# Europeiska unionens C 334/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.334.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 334 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången15 november 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.334.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 334

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången15 november 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 334/01 | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten – Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning budgetåret 2012 | 1 |
| 2013/C 334/02 | Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – Oberoende revisorns rapport | 122 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 334/01

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten – Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning budgetåret 2012

1

2013/C 334/02

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – Oberoende revisorns rapport

122

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 334/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA UNIONENS KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNING BUDGETÅRET 2012

2013/C 334/01

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Not till den konsoliderade årsredovisningen

EU:s budget: från utarbetning till beviljande av ansvarfrihet

| DEL I: | Konsoliderad årsredovisning och noter |
| --- | --- |

DEL I:

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångar

Noter

| DEL II: | Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och noter |
| --- | --- |

DEL II:

Resultat av genomförandet av EU:s budget och noter

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten

NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012 har utarbetats på grundval av de uppgifter som övriga institutioner och organ lämnat enligt artikel 148.2 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. Härmed intygas att redovisningen utformats i överensstämmelse med avdelning IX i budgetförordningen och de redovisningsprinciper, bestämmelser och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna vid institutionerna och organen har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat alla uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska unionens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Härmed intygas att jag med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde.

[underskrift]

Manfred KRAFF

Räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen

24 juli 2013

EU:s BUDGET: FRÅN UTARBETNING TILL BEVILJANDE AV ANSVARFRIHET

EU:s BUDGET: FRÅN UTARBETNING TILL BEVILJANDE AV ANSVARFRIHET

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning lämnar upplysningar om verksamheten vid EU:s institutioner, organ och byråer i fråga om budget och periodiserad redovisning. Redovisningen omfattar inte medlemsstaternas årsredovisningar.

1.   ÅRLIG BUDGET

ÅRLIG BUDGET

Via EU:s budget finansieras en rad politiska åtgärder och program inom hela Europeiska unionen. I enlighet med de prioriteringar som fastställs av medlemsstaterna i den fleråriga budgetramen genomför kommissionen särskilda program, verksamheter och projekt. Dessa kan omfatta såväl stöd till utbildningsprojekt för studenters och lärares rörlighet som projekt, stöd till jordbrukare, produktiva investeringar för att skapa eller behålla arbetstillfällen, utvecklingsstöd, stöd för en bättre arbetsmiljö för arbetstagare i EU eller stöd för bättre kontroller vid de yttre gränserna.

Nära 90 % av EU:s budget ägnas åt att finansiera den EU-politik och verksamhet som har godkänts av alla medlemsstater. Den verksamhetsbaserade budgeteringen borgar för att det finns en direkt koppling mellan den årliga budgeten och EU:s politik. Den verksamhetsbaserade kontoplanen innehåller en klar och tydlig indelning av EU:s olika politikområden och av de sammanlagda medel som avsätts för varje politikområde.

Politikområdena indelas vidare i 200 verksamheter. Av dessa avser över 110 operativa verksamheter, som alltså tas upp i kontoplanen som kapitel. Politikområdena är huvudsakligen inriktade på den operativa verksamheten, eftersom kärnverksamheten inom varje område avser tredje man. Andra politikområden är övergripande och avser hur kommissionen fungerar, till exempel ”samordning och rättslig rådgivning” och ”budget”. Verksamheterna ger en gemensam ram för prioritering, planering, budgetering, övervakning och rapportering och bidrar därmed till en effektiv, verkningsfull och ekonomisk resursanvändning.

Budgeten utarbetas av kommissionen och antas vanligen i mitten av december av Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   HUR EU FINANSIERAS

HUR EU FINANSIERAS

EU:s intäkter kommer från två huvudsakliga källor: egna medel och övriga intäkter.

2.1   Egna medel

Egna medel

Egna medel kan definieras som intäkter som ackumuleras automatiskt av EU för att dess budget ska kunna finansieras utan att det krävs ytterligare beslut av de nationella myndigheterna. De samlade egna medel som behövs för att finansiera budgeten är alltså lika med de totala kostnaderna minus de övriga intäkterna. De egna medlen får inte överskrida 1,23 % av medlemsstaternas totala BNI. Egna medel kan delas in i traditionella egna medel, egna medel från mervärdesskatt samt BNI-baserade egna medel.

2.2   Övriga intäkter

Övriga intäkter

Övriga intäkter från EU:s verksamhet utgör cirka 10 % av de sammanlagda intäkterna. Det rör sig bland annat om böter som utdömts i konkurrensärenden, betalningskrav på privata och offentliga gäldenärer för förvaltningen av EU-projekt. Straffavgifter som Europeiska unionens domstol ådömt medlemsstaterna för att de inte rättat sig efter någon av domstolens domar ingår också i denna kategori. Skulder som inte regleras före förfallodatum ger rätt till dröjsmålsränta. När EU:s fordringar på andra än medlemsstaterna inte regleras blir beslut från kommissionen (och rådet) som utgör exekutionstitlar direkt verkställbara enligt gällande civilprocessrättsliga bestämmelser på det lands territorium där kravet ska verkställas. Kommissionens rättstjänst sätter med hjälp av externa advokater igång indrivningsförfaranden mot försumliga gäldenärer.

3.   HUR EU:S BUDGET FÖRVALTAS

HUR EU:S BUDGET FÖRVALTAS

3.1   Huvudsakliga rörelsekostnader

Huvudsakliga rörelsekostnader

EU:s rörelsekostnader är fördelade på de olika rubrikerna i budgetramen och kan ta olika former beroende på hur de förvaltas och betalas ut. I redovisningen för år 2012 kategoriserade kommissionen dem på följande sätt:

| | Direkt centraliserad förvaltning: Budgetanslagen förvaltas direkt av kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

Direkt centraliserad förvaltning: Budgetanslagen förvaltas direkt av kommissionens avdelningar.

Direkt centraliserad förvaltning:

| | Indirekt centraliserad förvaltning: Detta avser när kommissionen tilldelar EU:s organ eller organ som lyder under nationell rätt uppgifter i samband med genomförandet av budgeten, exempelvis EU:s organ med offentligrättslig status eller med allmännyttiga uppdrag. |
| --- | --- |

Indirekt centraliserad förvaltning: Detta avser när kommissionen tilldelar EU:s organ eller organ som lyder under nationell rätt uppgifter i samband med genomförandet av budgeten, exempelvis EU:s organ med offentligrättslig status eller med allmännyttiga uppdrag.

Indirekt centraliserad förvaltning:

| | Decentraliserad förvaltning: Detta innebär att kommissionen delegerar vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till tredjeländer. |
| --- | --- |

Decentraliserad förvaltning: Detta innebär att kommissionen delegerar vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till tredjeländer.

Decentraliserad förvaltning:

| | Delad förvaltning: Vid denna typ av förvaltning delegeras uppgiften att genomföra budgeten till medlemsstaterna. Merparten av utgifterna verkställs på detta sätt, bland annat jordbrukskostnader och strukturåtgärder. |
| --- | --- |

Delad förvaltning: Vid denna typ av förvaltning delegeras uppgiften att genomföra budgeten till medlemsstaterna. Merparten av utgifterna verkställs på detta sätt, bland annat jordbrukskostnader och strukturåtgärder.

Delad förvaltning:

| | Gemensam förvaltning: Kommissionen delegerar vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till en internationell organisation. |
| --- | --- |

Gemensam förvaltning: Kommissionen delegerar vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till en internationell organisation.

Gemensam förvaltning:

Från 2014 och framåt kommer kategoriseringen att ändras när den nya budgetförordningen träder i kraft.

3.2   Aktörer vid kommissionen som deltar i budgetförvaltningen

Aktörer vid kommissionen som deltar i budgetförvaltningen

Kollegiet av kommissionsledamöter tar kollektivt det politiska ansvaret men, i praktiken utövar det inte självt de befogenheter att genomföra budgeten som tilldelats det. Kollegiet delegerar dessa uppgifter till enskilda tjänstemän som är ansvariga inför kollegiet och som lyder under budgetförordningen och tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska unionen. De berörda tjänstemännen – vanligen på generaldirektörsnivå – är så kallade delegerade utanordnare. De kan i sin tur delegera uppgifter som rör budgetgenomförandet till utanordnare som utsetts med vidaredelegering.

Kollegiet av kommissionsledamöter

Utanordnarna ansvarar för hela förvaltningen och beslutar om vad som ska göras, ansvarar för att institutionens politiska mål uppfylls, förvaltar verksamheten både operativt och budgetmässigt, undertecknar rättsliga åtaganden, kontrollerar resultaten, verkställer utbetalningar och återkräver medel vid behov. Sund ekonomisk förvaltning och korrekt redovisning säkras inom varje tjänstegren genom att styrningen av de ekonomiska besluten (som sköts av utanordnarna) skiljs från internrevisionen och kontrollen av efterlevnaden genom tydliga normer för internkontroll (som bygger på internationella normer), förhands- och efterhandskontroller och oberoende internrevision utifrån riskanalyser. Slutligen ska generaldirektoraten lämna regelbundna rapporter om verksamheten till de enskilda kommissionsledamöterna.

Utanordnarna

Varje utanordnare ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport om det arbete han eller hon ansvarar för. Varje utanordnare redogör i sin årliga verksamhetsrapport för resultaten av åtgärderna inom sin respektive avdelning. I rapporten avges dessutom en rimlig försäkran om att de resurser som avdelats för de i rapporten redovisade åtgärderna har använts för det avsedda ändamålet och enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, samt att de kontrollrutiner som används är tillräckliga för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Enligt artikel 66 i budgetförordningen utarbetar kommissionen ett sammandrag av de årliga verksamhetsrapporterna och internrevisorns övergripande uttalande genom vilka kommissionen tar det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget. Sammandraget och verksamhetsrapporterna finns tillgängliga här: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm.

Räkenskapsföraren verkställer betalningsorder och betalningskrav som upprättats av utanordnarna och har ansvar för att sköta kassan, fastställa regler och metoder för redovisning, validera redovisningssystem, sköta bokföringen och utarbeta institutionens årsredovisning. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den ekonomiska ställningen, resultatet och kassaflödet.

Räkenskapsföraren

3.3   Åtaganden om utbetalning

Åtaganden om utbetalning

Innan några rättsligt bindande åtaganden kan göras gentemot tredje man (t.ex. innan avtal sluts eller bidragsavtal undertecknas) måste det finnas en budgetpost för verksamheten i det årets budget. Budgetposten måste vidare innehålla tillräckliga medel för att täcka utgiften. Om dessa villkor är uppfyllda kan medlen i budgeten avsättas genom att man gör ett budgetåtagande i redovisningssystemet.

Inga medel ur EU:s budget får användas innan utanordnaren har gjort ett rättsligt bindande åtagande.

När åtagandet godkänts bokförs det i räkenskapssystemet och motsvarande anslag avsätts. Detta påverkar dock inte de allmänna räkenskaperna (huvudboken) eftersom inga kostnader ännu uppkommit.

3.4   Hur utbetalningar verkställs

Hur utbetalningar verkställs

3.4.1   Allmänna regler

Allmänna regler

Inga utbetalningar kan göras om inte ett motsvarande budgetmässigt åtagande godkänts av den utanordnare som ansvarar för transaktionen. När en betalning godkänts i räkenskapssystemet görs sedan en överföring till mottagarens konto. Kommissionen verkställer över 1,8 miljoner betalningar varje år. Kommissionen använder Swift-systemet (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

3.4.2   Förfinansiering, kostnadsredovisning och stödberättigande kostnader

Förfinansiering, kostnadsredovisning och stödberättigande kostnader

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i en särskilt rättsligt åtagande. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i det rättsliga åtagandet eller betalas tillbaka, dvs. om mottagaren inte har några stödberättigade utgifter ska förskottet betalas tillbaka till EU. Utbetalad förfinansiering betraktas inte som en definitiv utgift förrän de relevanta villkoren är uppfyllda och den redovisas som en tillgång i balansräkningen när den första betalningen har gjorts. Värdet på denna tillgång minskas (helt eller delvis) genom godkännande av berättigade kostnader och återbetalda belopp.

En tid efter det att förfinansieringen betalats ut får EU in ett ersättningskrav som visar att mottagaren använt förfinansieringen i enlighet med det rättsliga åtagandet. Hur ofta dessa kostnadskrav förekommer under året varierar med hänsyn till vilket slags åtgärd som finansieras och villkoren, och de erhålls inte heller alltid vid årets slut.

Kriterierna för stödberättigande definieras i den rättsliga grunden, i anbudsinfordran, i annan information till stödmottagarna eller i avtalsklausuler i bidragsavtalen eller besluten om att bevilja bidrag. Efter analysen tas de stödberättigade beloppen upp som kostnader och mottagaren informeras om eventuella belopp som inte ger rätt till stöd.

4.   UPP- OCH UTLÅNING

UPP- OCH UTLÅNING

EU har genom rättsliga grunder som bygger på EU-fördraget befogenhet att anta upplåningsprogram för att anskaffa de ekonomiska resurser som krävs för att lämna medlemsstater och andra länder ekonomiskt stöd. Europeiska kommissionen handhar för närvarande, på EU:s vägnar, tre huvudprogram genom vilka lån får beviljas och finansierar dessa genom att emittera skuldinstrument på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut. Det rör sig om den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, betalningsbalansstöd och makroekonomiskt stöd. Eftersom medlen införskaffas genom så kallade back-to-back-lån påverkas inte EU:s budget direkt även om det är Europeiska unionen som rättsligt sett är återbetalningsskyldig.

5.   SKYDDET AV EU:S BUDGET: FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV

SKYDDET AV EU:S BUDGET: FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV

Budgetförordningen och övrig tillämplig lagstiftning, i synnerhet avseende den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken, ger unionen möjlighet att kontrollera kostnader flera år efter det att de uppkommit. Om fel, oriktigheter eller bedrägerier upptäcks tillämpas återkrav eller finansiella justeringar. Detta är den sista fasen i kontrollsystemen, och den är väsentlig för att uppnå en sund ekonomisk förvaltning.

När det gäller bidrag är det kommissionens behöriga avdelningar – eller vid delad förvaltning medlemsstaternas myndigheter – som har i uppgift att kontrollera om de kostnader som ersätts via EU:s budget faktiskt är stödberättigande. Bedömningen sker på grundval av de styrkande handlingar som krävs enligt de regler och villkor som fastställts för varje bidrag. För att få ut så stora fördelar som möjligt av kontrollsystemen i förhållande till de kostnader de medför brukar kontrollerna av styrkande handlingar vara mer ingående vid begäran om slutbetalningar vid direkt centraliserad förvaltning än vid mellanliggande betalningar, och eventuella fel som begåtts i samband med dessa mellanliggande betalningar kan på så sätt regleras i slutskedet. EU eller medlemsstaterna är också skyldiga att försäkra sig om de styrkande handlingarnas äkthet genom kontroller i de ansökandes lokaler, såväl under det att åtgärden genomförs som i efterhand. Den tillämpliga lagstiftningen innehåller olika förfaranden för att hantera fel, oriktigheter eller bedrägerier som upptäcks av kommissionen eller medlemsstaterna – närmare uppgifter finns i not 6 i årsredovisningen.

6

6.   EKONOMISK RAPPORTERING

EKONOMISK RAPPORTERING

EU:s årsredovisning innehåller två separata men sammanlänkade delar:

| (a) | Redovisningar |
| --- | --- |

(a)

Redovisningar

| (b) | Rapporter om genomförandet av budgeten, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

(b)

Rapporter om genomförandet av budgeten, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet.

Årsredovisningen antas av kommissionen och läggs fram för kontroll av revisionsrätten och därefter till Europaparlamentet och rådet, som beviljar ansvarsfrihet.

Utöver de ovannämnda rapporterna utarbetas även månadsrapporter om budgetgenomförandet.

6.1   Årsredovisning

Årsredovisning

Det är kommissionens räkenskapsförare som har ansvaret för att utarbeta de årliga rapporter som ingår i EU:s årsredovisning och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EU:s ekonomiska ställning, insatser och kassaflöde. Årsredovisningen utarbetas i enlighet med EU:s redovisningsprinciper som bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS). För närmare upplysningar se not 1 i årsredovisningen.

1

6.2   Budgeträkenskaper

Budgeträkenskaper

Det är kommissionens räkenskapsförare som ansvarar för att utarbeta månatliga och årliga rapporter om hur budgeten genomförts. Det är bara kommissionens budget som tar upp både administrativa anslag och anslag som används i den löpande bidragsverksamheten (driftsanslag). Övriga institutioner förfogar i realiteten endast över administrativa anslag. I budgeten särskiljs också två typer av anslag: icke differentierade anslag och differentierade anslag. Icke-differentierade anslag är avsedda att täcka insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser som genomförs under flera år. Dessa ska huvudsakligen täcka insatser som löper över flera år. De differentierade anslagen delas in i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

| — | Åtagandebemyndiganden: täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Men om den åtgärd som ett åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden. |
| --- | --- |

—

Åtagandebemyndiganden: täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Men om den åtgärd som ett åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden.

Åtagandebemyndiganden

| — | Betalningsbemyndiganden: täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden: täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår.

Betalningsbemyndiganden

När de differentierade anslagen infördes uppstod så småningom en skillnad mellan de åtaganden som ingicks och de betalningar som verkställdes. Denna skillnad, som leder till utestående åtaganden, utgörs i själva verket av tidsskillnaden mellan den tidpunkt då åtagandena ingås och den tidpunkt då motsvarande betalningar sker. Dessa utestående åtaganden benämns ibland med förkortningen RAL (från franskans reste à liquider).

reste à liquider

7.   REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

7.1   Revision

Revision

EU:s årsredovisning och resursförvaltning granskas av ett externt revisionsorgan, dvs. Europeiska revisionsrätten, som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till Europaparlamentet och Europeiska unionens råd. Revisionsrättens huvuduppgift är just att göra en extern och oberoende revision av EU:s årsredovisning. Som ett led i verksamheten utarbetar revisionsrätten följande dokument:

| (1) | En årsrapport om den verksamhet som finansieras via Europeiska unionens allmänna budget, med revisionsrättens anmärkningar till årsredovisningen och de underliggande transaktionerna. |
| --- | --- |

(1)

En årsrapport om den verksamhet som finansieras via Europeiska unionens allmänna budget, med revisionsrättens anmärkningar till årsredovisningen och de underliggande transaktionerna.

| (2) | Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskningar och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet med avseende både på inkomster och på utgifter. |
| --- | --- |

(2)

Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskningar och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet med avseende både på inkomster och på utgifter.

| (3) | Särskilda rapporter om revision på vissa områden. |
| --- | --- |

(3)

Särskilda rapporter om revision på vissa områden.

7.2   Beviljande av ansvarsfrihet

Beviljande av ansvarsfrihet

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet för ett givet år. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EU. Detta innebär att rådet efter kontroll och slutversion av årsredovisningen lämnar en rekommendation, medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen och övriga EU-organ ansvarsfrihet för hur EU:s budget genomförts under föregående budgetår. Beslutet grundas på en genomgång av årsredovisningen, kommissionens årliga utvärderingsrapport och revisionsrättens årsrapport och svar till kommissionen samt ytterligare frågor och uppgifter till eller från kommissionen.

Ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollerna av budgetgenomförandet varmed Europaparlamentet på rådets rekommendation konkret befriar kommissionen (och övriga EU-organ) från deras ansvar för förvaltningen av budgeten genom att avsluta det årets räkenskaper. Arbetet kan leda till att ansvarsfrihet beviljas, senareläggs eller nekas. Det årliga arbetet med att bevilja ansvarfrihet ger även Europaparlamentet möjlighet att låta ledamöter i budgetkontrollutskottet fråga ut kommissionsledamöterna om de politikområden de ansvarar för. Det slutliga beviljandet av ansvarsfrihet och eventuella rekommendationer till kommissionen att vidta åtgärder antas i plenum. Rådets beviljande av ansvarsfrihet antas i rådet (Ecofin). Både Europaparlamentets och rådets beviljande av ansvarsfrihet följs upp i en årlig rapport där kommissionen beskriver de konkreta åtgärder som vidtagits för att efterkomma parlamentets och rådets rekommendationer.

DEL I

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING OCH NOTER
   (1)

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING OCH NOTER

1

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångar

Noter:

| 1. | Viktiga redovisningsprinciper |
| --- | --- |

1.

| 2. | Noter till balansräkningen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Noter till resultaträkningen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Noter till kassaflödesanalysen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eventualtillgångar och eventualskulder samt övriga väsentliga transaktioner |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skyddet av EU:s budget |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansiella stödmekanismer |
| --- | --- |

7.

| 8. | Hantering av finansiella risker |
| --- | --- |

8.

| 9. | Redovisning av transaktioner med närstående |
| --- | --- |

9.

| 10. | Händelser efter balansdagen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Räckvidd för konsolidering |
| --- | --- |

11.

BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR |
| Immateriella anläggningstillgångar | 2.1 | 188 | 149 |
| Materiella anläggningstillgångar | 2.2 | 5 978 | 5 071 |
| Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 2.3 | 392 | 374 |
| Finansiella anläggningstillgångar | 2.4 | 62 311 | 43 672 |
| Fordringar och medel som kan återkrävas | 2.5 | 564 | 289 |
| Förfinansiering | 2.6 | 44 505 | 44 723 |
| | | 113 938 | 94 278 |
| OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR |
| Lager | 2.7 | 138 | 94 |
| Finansiella omsättningstillgångar | 2.8 | 1 981 | 3 721 |
| Fordringar och medel som kan återkrävas | 2.9 | 14 039 | 9 477 |
| Förfinansiering | 2.10 | 13 238 | 11 007 |
| Likvida medel | 2.11 | 10 674 | 18 935 |
| | | 40 070 | 43 234 |
| TOTALA TILLGÅNGAR | | 154 008 | 137 512 |
| LÅNGFRISTIGA SKULDER |
| Pensioner och övriga ersättningar till anställda | 2.12 | (42 503) | (34 835) |
| Avsättningar | 2.13 | (1 258) | (1 495) |
| Finansiella skulder | 2.14 | (57 232) | (41 179) |
| Övriga skulder | 2.15 | (2 527) | (2 059) |
| | | (103 520) | (79 568) |
| KORTFRISTIGA SKULDER |
| Avsättningar | 2.16 | (806) | (270) |
| Finansiella skulder | 2.17 | (15) | (51) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 2.18 | (90 083) | (91 473) |
| | | (90 904) | (91 794) |
| TOTALA SKULDER | | (194 424) | (171 362) |
| TILLGÅNGAR NETTO | | (40 416) | (33 850) |
| Reserver | 2.19 | 4 061 | 3 608 |
| Fordringar på medlemsstaterna (2) | 2.20 | (44 477) | (37 458) |
| TILLGÅNGAR NETTO | | (40 416) | (33 850) |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Immateriella anläggningstillgångar

2.1

2.1

188

149

Materiella anläggningstillgångar

2.2

2.2

5 978

5 071

Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

2.3

2.3

392

374

Finansiella anläggningstillgångar

2.4

2.4

62 311

43 672

Fordringar och medel som kan återkrävas

2.5

2.5

564

289

Förfinansiering

2.6

2.6

44 505

44 723

113 938

94 278

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

Lager

2.7

2.7

138

94

Finansiella omsättningstillgångar

2.8

2.8

1 981

3 721

Fordringar och medel som kan återkrävas

2.9

2.9

14 039

9 477

Förfinansiering

2.10

2.10

13 238

11 007

Likvida medel

2.11

2.11

10 674

18 935

40 070

43 234

TOTALA TILLGÅNGAR

154 008

137 512

LÅNGFRISTIGA SKULDER

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

2.12

2.12

(42 503)

(34 835)

Avsättningar

2.13

2.13

(1 258)

(1 495)

Finansiella skulder

2.14

2.14

(57 232)

(41 179)

Övriga skulder

2.15

2.15

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

KORTFRISTIGA SKULDER

Avsättningar

2.16

2.16

(806)

(270)

Finansiella skulder

2.17

2.17

(15)

(51)

Skulder till leverantörer och stödmottagare

2.18

2.18

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

TOTALA SKULDER

(194 424)

(171 362)

TILLGÅNGAR NETTO

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

Reserver

2.19

2.19

4 061

3 608

Fordringar på medlemsstaterna (2)

2

2.20

2.20

(44 477)

(37 458)

TILLGÅNGAR NETTO

TILLGÅNGAR NETTO

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2012 | 2011 |
| RÖRELSEINTÄKTER |
| Egna medel och andra intäkter | 3.1 | 130 919 | 124 677 |
| Övriga rörelseintäkter | 3.2 | 6 826 | 5 376 |
| | | 137 745 | 130 053 |
| RÖRELSEKOSTNADER |
| Administrativa kostnader | 3.3 | (9 320) | (8 976) |
| Rörelsekostnader | 3.4 | (124 633) | (123 778) |
| | | (133 953) | (132 754) |
| ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN DEN OPERATIVA VERKSAMHETEN | | 3 792 | (2 701) |
| Finansiella intäkter | 3.5 | 2 157 | 1 491 |
| Finansiella kostnader | 3.6 | (1 942) | (1 355) |
| Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | | (8 846) | 1 212 |
| Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | 3.7 | (490) | (436) |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | | (5 329) | (1 789) |

Miljoner euro

Not

2012

2011

RÖRELSEINTÄKTER

Egna medel och andra intäkter

3.1

3.1

130 919

124 677

Övriga rörelseintäkter

3.2

3.2

6 826

5 376

137 745

137 745

130 053

130 053

RÖRELSEKOSTNADER

Administrativa kostnader

3.3

3.3

(9 320)

(8 976)

Rörelsekostnader

3.4

3.4

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(133 953)

(132 754)

(132 754)

ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN DEN OPERATIVA VERKSAMHETEN

3 792

3 792

(2 701)

(2 701)

Finansiella intäkter

3.5

3.5

2 157

1 491

Finansiella kostnader

3.6

3.6

(1 942)

(1 355)

Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

(8 846)

1 212

Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

3.7

3.7

(490)

(436)

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

KASSAFLÖDESANALYS

KASSAFLÖDESANALYS

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2012 | 2011 |
| Ekonomiskt resultat för året | | (5 329) | (1 789) |
| Kassaflöde från den löpande verksamheten | 4.2 | | |
| Amorteringar | | 39 | 33 |
| Avskrivningar | | 405 | 361 |
| (Ökning)/minskning av lån | | (16 062) | (27 692) |
| (Ökning)/minskning av fordringar och medel som kan återkrävas | | (4 837) | 1 605 |
| (Ökning)/minskning av förfinansiering | | (2 013) | (1 534) |
| (Ökning)/minskning av lager | | (44) | (3) |
| Ökning/(minskning) av avsättningar | | 299 | 234 |
| Ökning/(minskning) av finansiella skulder | | 16 017 | 27 781 |
| Ökning/(minskning) av övriga skulder | | 468 | (45) |
| Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare | | (1 390) | 6 944 |
| Överskott från föregående års budget som inte påverkar likvida medel | | (1 497) | (4 539) |
| Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel | | 260 | (75) |
| Ökning/(minskning) i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | | 7 668 | (2 337) |
| Kassaflöde från investeringsverksamhet | 4.3 | | |
| (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar | | (1 390) | (693) |
| (Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | | (18) | 118 |
| (Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas | | (837) | (1 497) |
| KASSAFLÖDE NETTO | | (8 261) | (3 128) |
| Nettoökning/(minskning) av likvida medel | | (8 261) | (3 128) |
| Likvida medel vid årets början | 2.11 | 18 935 | 22 063 |
| Likvida medel vid årets slut | 2.11 | 10 674 | 18 935 |

Miljoner euro

Not

2012

2011

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Kassaflöde från den löpande verksamheten

Kassaflöde från den löpande verksamheten

4.2

4.2

Amorteringar

39

33

Avskrivningar

405

361

(Ökning)/minskning av lån

(16 062)

(27 692)

(Ökning)/minskning av fordringar och medel som kan återkrävas

(4 837)

1 605

(Ökning)/minskning av förfinansiering

(2 013)

(1 534)

(Ökning)/minskning av lager

(44)

(3)

Ökning/(minskning) av avsättningar

299

234

Ökning/(minskning) av finansiella skulder

16 017

27 781

Ökning/(minskning) av övriga skulder

468

(45)

Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare

(1 390)

6 944

Överskott från föregående års budget som inte påverkar likvida medel

(1 497)

(4 539)

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

260

(75)

Ökning/(minskning) i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

7 668

(2 337)

Kassaflöde från investeringsverksamhet

Kassaflöde från investeringsverksamhet

4.3

4.3

(Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

(1 390)

(693)

(Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

(18)

118

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas

(837)

(1 497)

KASSAFLÖDE NETTO

KASSAFLÖDE NETTO

(8 261)

(8 261)

(3 128)

(3 128)

Nettoökning/(minskning) av likvida medel

(8 261)

(3 128)

Likvida medel vid årets början

2.11

2.11

18 935

22 063

Likvida medel vid årets slut

2.11

2.11

10 674

18 935

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

| Miljoner euro |
| --- |
| | Reserver (A) | Fordringar på medlemsstaterna (B) | |
| Reserv för verkligt värde | Övriga reserver | Ackumulerat överskott/(underskott) | Ekonomiskt resultat för året |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Kontorörelser avseende garantifonden | | 165 | (165) | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | (47) | | | | (47) |
| Övrigt | | 2 | (30) | | (28) |
| Fördelning av resultatet 2010 | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Budgetutfall 2010 som krediterats medlemsstaterna | | | (4 539) | | (4 539) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | (1 789) | (1 789) |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Kontorörelser avseende garantifonden | | 168 | (168) | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | 258 | | | | 258 |
| Övrigt | | 21 | (19) | | 2 |
| Fördelning av resultatet 2011 | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Budgetutfall 2011 som krediterats medlemsstaterna | | | (1 497) | | (1 497) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | (5 329) | (5 329) |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012 | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

Miljoner euro

Reserver (A)

Fordringar på medlemsstaterna (B)

Formula

Reserv för verkligt värde

Övriga reserver

Ackumulerat överskott/(underskott)

Ekonomiskt resultat för året

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2010

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2010

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Kontorörelser avseende garantifonden

165

(165)

0

Förändringar i verkligt värde

(47)

(47)

Övrigt

2

(30)

(28)

Fördelning av resultatet 2010

4

17 228

(17 232)

0

Budgetutfall 2010 som krediterats medlemsstaterna

(4 539)

(4 539)

Ekonomiskt resultat för året

(1 789)

(1 789)

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2011

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2011

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

Kontorörelser avseende garantifonden

168

(168)

0

Förändringar i verkligt värde

258

258

Övrigt

21

(19)

2

Fördelning av resultatet 2011

6

(1 795)

1 789

0

Budgetutfall 2011 som krediterats medlemsstaterna

(1 497)

(1 497)

Ekonomiskt resultat för året

(5 329)

(5 329)

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012

150

150

3 911

3 911

(39 148)

(39 148)

(5 329)

(5 329)

(40 416)

(40 416)

NOTER

NOTER

1.   VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1   RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

Europeiska unionens redovisning följer bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (3), nedan kallad budgetförordningen samt kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 (4) om tillämpningsföreskrifter för budgetförordningen.

3

budgetförordningen

4

I enlighet med artikel 143 i budgetförordningen har EU utarbetat sin årsredovisning med hjälp av bestämmelserna om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS). De redovisningsprinciper som kommissionens räkenskapsförare använt tillämpas på alla EU-institutioner och organ som omfattas av den konsoliderade redovisningen, så att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och principerna för att utarbeta årsredovisning och konsolidering samordnas. Räkenskaperna förs per kalenderår och uttrycks i euro.

1.2   REDOVISNINGSPRINCIPER

REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om den finansiella ställningen, resultat och betalningsflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För EU som entitet inom den offentliga sektorn är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och visa att de medel den anförtrotts förvaltas på ett korrekt sätt. Föreliggande dokument har utarbetats med detta som ledstjärna.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen finns fastställda i EU:s redovisningsregel 2 och är desamma som beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, sammanställningar, kvittning och jämförande information.

För att kunna utarbeta årsredovisningen i enlighet med ovannämnda bestämmelser och principer måste ledningen göra uppskattningar som påverkar de redovisade beloppen i vissa poster i balansräkningen och i resultaträkningen, samt uppgifter om eventualtillgångar och eventualskulder.

1.3   KONSOLIDERING

KONSOLIDERING

Räckvidden för konsolidering

Räckvidden för konsolidering

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning omfattar alla väsentliga kontrollerade enheter (institutioner och organ), intresseföretag och gemensamma företag. Totalt rör det sig om 51 kontrollerade enheter, fem gemensamma företag och fyra intresseföretag. En fullständig företeckning över konsoliderade enheter finns i not 11.1. I förhållande till 2011 har ytterligare en kontrollerad enhet (byrå) tagits in i de konsoliderade räkenskaperna. Detta påverkar dock inte den konsoliderade årsredovisningen nämnvärt.

11.1

Kontrollerade enheter

Kontrollerade enheter

Beslutet om huruvida en enhet ska ingå i konsolideringen eller ej beror på hur man definierar kontroll. Kontrollerade enheter är sådana enheter där EU, direkt eller indirekt, har ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledning och därmed kan dra nytta av deras verksamhet. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål. Kontrollerade enheter tas till fullo upp i konsolideringen. Konsolideringen inleds den första dagen då kontroll föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns.

De tydligaste tecknen på att EU utövar kontroll är att enheten inrättats genom grundfördragen eller sekundärlagstiftningen, finansieras via den allmänna budgeten, att EU har rösträtt i styrelsen, att revision utförs av Europeiska revisionsrätten och ansvarsfrihet beviljas av Europaparlamentet. En bedömning av varje enhet måste förstås göras för att avgöra om ett eller alla av de ovannämnda kriterierna är tillräckligt för att anse att kontroll föreligger.

Enligt denna hållning anses EU utöva kontroll över alla EU:s institutioner (utom Europeiska centralbanken) och organ (utom sådana som inrättats inom ramen för den f.d. andra pelaren) och dessa ingår därför i konsolideringen. Även Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betraktas som en kontrollerad enhet.

Alla väsentliga transaktioner inom enheterna och mellan Europeiska unionens kontrollerade enheter har eliminerats. De orealiserade vinsterna och förlusterna på transaktioner inom och mellan enheterna är oväsentliga och har därför inte eliminerats.

Gemensamma företag

Gemensamma företag

Ett gemensamt företag är ett avtalsförhållande mellan EU och en eller flera parter (de gemensamma ägarna) om att inleda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Att verksamheten är gemensamt kontrollerad innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över den ekonomiska verksamheten.

Investeringar i gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas vid första redovisningstillfället upp till anskaffningsvärdet. EU:s andel av de gemensamma företagens resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i EU:s reserver. Det gemensamma företaget bokförs på balansdagen i räkenskaperna till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar).

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan EU och de gemensamt kontrollerade företagen är oväsentliga och har därför inte eliminerats. De gemensamma företagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som EU använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter.

Intresseföretag

Intresseföretag

Intresseföretagen är alla enheter där EU direkt eller indirekt har ett betydande inflytande, men ingen kontroll. Det förutsätts att EU får ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av rösterna.

Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället. EU:s andel av intresseföretagens resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i reserverna. Intresseföretaget bokförs på balansdagen i räkenskaperna till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar). Erhållna utdelningar från intresseföretaget minskar tillgångens bokförda värde. Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan EU och intresseföretagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som EU använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. När EU äger 20 % eller mer av en investeringsfond försöker EU inte utöva något betydande inflytande. Därför behandlas sådana fonder som tillgångar som kan säljas och kapitalandelsmetoden tillämpas inte.

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

De medel som kommissionen förvaltar för sjukförsäkringssystemet för EU:s anställda, Europeiska utvecklingsfonden och deltagargarantifonden omfattas inte av EU:s konsoliderade räkenskaper eftersom EU inte utövar kontroll över dem – se not 11.2 för ytterligare uppgifter om de berörda beloppen.

11.2

1.4   GRUND FÖR UTARBETANDET

GRUND FÖR UTARBETANDET

1.4.1   
  Valuta och omräkningsunderlag

Valuta och omräkningsunderlag

Funktionell valuta och rapportvaluta

Funktionell valuta och rapportvaluta

Den konsoliderade årsredovisningen är uppställd i euro, som är EU:s funktionella valuta och rapportvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de växelkurser som gäller den 31 december.

Omräkningskurs för euro

Omräkningskurs för euro

| Valuta | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,1510 | 25,7870 |
| DKK | 7,4610 | 7,4342 |
| GBP | 0,8161 | 0,8353 |
| HUF | 292,3000 | 314,5800 |
| LVL | 0,6977 | 0,6995 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,0740 | 4,4580 |
| RON | 4,4445 | 4,3233 |
| SEK | 8,5820 | 8,9120 |
| CHF | 1,2072 | 1,2156 |
| JPY | 113,6100 | 100,2000 |
| USD | 1,3194 | 1,2939 |

Valuta

31.12.2012

31.12.2011

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,1510

25,7870

DKK

7,4610

7,4342

GBP

0,8161

0,8353

HUF

292,3000

314,5800

LVL

0,6977

0,6995

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,0740

4,4580

RON

4,4445

4,3233

SEK

8,5820

8,9120

CHF

1,2072

1,2156

JPY

113,6100

100,2000

USD

1,3194

1,2939

Omräkningsdifferenser som beror på förändringar i det verkliga värdet av sådana monetära värdepapper som är utställda i utländsk valuta och som kan säljas, tas upp i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansiella tillgångar och skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser avseende icke-monetära finansiella tillgångar som kan säljas tas upp i reserven till verkligt värde.

1.4.2   
  Användning av uppskattningar

Användning av uppskattningar

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningen med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till, skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och -skulder, samt nedskrivningar på immateriella och materiella anläggningstillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa beräkningar. Förändringar i uppskattningarna visas för den period under vilken man fick kännedom om dem.

1.5   BALANSRÄKNINGEN

BALANSRÄKNINGEN

1.5.1   
  Immateriella anläggningstillgångar

Immateriella anläggningstillgångar

Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte kan redovisas som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår.

1.5.2   
  Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet eller uppförandet av tillgången.

Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens bokförda värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge EU ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppstod.

Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

| Typ av tillgångar | Linjär avskrivning |
| --- | --- |
| Byggnader | 4 % |
| Installationer, maskiner och utrustning | 10 % till 25 % |
| Inventarier | 10 % till 25 % |
| Fast inredning | 10 % till 33 % |
| Fordon | 25 % |
| Datorhårdvara | 25 % |
| Övriga materiella tillgångar | 10 % till 33 % |

Typ av tillgångar

Linjär avskrivning

Byggnader

4 %

Installationer, maskiner och utrustning

10 % till 25 %

Inventarier

10 % till 25 %

Fast inredning

10 % till 33 %

Fordon

25 %

Datorhårdvara

25 %

Övriga materiella tillgångar

10 % till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos EU tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimi-leaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifterna, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som innehas enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som operationella leasingavtal. Betalningar för operationella leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.5.3   
  Nedskrivning av icke-finansiella tillgångar

Nedskrivning av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga av- eller nedskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar för vilka värdet behöver skrivas ner prövas så snart händelser eller förändringar i de yttre omständigheterna ger anledning att tro att det bokförda värdet överstiger återvinningsvärdet. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs bokförda värde överstiger dess återvinningsvärde. Återvinningsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Immateriella och materiella anläggningstillgångars restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov minst en gång om året. En tillgångs bokförda värde skrivs omedelbart ned till återvinningsvärdet om bokföringsvärdet överstiger det beräknade återvinningsvärdet. Om de skäl som tidigare motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.5.4   
  Investeringar

Investeringar

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Kapitalkostnaderna justeras med hänsyn till EU:s andel av ökningar eller minskningar av det ursprungliga bokföringsvärdet på intresseföretagens och de gemensamma företagens nettotillgångar om skäl till nedskrivning föreligger och de skrivs vid behov ned till det lägsta återvinnnigsvärdet. Återvinningsvärdet bestäms på det sätt som beskrivs i 1.5.3. Om de skäl som motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusten med det bokförda värde som skulle ha varit aktuellt om ingen nedskrivning gjorts.

1.5.3

Investeringar i riskkapitalfonder

Investeringar i riskkapitalfonder

Investeringar i riskkapitalfonder behandlas som finansiella tillgångar som kan säljas (se 1.5.5) och ska därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferenser) tas upp i reserven för verkligt värde.

1.5.5

Värdet på investeringar i riskkapitalfonder anges post för post till det lägsta värdet av antingen kostnaden eller nettovärdet, då de inte har något börsnoterat marknadsvärde på en aktiv marknad. Orealiserade vinster från beräkningen av verkligt värde tas upp i reserven och avseende orealiserade förluster görs en bedömning av värdeminskningen för att avgöra om de ska tas upp som nedskrivningar av investeringar i resultaträkningen eller som justeringar av reserven för verkligt värde.

1.5.5   
  Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Klassificering

Klassificering

Europeiska unionen klassificerar sina finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lån och fordringar, investeringar som hålls till förfall och slutligen finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansiella instrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i)   Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av EU. Derivat klassificeras också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

ii)   Lån och fordringar

Lån och fordringar

Lånefordringar och kundfordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när EU tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

iii)   Investeringar som hålls till förfall

Investeringar som hålls till förfall

Investeringar som hålls till förfall är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som EU har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade EU inga investeringar i denna kategori.

iv)   Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är tillgångar förutom derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på efter hur lång tid EU har för avsikt att avyttra dem, vilket vanligen motsvarare återstående löptid på balansdagen. Investeringar i enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna och andra kapitalinvesteringar (t.ex. riskkapital) som inte redovisas med kapitalandelsmetoden klassificeras också som finansiella tillgångar som kan säljas.

Första redovisningstillfälle och värdering

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, investeringar som hålls till förfall eller investeringar som kan säljas redovisas på affärsdagen – dvs. den dag EU köper eller säljer tillgången. Lån redovisas när likvida medel betalas ut till låntagarna. Finansiella instrument redovisas inledningsvis till verkligt värde För finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde via resultaträkningen läggs transaktionskostnader på det verkliga värdet vid den initiala redovisningen. Finansiella tillgångar som tagits upp till verkligt värde via resultaträkningen redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det verkliga värdet av vad som erhållits). Däremot uppskattas värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med en likartad kreditvärdering.

Utlåning av upplånade medel värderas till sitt nominella värde, vilket anses utgöra lånets verkliga värde. Skälet är följande:

| — | “Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från kapitalmarknaden som används för emittering av kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. I EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer. |
| --- | --- |

—

“Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från kapitalmarknaden som används för emittering av kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. I EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer.

| — | Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, är den ränta som EU ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalansstöd och liknande lån, den som debiteras. |
| --- | --- |

—

Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, är den ränta som EU ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalansstöd och liknande lån, den som debiteras.

| — | För dessa lån kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

—

För dessa lån kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella instrument tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen har upphört eller överlåtits och EU överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet.

Efterföljande värdering

Efterföljande värdering

| i) | Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom. |
| --- | --- |

i)

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

| ii) | Utlåning och fordringar samt kategorin investeringar som hålls till förfall och redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

ii)

Utlåning och fordringar samt kategorin investeringar som hålls till förfall och redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

| iii) | Investeringar som hålls till förfall – EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall. |
| --- | --- |

iii)

Investeringar som hålls till förfall – EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall.

| iv) | Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde. När finansiella tillgångar som kan säljas avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det ackumulerade verkliga värdet som tidigare först upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen. Ränta på säljbara finansiella tillgångar som har räknats fram enligt effektivräntemetoden tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas tas upp när EU:s rätt till utdelning är fastställd.
  Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på den aktuella köpkursen. Om marknaden för ett finansiellt instrument inte är aktiv (eller om det gäller värdepapper på OTC-marknaden) beräknar EU det verkliga värdet genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, hänvisningar till andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.
  När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning. |
| --- | --- |

iv)

Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde. När finansiella tillgångar som kan säljas avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det ackumulerade verkliga värdet som tidigare först upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen. Ränta på säljbara finansiella tillgångar som har räknats fram enligt effektivräntemetoden tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas tas upp när EU:s rätt till utdelning är fastställd.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på den aktuella köpkursen. Om marknaden för ett finansiellt instrument inte är aktiv (eller om det gäller värdepapper på OTC-marknaden) beräknar EU det verkliga värdet genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, hänvisningar till andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Nedskrivning av finansiella tillgångar

EU ska per varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg för att en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgångar bör skrivas ner. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av en eller flera händelser som inträffat efter det att tillgången redovisades första gången (en "förlusthändelse") och att denna händelse (eller händelser) kommer att påverka den finansiella tillgångens uppskattade framtida kassaflöden på ett sätt som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

a)   Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för utlåning och fordringar eller investeringar som hålls till förfall som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens bokförda värde skrivs ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålls till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av nedskrivningen den löpande effektiva ränta som anges i avtalet. Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en finansiell tillgång som används som säkerhet speglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej. Om nedskrivningen senare kan återföras och detta objektivt kan objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter det att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, ska nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

b)   Tillgångar bokförda till verkligt värde

Tillgångar bokförda till verkligt värde

När det gäller kapitalinvesteringar som kan säljas tar man hänsyn till om det verkliga värdet sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunker permanent (under lång tid). Om så är fallet för finansiella tillgångar som kan säljas förs den ackumulerade förlusten av från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den ackumulerade förlusten beräknas på skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningar av den finansiella tillgången i resultaträkningen. Nedskrivning av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som en finansiell tillgång som kan säljas senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter det att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, ska nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

1.5.6   
  Lager

Lager

Lager värderas till anskaffningsvärdet eller nettoförsäljningsvärdet, beroende på vilket som är lägst. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Nettoförsäljningsvärde är det uppskattade försäljningspriset i den löpande verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljningskostnader. Varulager som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärdet och beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade återanskaffningsvärdet motsvarar den kostnad EU skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.7   
  Förfinansiering

Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp i flera utbetalningar under en period som anges i ett särskilt förfinansieringsavtal. Förskottet i likvida medel eller fixkassan betalas tillbaka eller används för det ändamål det ställdes till förfogande för under den period som är fastställd i avtalet. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till EU. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande (som tas upp som kostnader) och vilka belopp som ska återkrävas.

Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalades ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut i enlighet med bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut och inkluderas i balansräkningen.

1.5.8   
  Fordringar

Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp minus nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att EU inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och återvinningsvärdet. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. En allmän nedskrivning av utestående fordringar, baserad på tidigare erfarenheter, görs också för utestående betalningskrav för vilka särskild nedskrivning inte redan har gjorts. Se not 1.5.14 nedan angående behandlingen av upplupna intäkter vid årsskiftet.

1.5.14

1.5.9   
  Likvida medel

Likvida medel

Likvida medel är finansiella instrument som tas upp under omsättningstillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida investeringar med en löptid på högst tre månader.

1.5.10   
  Pensioner och övriga ersättningar till anställda

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Pensionsförpliktelser

Europeiska unionen erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En tredjedel av de beräknade pensionskostnaderna finansieras via avdrag på de anställdas löner, men inga övriga avsättningar görs förrän skulden realiseras. Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas försäkringstekniskt enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på statsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

Försäkringstekniska vinster och förluster efter justeringar och förändringar av de försäkringstekniska antagandena förs omedelbart in i resultaträkningen. Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp i resultaträkningen, om inte förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

EU erbjuder sina anställda sjukförsäkringsförmåner genom att ersätta deras sjukvårdskostnader. En särskild fond har inrättats för den löpande administrationen. Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklingar som övriga förmånstagare kan få ersättning från systemet. Ersättningar till personer som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande m.fl.) tas upp som sjukförsäkringsersättningar efter avslutad tjänst. Förmånernas karaktär kräver en försäkringsteknisk beräkning. Posten på skuldsidan i balansräkningen har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan).

1.5.11   
  Avsättningar

Avsättningar

Avsättningar tas upp när EU har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

1.5.12   
  Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder tas upp som finansiella skulder till verkligt värde via resultaträkningen eller som finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde (upptagna lån). Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och värdepapper. Upptagna lån redovisas initialt till verkligt värde, baserat på det utbetalda beloppet (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader, och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden.

De klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom 12 månader från balansdagen. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas på det upptagna och det beviljade lånet när unionen beviljar lån ur upplånade medel. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen innefattar derivat när dessas värde är negativt. De behandlas redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde via resultaträkningen, se not 1.5.5.

1.5.5.

1.5.13   
  Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EU:s skulder avser inte inköp av varor eller tjänster, utan ersättningsanspråk från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningsanspråket gäller när det mottagits. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av EU.

1.5.14   
  Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Enligt EU:s redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EU och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag).

Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

1.6   RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

1.6.1   
  Intäkter

Intäkter

Intäkter från transaktioner utan direkt motprestation

Intäkter från transaktioner utan direkt motprestation

EU:s intäkter faller huvudsakligen inom denna kategori, som främst omfattar direkt och indirekt beskattning och egna medel. Utöver skatter kan även andra typer av inbetalningar göras till EU, t.ex. tullar, böter och donationer.

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Intäkter redovisas för den period när Europeiska kommissionen sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de fluktuera efter omständigheterna fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändrats tas med i beräkningen av nettoöverskott eller -underskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På balansdagen beräknas vilka intäkter medlemsstaterna haft under perioden men ännu inte ställt till Europeiska kommissionens förfogande. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus uppbördskostnader (25 %). Dessutom skrivs värdet i resultaträkningen ner med det belopp som man inte beräknar kommer att uppbäras.

Böter

Böter

Intäkter från utdömda böter redovisas när EU:s beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner. Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom två månader efter delgivningen antingen

| — | acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU, |
| --- | --- |

—

acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU,

| — | eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

—

eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol.

Även vid överklagande måste det huvudsakliga bötesbeloppet betalas inom den fastställda tremånadersfristen, eftersom ett överklagande inte ger uppskov med verkställigheten (artikel 278 i EU-fördraget). Under vissa omständigheter och efter överenskommelse med kommissionens räkenskapsförare kan gäldenären istället få lämna en bankgaranti för beloppet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in bötesbeloppet, förs detta upp som en eventualskuld. Men eftersom ett överklagande av EU:s beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen till att reglera fordran. Om en bankgaranti ställs i stället för en inbetalning, står böterna kvar som en fordran. Om det finns en risk att tribunalen inte dömer till förmån för EU görs en avsättning för denna risk (om böterna redan preliminärt inkasserats). Om en bankgaranti istället ställts ut görs en nedskrivning av den utestående fordran på lämpligt sätt. Ackumulerad ränta till Europeiska kommissionen för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som intäkter, och eventualskulden ökas med motsvarande belopp.

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och -kostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och fördela ränteintäkter eller räntekostnader över den relevanta perioden. Vid beräkning av den effektiva räntan ska EU vid beräkningen av kassaflöden beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis bestämmelser om förskottsbetalningar) men inte framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna och som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader samt alla andra överkurser och underkurser.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten genom att man använder den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassflödena i syfte att värdera nedskrivningen.

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2   
  Kostnader

Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av EU. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Kostnader för annat än inköp är speciella för EU och står för huvuddelen av kostnaderna. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till att den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.7   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER

EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER

1.7.1   
  Eventualtillgångar

Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EU:s kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

1.7.2   
  Eventualskulder

Eventualskulder

En eventualskuld är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EU:s kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

2.   NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1   IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

| Miljoner euro |
| --- |
| | Belopp |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2011 | 301 |
| Tillskott | 89 |
| Avyttringar | (11) |
| Övriga förändringar | 0 |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2012 | 379 |
| Ackumulerade av- och nedskrivningar per den 31.12.2011 | (152) |
| Avskrivningskostnad under året | (39) |
| Avyttringar | 4 |
| Övriga förändringar | (4) |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2012 | (191) |
| Bokfört nettovärde per den 31.12.2012 | 188 |
| Bokfört nettovärde per den 31.12.2011 | 149 |

Miljoner euro

Belopp

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2011

301

Tillskott

89

Avyttringar

(11)

Övriga förändringar

0

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2012

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2012

379

379

Ackumulerade av- och nedskrivningar per den 31.12.2011

(152)

Avskrivningskostnad under året

(39)

Avyttringar

4

Övriga förändringar

(4)

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2012

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2012

(191)

(191)

Bokfört nettovärde per den 31.12.2012

Bokfört nettovärde per den 31.12.2012

188

188

Bokfört nettovärde per den 31.12.2011

Bokfört nettovärde per den 31.12.2011

149

149

Beloppen avser huvudsakligen programvara.

2.2   MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Bland tillgångar under uppförande per den 31 december 2012 ingår tillgångar till värde av 660 miljoner euro (år 2011 var värdet 219 miljoner euro) som avser projektet Galileo, EU:s globala satellitnavigeringssystem, som håller på att byggas med hjälp av Europeiska rymdorganisationen (ESA). När systemet är fullbordat kommer det att innefatta 30 satelliter, 2 kontrollcentraler och 16 markstationer. Beloppet i balansräkningen visar de kostnader som kommissionen ådragit sig för detta projekt sedan den 22 oktober 2011, den dag då systemets första två satelliter sköts upp i omloppsbana. Före detta datum ansåg kommissionen, såsom förklarats i tidigare årsredovisningar, att projektet befann sig i sin forskningsfas, varför alla kostnader, i enlighet med EU:s redovisningsregler, blev kostnadsförda. Den planerade budgeten uppgår till 3 837 miljoner euro från det att projektet startade och fram till dess att budgetramen löper ut. För nästa budgetram planeras ytterligare 5 400 miljoner euro som ska ägnas åt att fullständigt installera systemet, utnyttja det, leverera Galileotjänster fram till 2020 samt förbereda konstellationens nästa generation, vilket helt kommer att finansieras via EU:s budget. För 2012 redovisades ett belopp på 13 miljoner euro i utvecklingskostnader som inte kan redovisas som immateriella anläggningstillgångar som en kostnad.

På balansdagen hade sammanlagt fyra satelliter skjutits upp sedan oktober 2011 och efter slutförd testning av dem avslutas den fas av projektet som avser valideringen i omloppsbana (IOV). Denna fas finansierades gemensamt av EU och ESA, och i enlighet med bidragsavtalet mellan de båda parterna ska ESA officiellt överföra konstruerade tillgångar till EU. Denna rättsliga överföring kräver godkännande från ESA-rådet, eftersom alla utom två ESA-medlemsstater (Norge och Schweiz) också är medlemmar i EU. Kommissionen har för närvarande ingen anledning att tro att någon av EAS:s medlemmar skulle blockera en sådan överföring.

MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

| Miljoner euro |
| --- |
| | Mark och byggnader | Maskiner och utrustning | Inventarier och fordon | Datorhårdvara | Övriga materiella tillgångar | Finansiell leasing | Tillgångar under uppförande | Totalt |
| Bokfört bruttovärde för tidigare årsslut | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Tillskott | 96 | 42 | 22 | 52 | 11 | 511 | 583 | 1 317 |
| Avyttringar | (26) | (23) | (21) | (54) | (11) | 0 | 0 | (135) |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 102 | 8 | 0 | 12 | 0 | (14) | (111) | (3) |
| Övriga förändringar | 24 | 3 | 3 | 11 | 3 | (1) | 1 | 44 |
| Bokfört bruttovärde vid årets slut | 4 314 | 558 | 233 | 578 | 231 | 3 181 | 1 118 | 10 213 |
| Ackumulerade avskrivningar vid utgången av föregående budgetår | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Avskrivningskostnad under året | (138) | (45) | (20) | (67) | (21) | (114) | | (405) |
| Återförd avskrivning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Avyttringar | 3 | 23 | 21 | 51 | 10 | 5 | | 113 |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | — | 0 | 0 | (11) | 0 | 14 | | 3 |
| Övriga förändringar | (3) | (2) | (1) | (13) | (2) | (7) | | (28) |
| Ackumulerade avskrivningar vid slutet av föregående budgetår | (2 137) | (449) | (166) | (436) | (150) | (897) | | (4 235) |
| Nettoanskaffningsvärde 31.12.2012 | 2 177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2 284 | 1 118 | 5 978 |
| Bokfört nettovärde 31.12.2011 | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |

Miljoner euro

Mark och byggnader

Maskiner och utrustning

Inventarier och fordon

Datorhårdvara

Övriga materiella tillgångar

Finansiell leasing

Tillgångar under uppförande

Totalt

Bokfört bruttovärde för tidigare årsslut

4 118

528

229

557

228

2 685

645

8 990

Tillskott

96

42

22

52

11

511

583

1 317

Avyttringar

(26)

(23)

(21)

(54)

(11)

0

0

(135)

Överföringar mellan tillgångskategorier

102

8

0

12

0

(14)

(111)

(3)

Övriga förändringar

24

3

3

11

3

(1)

1

44

Bokfört bruttovärde vid årets slut

Bokfört bruttovärde vid årets slut

4 314

4 314

558

558

233

233

578

578

231

231

3 181

3 181

1 118

1 118

10 213

10 213

Ackumulerade avskrivningar vid utgången av föregående budgetår

(1 999)

(425)

(166)

(396)

(137)

(796)

(3 919)

Avskrivningskostnad under året

(138)

(45)

(20)

(67)

(21)

(114)

(405)

Återförd avskrivning

0

0

0

0

0

1

1

Avyttringar

3

23

21

51

10

5

113

Överföringar mellan tillgångskategorier

—

0

0

(11)

0

14

3

Övriga förändringar

(3)

(2)

(1)

(13)

(2)

(7)

(28)

Ackumulerade avskrivningar vid slutet av föregående budgetår

Ackumulerade avskrivningar vid slutet av föregående budgetår

(2 137)

(2 137)

(449)

(449)

(166)

(166)

(436)

(436)

(150)

(150)

(897)

(897)

(4 235)

(4 235)

Nettoanskaffningsvärde 31.12.2012

Nettoanskaffningsvärde 31.12.2012

2 177

2 177

109

109

67

67

142

142

81

81

2 284

2 284

1 118

1 118

5 978

5 978

Bokfört nettovärde 31.12.2011

Bokfört nettovärde 31.12.2011

2 119

103

63

161

91

1 889

645

5 071

Utestående avgifter för finansiell leasing och liknande fordringar tas upp som lång- eller kortfristiga skulder i balansräkningen (se noterna 2.15 och 2.18.1). De fördelas som följer:

2.15

2.18.1

FINANSIELL LEASING

FINANSIELL LEASING

| Miljoner euro |
| --- |
| Beskrivning | Ackumulerade avgifter | Framtida belopp som ska betalas | Totalt värde | Påföljande kostnader för tillgångar | Tillgångarnas värde | Avskrivningar | Nettoanskaffningsvärde |
| (A) | < 1 år | > 1 år | > 5 år | Sammanlagd skuld
  (B) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | = A+B+C+E |
| Mark och byggnader | 992 | 63 | 342 | 1 686 | 2 091 | 3 083 | 61 | 3 144 | (877) | 2 267 |
| Övriga materiella tillgångar | 18 | 7 | 11 | 1 | 19 | 37 | — | 37 | (20) | 17 |
| Totalt den 31.12.2012 | 1 010 | 70 | 353 | 1 687 | 2 110 | 3 120 | 61 | 3 181 | (897) | 2 284 |
| Ränta | | 85 | 307 | 502 | 893 | | | | | |
| Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2012 | | 155 | 660 | 2 189 | 3 003 |
| Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2011 | | 153 | 608 | 1 859 | 2 620 |

Miljoner euro

Beskrivning

Ackumulerade avgifter

Framtida belopp som ska betalas

Totalt värde

Påföljande kostnader för tillgångar

Tillgångarnas värde

Avskrivningar

Nettoanskaffningsvärde

(A)

< 1 år

> 1 år

> 5 år

Sammanlagd skuld

(B)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

= A+B+C+E

Mark och byggnader

992

63

342

1 686

2 091

3 083

61

3 144

(877)

2 267

2 267

Övriga materiella tillgångar

18

7

11

1

19

37

—

37

(20)

17

17

Totalt den 31.12.2012

1 010

70

353

1 687

2 110

3 120

61

3 181

(897)

2 284

Ränta

85

307

502

893

Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2012

155

660

2 189

3 003

Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2011

153

608

1 859

2 620

2.3   INVESTERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

INVESTERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Andelar i gemensamma företag | 2.3.1 | 42 | 62 |
| Andelar i intresseföretag | 2.3.2 | 350 | 312 |
| Totalt | | 392 | 374 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Andelar i gemensamma företag

2.3.1

2.3.1

42

62

Andelar i intresseföretag

2.3.2

2.3.2

350

312

Totalt

392

374

2.3.1   
  Andelar i gemensamma företag

Andelar i gemensamma företag

| Miljoner euro |
| --- |
| | Galileo | Sesar | Iter | IMI | Bränslec. & vätgas | Totalt |
| Belopp per den 31.12.2011 | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |
| Bidrag | — | 70 | 116 | 98 | 54 | 338 |
| Andel i nettoresultat | — | (70) | (106) | (91) | (91) | (358) |
| Belopp per den 31.12.2012 | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |

Miljoner euro

Galileo

Sesar

Iter

IMI

Bränslec. & vätgas

Totalt

Belopp per den 31.12.2011

0

0

0

25

37

62

Bidrag

—

70

116

98

54

338

Andel i nettoresultat

—

(70)

(106)

(91)

(91)

(358)

Belopp per den 31.12.2012

Belopp per den 31.12.2012

0

0

0

0

10

10

32

32

0

0

42

42

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande bokförda värden avser EU:s andelar:

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Anläggningstillgångar | 226 | 211 |
| Omsättningstillgångar | 106 | 123 |
| Långfristiga skulder | 0 | 0 |
| Kortfristiga skulder | (291) | (314) |
| Intäkter | 8 | 8 |
| Kostnader | (427) | (379) |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Anläggningstillgångar

226

211

Omsättningstillgångar

106

123

Långfristiga skulder

0

0

Kortfristiga skulder

(291)

(314)

Intäkter

8

8

Kostnader

(427)

(379)

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

Det gemensamma företaget Galileo började avvecklas i slutet av 2006 och processen pågår fortfarande. Eftersom företaget inte var verksamt och fortfarande höll på att avvecklas 2012, finns inga intäkter eller kostnader.

Det gemensamma företaget Sesar

Det gemensamma företaget Sesar

Syftet med detta gemensamma företag är att medverka till moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten och till ett snabbt genomförande av generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst genom att samordna och koncentrera allt forsknings- och utvecklingsarbete i EU. Den 31 december 2012 innehade kommissionen 46,12 % av andelarna i Sesar. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från kommissionen till Sesar (2007–2013) planeras bli 700 miljoner euro. Den ackumulerade oredovisade andelen i förlusterna uppgår till 157 miljoner euro.

Internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av Iterprojektet (Iter)

Internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av Iterprojektet (Iter)

Deltagarna i Iter är EU, Kina, Indien, Ryssland, Sydkorea, Japan och USA. Iter inrättades för att uträtta följande: handha Iteranläggningarna, uppmuntra nyttjandet av Iteranläggningarna, främja allmänhetens kunskap om och acceptans för fusionsenergi och att vidta eventuella övriga åtgärder som krävs för att uppnå dessa mål. EU:s (Euratoms) bidrag till Iter International ges via byrån för fusionsenergi och omfattar även bidrag från medlemsstaterna och Schweiz. Det sammanlagda bidraget anses rättsligt som ett Euratombidrag till Iter och varken medlemsstaterna eller Schweiz har några ägarintressen i Iter. Eftersom det rättsligt är EU som innehar andelar i det gemensamma företaget Iter International måste EU ta upp detta i sina räkenskaper. Per den 31 december 2012 innehade kommissionen 44,25 % av andelarna i Iter. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från Euratom till Iter (2007–2041) planeras bli 8 949 miljoner euro.

Gemensamma teknikinitiativ

Gemensamma teknikinitiativ

Offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ som inrättades som den typ av gemensamma företag som avses i artikel 187 i fördraget har inrättats för att genomföra Lissabonstrategins mål avseende tillväxt och sysselsättning. IMI och FCH ingår under denna rubrik, medan tre andra (Artemis, Clean Sky och Eniac), även om de rättsligt definieras som gemensamma företag, måste de ur ett redovisnigsperspektiv anses vara intresseföretag (och omfattas därmed av not 2.3.2), eftersom kommissionen har ett väsentligt inflytande, inte gemensam kontroll, över dem.

2.3.2

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget IMI stöder farmaceutisk grundforskning (forskning och utveckling på ett stadium före saluföring) i medlemsstaterna och de associerade länderna. Initiativet syftar till att öka forskningsinvesteringarna i den biofarmaceutiska sektorn och främja de små och medelstora företagens deltagande i verksamheten. Den 31 december 2012 innehade kommissionen 78,58 % av andelarna i IMI. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 1 miljard euro fram till den 31 december 2017.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Syftet med det gemensamma företaget FCH är att kombinera resurser från den offentliga och den privata sektorn för att stärka forskningsverksamheten i avsikt att öka de europeiska forskningsinsatsernas övergripande effektivitet och påskynda utveckling och tillämpning av bränslecell- och vätgasteknik. Den 31 december 2012 innehade kommissionen 80,6 % av andelarna i FCH. Det högsta vägledande bidraget från EU ska uppgå till 470 miljoner euro fram till den 31 december 2017. Den ackumulerade oredovisade andelen förluster uppgår till 12 miljoner euro.

2.3.2   
  Andelar i intresseföretag

Andelar i intresseföretag

| Miljoner euro |
| --- |
| | EIF | Artemis | Clean Sky | Eniac | Totalt |
| Belopp per den 31.12.2011 | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |
| Bidrag | — | 22 | 97 | 16 | 135 |
| Andel i nettovinst / (nettoförlust) | 9 | (22) | (97) | (22) | (132) |
| Andra förändringar i eget kapital | 35 | — | — | — | 35 |
| Belopp per den 31.12.2012 | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |

Miljoner euro

EIF

Artemis

Clean Sky

Eniac

Totalt

Belopp per den 31.12.2011

292

0

0

20

312

312

Bidrag

—

22

97

16

135

135

Andel i nettovinst / (nettoförlust)

9

(22)

(97)

(22)

(132)

(132)

Andra förändringar i eget kapital

35

—

—

—

35

35

Belopp per den 31.12.2012

Belopp per den 31.12.2012

336

336

0

0

0

0

14

14

350

350

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande bokförda värden avser EU:s andelar:

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Tillgångar | 505 | 460 |
| Skulder | (191) | (162) |
| Intäkter | 33 | 28 |
| Underskott | (177) | (182) |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Tillgångar

505

460

Skulder

(191)

(162)

Intäkter

33

28

Underskott

(177)

(182)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

Europeiska investeringsfonden är EU:s finansiella institution som är specialiserad på riskkapital och garantier till små och medelstora företag. Kommissionen har betalat in 20 % av sin andel, och den återstående icke inlösta delen uppgick till 720 miljoner euro.

| Miljoner euro |
| --- |
| EIF | Totalt kapital i EIF | Kommissionens andel |
| Totalt aktiekapital | 3 000 | 900 |
| Inbetald del | (600) | (180) |
| Obetald del | 2 400 | 720 |

Miljoner euro

EIF

Totalt kapital i EIF

Kommissionens andel

Totalt aktiekapital

3 000

900

Inbetald del

(600)

(180)

Obetald del

Obetald del

2 400

2 400

720

720

Det gemensamma företaget Artemis

Det gemensamma företaget Artemis

Artemis skapades för att genomföra ett gemensamt teknikinitiativ tillsammans med den privata sektorn avseende inbyggda datasystem. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 420 miljoner euro. Den ackumulerade oredovisade andelen förluster uppgår till 5 miljoner euro (95,2 % av andelarna).

Det gemensamma företaget Clean Sky

Det gemensamma företaget Clean Sky

Syftet med Clean Sky är att påskynda utveckling, utvärdering och demonstration av miljövänlig teknik för lufttransporter inom EU och i synnerhet att skapa ett innovativt system för lufttransporter som ska minska lufttransportsektorns miljöpåverkan. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 800 miljoner euro. Den ackumulerade oredovisade andelen förluster uppgår till 48 miljoner euro (62,89 % av andelarna).

Det gemensamma företaget Eniac

Det gemensamma företaget Eniac

Syftet med Eniac är att upprätta en gemensam forskningsagenda på området nanoelektronik för att fastställa forskningsprioriteringar för utveckling och antagande av nyckelkompetens på området. Det gemensamma företaget Artemis bör uppnå sina mål genom att lägga samman resurser från den offentliga och privata sektorn för att stödja FoU-verksamhet i form av projekt. EU:s totala åtagande ska uppgå till 450 miljoner euro. Den 31 december 2012 innehade kommissionen 95,90 % av andelarna i Eniac.

2.4   FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 2.4.1 | 4 870 | 2 272 |
| Lån | 2.4.2 | 57 441 | 41 400 |
| Totalt | | 62 311 | 43 672 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Finansiella tillgångar som kan säljas

2.4.1

2.4.1

4 870

2 272

Lån

2.4.2

2.4.2

57 441

41 400

Totalt

62 311

43 672

2.4.1   
  Finansiella anläggningstillgångar som kan säljas

Finansiella anläggningstillgångar som kan säljas

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Garantifonden (5) | 1 327 | 1 475 |
| EKSG under avveckling | 1 102 | — |
| Bufi-fondinvesteringar | 832 | — |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF) | 593 | — |
| Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT) | 52 | — |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 52 | — |
| Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. | 188 | 188 |
| Riskkapitaltransaktioner | 123 | 134 |
| ETF start | 305 | 234 |
| Övriga investeringar som kan säljas | 296 | 241 |
| Totalt | 4 870 | 2 272 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Garantifonden (5)

5

1 327

1 475

EKSG under avveckling

1 102

—

Bufi-fondinvesteringar

832

—

Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF)

593

—

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT)

52

—

Europeiska kemikaliemyndigheten

52

—

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.

188

188

Riskkapitaltransaktioner

123

134

ETF start

305

234

Övriga investeringar som kan säljas

296

241

Totalt

4 870

2 272

För att ge en mer rättvisande bild av verkligheten kommer alla finansiella tillgångar som kan säljas att från och med 2012 redovisas utifrån återstående löptid på balansdagen. Tillgångar med en löptid på över 1 år på balansdagen behandlas som anläggningstillgångar, medan tillgångar vars löptid förfaller innan slutet av år 2013 behandlas som omsättningstillgångar (se not 2.8). Till skillnad från 2011 omfattar inte de ovan redovisade beloppen för garantifonden år 2012 likvida medel (som år 2011 uppgick till 302 miljoner euro) och inte heller därmed sammanhängande skulder (som år 2011 uppgick till 1 miljon euro). Om denna metod använts år 2011 hade räkenskaperna kunnat jämföras som följer:

2.8

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Garantifonden (6) | 1 327 | 973 |
| EKSG under avveckling | 1 102 | 982 |
| Bufi-fondinvesteringar | 832 | 588 |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF) | 593 | 365 |
| Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT) | 52 | 47 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 52 | 91 |
| Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling | 188 | 188 |
| Riskkapitaltransaktioner | 123 | 134 |
| ETF start | 305 | 234 |
| Övriga investeringar som kan säljas | 296 | 241 |
| Totalt | 4 870 | 3 843 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Garantifonden (6)

6

1 327

973

EKSG under avveckling

1 102

982

Bufi-fondinvesteringar

832

588

Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF)

593

365

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT)

52

47

Europeiska kemikaliemyndigheten

52

91

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

188

188

Riskkapitaltransaktioner

123

134

ETF start

305

234

Övriga investeringar som kan säljas

296

241

Totalt

4 870

3 843

Garantifonden

Garantifonden

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland täcker lån för vilka EU ställer säkerhet med anledning av rådets beslut, i synnerhet Europeiska investeringsbankens utlåning till länder utanför EU, lån som avser makroekonomiskt bistånd samt Euratomlån till länder utanför EU. Fonden är ett långfristigt instrument som täcker eventuella försummade lån för vilka EU ställt en säkerhet. Fonden finansieras genom betalningar från EU:s allmänna budget motsvarande 9 % av transaktionsbeloppet, genom ränteintäkter från investeringar av fondens disponibla medel samt återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i fall där fondens garanti tagits i anspråk. Eventuella överskott ska återbetalas som inkomst till EU:s budget.

EU ska upprätthålla en garantireserv för att täcka lån till tredjeland. Denna reserv är avsedd att fylla på garantifonden om det skulle utlösas garantier som överstiger fondens disponibla medel, så att de överskjutande beloppen kan finansieras genom budgeten. Denna reserv motsvarar målbeloppet 9 % av de utestående lånen vid årets slut.

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

När det gäller belopp från EKSG under avveckling är alla finansiella tillgångar som kan säljas värdepapper utställda i euro och noterade på en aktiv marknad. Den 31 december 2012 uppgick de värdepapper (uttryckt i verkligt värde) som förfaller under 2013 till 490 miljoner euro (år 2011 var beloppet 481 miljoner euro).

BUFI-fondinvesteringar

BUFI-fondinvesteringar

Sedan den 1 januari 2010 förvaltar kommissionen preliminärt inkasserade böter i en särskilt inrättad fond (Bufi) som investerar medlen i finansiella instrument som redovisas som finansiella tillgångar som kan säljas.

Finansieringsinstrument för riskdelning (RSFF)

Finansieringsinstrument för riskdelning (RSFF)

Finansieringsinstrumentet för riskdelning förvaltas av EIB och kommissionens investeringar används som avsättning för finansiella risker för lån och garantier som EIB beviljar stödberättigande forskningsprojekt. Sammanlagt beräknas en kommissionsbudget på högst 1 miljard euro för perioden 2007–2013, av vilka 800 miljoner euro avser det särskilda programmet Samarbete och 200 miljoner euro det särskilda programmet Kapacitet. EIB har åtagit sig att avsätta samma belopp.

Den 31 december 2012 hade kommissionen bidragit med 1 006 miljoner euro till finansieringsfaciliteten, bidrag från Efta och tredjeland inräknade. Beloppen har av EIB investerats i obligationer (verkligt värde 754 miljoner euro per den 31 december 2012) samt i kontantdepositioner och tidsbunden inlåning (314 miljoner euro). Beloppet på 948 miljoner euro som redovisas som en eventualskuld ovan (not 5.2.1) är den beräknade maximala förlust som kommissionen per den 31 december 2012 kan drabbas av vid försummelser på de lån eller garantier som EIB lämnat genom finansieringsfaciliteten. Det bör noteras att kommissionens samlade risk är begränsad till det belopp den bidrar med till finansieringsfaciliteten.

5.2.1

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT)

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT)

Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätsprojekt syftar till att utfärda garantier som ska minska risken för intäktsförluster under de första åren av de transeuropeiska transportnätsprojektens verksamhet. Närmare bestämt skulle garantin helt och hållet täcka ett "kreditlöfte" (stand-by credit line), som endast skulle tas i anspråk i den händelse ett projekts kassaflöde inte räcker till för att betala räntor och amorteringar på prioriterade skulder. Instrumentet är kommissionens och EIB:s gemensamma finansiella produkt och i TEN-T-förordningen har 500 miljoner euro avsatts från EU:s budget som ska tilldelas under perioden 2007–2013. EIB ska tilldela ytterligare 500 miljoner euro, så det totala tillgängliga beloppet till instrumentet blir 1 miljard euro.

Den 31 december 2012 hade kommissionen bidragit med 155 miljoner euro till lånegarantiinstrumentet för transeuropeiska transportnätsprojekt. Detta har av EIB investerats i obligationer (verkligt värde 75 miljoner euro per den 31 december 2012) och tidsbunden inlåning (88 miljoner euro). I slutet av 2012 hade 523 miljoner euro i utlåning undertecknats, som därmed täcks av garantin. Beloppet på 39 miljoner euro som redovisas som en eventualskuld (not 5.2.1) är den beräknade maximala förlust som kommissionen per den 31 december 2012 kan drabbas av vid försummelser på de lån eller garantier som EIB lämnat genom verksamheten i samband med lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätsprojekt. Detta motsvarar 7,4 % av de totala garanterade beloppen. Det bör noteras att kommissionens samlade risk är begränsad till det belopp den bidrar med till instrumentet.

5.2.1

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Eftersom EBRD inte är börsnoterad, och med hänsyn till de avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s bolagsordning som bland annat reglerar försäljning av andelar där priset är begränsat till inköpspriset och bara tillåten för befintliga aktieägare, är kommissionens innehav i EBRD värderat till kostnad minus eventuella nedskrivningar.

| Miljoner euro |
| --- |
| EBRD | Totalt kapital i EBRD | Kommissionens andel |
| Totalt aktiekapital | 29 601 | 900 |
| Inbetald del | (6 202) | (188) |
| Obetald del | 23 399 | 712 |

Miljoner euro

EBRD

Totalt kapital i EBRD

Kommissionens andel

Totalt aktiekapital

29 601

900

Inbetald del

(6 202)

(188)

Obetald del

Obetald del

23 399

23 399

712

712

Riskkapitaltransaktioner

Riskkapitaltransaktioner

Med riskkapitaltransaktioner avses belopp som beviljas finansiella mellanhänder för att finansiera investeringar i eget kapital. De förvaltas av Europeiska investeringsbanken och finansieras inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

ETF start

ETF start

ETF start avser programmet för tillväxt och sysselsättning, programmet för stöd till små och medelstora företag genom förbättrad tillgång till finansiering (MAP-programmet), ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och pilotprojektet för tekniköverföring, som förvaltas av Europeiska investeringsfonden och som investerar i särskilda riskkapitalfonder. I slutet av året hade åtaganden på ytterligare 122 miljoner euro avsedda för ETF-start ingåtts, men ännu inte nyttjats av övriga parter.

Övriga tillgångar som kan säljas

Övriga tillgångar som kan säljas

De huvudsakliga belopp som enligt ovan redovisas som övriga tillgångar som kan säljas avser Europeiska fonden för sydöstra Europa (113 miljoner euro), fonden för grön tillväxt (39 miljoner euro) samt globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi (68 miljoner euro).

fonden för sydöstra Europa

fonden för grön tillväxt

globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi

2.4.2   
  Långfristiga lån

Långfristiga lån

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Utlåning från EU:s budget och EKSG | 2.4.2.1 | 162 | 170 |
| Utlåning av upplånat kapital | 2.4.2.2 | 57 279 | 41 230 |
| Totalt | | 57 441 | 41 400 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Utlåning från EU:s budget och EKSG

2.4.2.1

2.4.2.1

162

170

Utlåning av upplånat kapital

2.4.2.2

2.4.2.2

57 279

41 230

Totalt

57 441

41 400

2.4.2.1   Utlåning från Europeiska unionens budget och EKSG under avveckling

Utlåning från Europeiska unionens budget och EKSG under avveckling

| Miljoner euro |
| --- |
| | Lån på särskilda villkor | Fastighetslån från EKSG | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2011 | 151 | 19 | 170 |
| Nya lån | — | — | — |
| Återbetalningar | (17) | (4) | (21) |
| Växelkursskillnader | 1 | — | 1 |
| Variationer i bokfört värde | 11 | 1 | 12 |
| Totalt per den 31.12.2012 | 146 | 16 | 162 |

Miljoner euro

Lån på särskilda villkor

Fastighetslån från EKSG

Totalt

Totalt per den 31.12.2011

151

19

170

Nya lån

—

—

—

Återbetalningar

(17)

(4)

(21)

Växelkursskillnader

1

—

1

Variationer i bokfört värde

11

1

12

Totalt per den 31.12.2012

146

16

162

Lån på särskilda villkor är lån som beviljas till förmånlig ränta som ett led i samarbetet med länder som inte är medlemmar i EU. Alla belopp förfaller till betalning efter en tidsperiod som överstiger 12 månader efter årets slut. Den effektiva räntan på dessa lån varierar mellan 7,73 % och 14,507 %.

2.4.2.2   Utlåning av upplånat kapital

Utlåning av upplånat kapital

| Miljoner euro |
| --- |
| | Makroekonomiskt stöd | Euratom | Betalningsbalansstöd | Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Nya lån | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Återbetalningar | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Växelkursskillnader | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Variationer i bokfört värde | (1) | (2) | (2) | 332 | (4) | 323 |
| Totalt per den 31.12.2011 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 |
| Belopp som förfaller inom < 1 år | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Belopp som förfallerller inom > 1 år | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 279 |

Miljoner euro

Makroekonomiskt stöd

Euratom

Betalningsbalansstöd

Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Nya lån

39

—

—

15 800

—

15 839

Återbetalningar

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Växelkursskillnader

—

—

—

—

5

5

Variationer i bokfört värde

(1)

(2)

(2)

332

(4)

323

Totalt per den 31.12.2011

549

425

11 623

44 476

221

57 294

Belopp som förfaller inom < 1 år

15

—

—

—

—

15

Belopp som förfallerller inom > 1 år

Belopp som förfallerller inom > 1 år

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

221

221

57 279

57 279

Den stora ökningen av dessa belopp beror på de lån från Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen som utbetalats under 2012 och motsvaras av en ökning i EU:s upplåning (se not 2.14). För mer information om upp- och utlåningsverksamheten, se not 7.

2.14

7

2.5   LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR OCH MEDEL SOM KAN ÅTERKRÄVAS

LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR OCH MEDEL SOM KAN ÅTERKRÄVAS

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Medlemsstater | 545 | 268 |
| Övriga | 19 | 21 |
| Totalt | 564 | 289 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Medlemsstater

545

268

Övriga

19

21

Totalt

564

289

Av ovanstående fordringar avser 550 miljoner euro (2011: 273 miljoner euro) intäkter från transaktioner utan direkt motprestation.

Ökningen av fordringarna på medlemsstaterna har samband med ännu inte verkställda beslut rörande avslutande av räkenskaperna för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling.

2.6   LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Förfinansiering | 2.6.1 | 40 790 | 40 625 |
| Förutbetalda kostnader | 2.6.2 | 3 715 | 4 098 |
| Totalt | | 44 505 | 44 723 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Förfinansiering

2.6.1

2.6.1

40 790

40 625

Förutbetalda kostnader

2.6.2

2.6.2

3 715

4 098

Totalt

44 505

44 723

2.6.1   
  Förfinansiering

Förfinansiering

Tidpunkten för medel som kan återkrävas eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kort- eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återbetalningar eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering.

Garantier i samband med förfinansiering

Garantier i samband med förfinansiering

Det rör sig om garantier som Europeiska kommissionen i vissa fall begär av stödmottagare som inte är medlemsstater inför en utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas för dessa säkerheter, vilka kan benämnas det nominella respektive det löpande värdet. För det nominella värdet är det det faktum att säkerheten ställts som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen. Den 31 december 2012 uppgick det nominella värdet på de säkerheter som tagits emot för förfinansiering till 1 348 miljoner euro och det löpande värdet på dessa säkerheter till 1 083 miljoner euro (2011: 1 330 miljoner euro respektive 1 083 miljoner euro).

Vissa förfinansieringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling täcks i realiteten av en deltagargarantifond. Under 2012 hade förfinansiering betalats ut med sammanlagt 4 miljarder euro (2011: 3,3 miljarder euro). Denna fond är separat från EU och konsolideras inte i föreliggande räkenskaper – jfr not 11.2.3.

11.2.3

| Miljoner euro |
| --- |
| Förvaltningsform | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Direkt centraliserad förvaltning | 1 249 | 1 219 |
| Indirekt centraliserad förvaltning | 1 042 | 774 |
| Decentraliserad förvaltning | 677 | 697 |
| Delad förvaltning | 37 214 | 37 249 |
| Gemensam förvaltning | 592 | 686 |
| Genomförs av andra institutioner eller organ | 16 | — |
| Totalt | 40 790 | 40 625 |

Miljoner euro

Förvaltningsform

31.12.2012

31.12.2011

Direkt centraliserad förvaltning

1 249

1 219

Indirekt centraliserad förvaltning

1 042

774

Decentraliserad förvaltning

677

697

Delad förvaltning

37 214

37 249

Gemensam förvaltning

592

686

Genomförs av andra institutioner eller organ

16

—

Totalt

40 790

40 625

De största beloppen i fråga om långfristig förfinansiering hänför sig till strukturåtgärder för programperioden 2007–2013: Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och sammanhållningsfonden: 23,9 miljarder euro, Socialfonden (ESF): 6,5 miljarder euro, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU): 6,1 miljarder euro samt Europeiska fiskerifonden (EFF): 0,6 miljarder euro. Eftersom många av dessa projekt är långfristiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som omsättningstillgångar.

Förfinansieringen motsvarar en stor del av EU:s totala tillgångar, och följs därför upp noggrant och regelbundet. Noteras bör att nivån på förfinansieringen i de olika programmen måste vara tillräcklig för att garantera att stödmottagaren är i stånd att påbörja projektet, och samtidigt trygga EU:s ekonomiska intressen och beakta rättsliga, operativa och kostnadseffektiva begränsningar. Kommissionen har beaktat samtliga dessa faktorer i vederbörlig utsträckning för att förbättra uppföljningen av förfinansieringen.

2.6.2   
  Förutbetalda kostnader

Förutbetalda kostnader

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansieringstekniska instrument | 2 717 | 3 378 |
| Stödordningar | 998 | 720 |
| Totalt | 3 715 | 4 098 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Finansieringstekniska instrument

2 717

3 378

Stödordningar

998

720

Totalt

3 715

4 098

Inom ramen för strukturfondsprogrammen 2007–2013 kan utbetalningar göras från EU:s budget till medlemsstaterna som bidrag till finansieringstekniska instrument (i form av lån, garantier eller investeringar i eget kapital) som upprättas och förvaltas på medlemsstatens ansvar. Medel som vid årets slut inte utnyttjats genom dessa instrument tillhör EU (såsom är fallet för standardmässig förfinansiering) och tas således upp som en tillgång i kommissionens balansräkning. I de grundläggande rättsakterna är medlemsstaterna dock inte ålagda att regelbundet till kommissionen rapportera om sin användning av dessa förskott, och i vissa fall inte ens identifiera dem på de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen. Både av denna anledning och på grundval av information från medlemsstaterna om hur medlen används, görs en uppskattning vid varje årsslut av värdet av denna tillgång.

Beloppen under rubriken stödordningar motsvarar kommissionens beräkningar av ej definierade förskott för olika slags stöd (statligt stöd eller EGFJ-marknadsåtgärder).

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.7   LAGER

LAGER

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Vetenskapligt material | 81 | 78 |
| Övrigt | 57 | 16 |
| Totalt | 138 | 94 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Vetenskapligt material

81

78

Övrigt

57

16

Totalt

138

94

2.8   FINANSIELLA OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

FINANSIELLA OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 2.8.1 | 1 858 | 3 619 |
| Lån | 2.8.2 | 123 | 102 |
| Totalt | | 1 981 | 3 721 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Finansiella tillgångar som kan säljas

2.8.1

2.8.1

1 858

3 619

Lån

2.8.2

2.8.2

123

102

Totalt

1 981

3 721

2.8.1   
  Finansiella omsättningstillgångar som kan säljas

Finansiella omsättningstillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas köps på grund av sin avkastning eller innehas för att upprätta en särskild tillgångsstruktur eller en andra likviditetskälla, och kan därför säljas för att möta likviditetsbehov eller ränteförändringar. Nedanstående tabell visar finansiella omsättningstillgångar som kan säljas med en löptid som förfaller före slutet av 2013:

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Garantifonden | 268 | — |
| EKSG under avveckling | 490 | 1 463 |
| Bufi-fondinvesteringar | 845 | 1 358 |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF) | 160 | 547 |
| Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT) | 23 | 97 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 69 | 151 |
| Övriga investeringar som kan säljas | 3 | 3 |
| Totalt | 1 858 | 3 619 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Garantifonden

268

—

EKSG under avveckling

490

1 463

Bufi-fondinvesteringar

845

1 358

Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF)

160

547

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT)

23

97

Europeiska kemikaliemyndigheten

69

151

Övriga investeringar som kan säljas

3

3

Totalt

1 858

3 619

Såsom förklaras i not 2.4.1 ändrades redovisningen av finansiella tillgångar som kan säljas från år 2012 och framåt. Om samma metod hade använts som år 2011 skulle räkenskaperna kunna jämföras som följer:

2.4.1

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Garantifonden | 268 | 201 |
| EKSG under avveckling | 490 | 481 |
| Bufi-fondinvesteringar | 845 | 770 |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF) | 160 | 182 |
| Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT) | 23 | 49 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 69 | 60 |
| Övriga investeringar som kan säljas | 3 | 3 |
| Totalt | 1 858 | 1 746 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Garantifonden

268

201

EKSG under avveckling

490

481

Bufi-fondinvesteringar

845

770

Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF)

160

182

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT)

23

49

Europeiska kemikaliemyndigheten

69

60

Övriga investeringar som kan säljas

3

3

Totalt

1 858

1 746

2.8.2   
  Kortfristiga lån

Kortfristiga lån

Denna rubrik avser i första hand lån med en återstående löptid på mindre än 12 månader efter balansdagen (se not 2.4.2.2 ovan för ytterligare uppgifter). Rubriken omfattar även tidsbunden inlåning som avser Europeiska utrikestjänsten (42 miljoner euro) samt EKSG under avveckling (22 miljoner euro).

2.4.2.2

2.9   KORTFRISTIGA FORDRINGAR OCH MEDEL SOM KAN ÅTERKRÄVAS

KORTFRISTIGA FORDRINGAR OCH MEDEL SOM KAN ÅTERKRÄVAS

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Böter | 2.9.1 | 4 090 | 3 125 |
| Medlemsstater | 2.9.2 | 6 270 | 2 693 |
| Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 2.9.3 | 3 368 | 3 267 |
| Övriga fordringar och medel som kan återkrävas | 2.9.4 | 311 | 392 |
| Totalt | | 14 039 | 9 477 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Böter

2.9.1

2.9.1

4 090

3 125

Medlemsstater

2.9.2

2.9.2

6 270

2 693

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

2.9.3

2.9.3

3 368

3 267

Övriga fordringar och medel som kan återkrävas

2.9.4

2.9.4

311

392

Totalt

14 039

9 477

Totalbeloppet ovan innehåller uppskattningsvis 13 729 miljoner euro (2011: 8 955 miljoner euro) som avser transaktioner utan direkt motprestation.

2.9.1   
  Böter

Böter

Detta avser utestående böter som utdömts av kommissionen till ett belopp på 4 357 miljoner euro (motsvarande belopp år 2011: 3 369 miljoner euro) med avdrag för en nedskrivning på 267 miljoner euro (år 2011: 244 miljoner euro).

Garantier på totalt 2 513 miljoner euro har tagits emot för de böter som var utestående den 31 december 2012 (2011: 3 012 miljoner euro) för dessa fordringar. Av de dessa fordringar förföll 1 471 miljoner euro till betalning efter den 31 december 2012.

2.9.2   
  Medlemsstater

Medlemsstater

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling |
| EGFJ | 1 172 | 1 439 |
| EJFLU | 14 | 23 |
| Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling | 44 | 37 |
| Sapard | 136 | 142 |
| Nedskrivet belopp | (814) | (771) |
| Totalt | 552 | 870 |
| Erlagd moms som ska återbetalas | 44 | 41 |
| Egna medel: |
| A-räkenskaperna | 45 | 29 |
| Särskilda räkenskaperna | 1 294 | 1 263 |
| Utestående egna medel | 3 617 | — |
| Nedskrivet belopp | (773) | (779) |
| Övrigt | 16 | 114 |
| Totalt | 4 199 | 627 |
| Övriga fordringar på medlemsstaterna: |
| Planerade återkrav av förfinansiering | 1 220 | 963 |
| Övrigt | 255 | 192 |
| Totalt | 1 475 | 1 155 |
| Totalt | 6 270 | 2 693 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

EGFJ

1 172

1 439

EJFLU

14

23

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling

44

37

Sapard

136

142

Nedskrivet belopp

(814)

(771)

Totalt

552

870

Erlagd moms som ska återbetalas

Erlagd moms som ska återbetalas

44

44

41

41

Egna medel:

Egna medel:

A-räkenskaperna

45

29

Särskilda räkenskaperna

1 294

1 263

Utestående egna medel

3 617

—

Nedskrivet belopp

(773)

(779)

Övrigt

16

114

Totalt

4 199

627

Övriga fordringar på medlemsstaterna:

Övriga fordringar på medlemsstaterna:

Planerade återkrav av förfinansiering

1 220

963

Övrigt

255

192

Totalt

1 475

1 155

Totalt

6 270

2 693

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen fordringar på medlemsstaterna per den 31 december, enligt medlemsstaternas deklarationer och attesteringar per den 15 oktober. För fordringar som uppstått efter detta datum fram till den 31 december har en uppskattning gjorts. Kommissionen gör också en uppskattning av nedskrivningar av sådana fordringar på slutliga stödmottagare som troligen inte kommer att kunna återkrävas. Att en sådan justering görs innebär inte att kommissionen avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp. Ett avdrag på 20 % ingår också i anpassningen och motsvarar vad medlemsstaterna har rätt att behålla för att täcka sina administrativa kostnader.

Utestående egna medel

Utestående egna medel

Att fordringarna på medlemsstaterna ökat väsentligt beror huvudsakligen på att ett belopp på 3 617 miljoner euro i egna medel skulle betalas in den 31 december 2012 enligt ändringsbudgetarna nr 5 och 6/2012. Ändringsbudgetarna antogs den 21 november 2012 respektive den 12 december 2012. Enligt artikel 10 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 krediterades justeringen av de BNI-grundade inbetalningarna den första vardagen i januari 2013.

Medlemsstaterna får behålla 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnaderna, varför ovanstående belopp avser nettovärdet efter detta avdrag. Med utgångspunkt i medlemsstaternas uppskattningar har nedskrivningar dragits av från fordringarna på medlemsstaterna. Detta innebär dock inte att kommissionen avstår från de belopp som täcks av värdekorrigeringen.

2.9.3   
  Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Upplupna intäkter | 3 002 | 2 952 |
| Förutbetalda kostnader | 351 | 296 |
| Övrigt | 15 | 19 |
| Totalt | 3 368 | 3 267 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Upplupna intäkter

3 002

2 952

Förutbetalda kostnader

351

296

Övrigt

15

19

Totalt

3 368

3 267

Det största beloppet under denna rubrik är upplupna intäkter:

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Egna medel | 2 388 | 2 644 |
| Inkomster avsatta för särskilda ändamål på jordbruksområdet – november och december | 218 | 111 |
| Sammanhållningsfonden, regionala utvecklingsfonden och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella justeringar | 276 | 16 |
| Övriga upplupna intäkter | 120 | 181 |
| Totalt | 3 002 | 2 952 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Egna medel

2 388

2 644

Inkomster avsatta för särskilda ändamål på jordbruksområdet – november och december

218

111

Sammanhållningsfonden, regionala utvecklingsfonden och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella justeringar

276

16

Övriga upplupna intäkter

120

181

Totalt

3 002

2 952

2.9.4   
  Övriga fordringar och medel som kan återkrävas

Övriga fordringar och medel som kan återkrävas

Denna rubrik omfattar huvudsakligen återkrav av förfinansiering, återkrävda kostnader och andra intäkter från den administrativa och operativa verksamheten.

2.10   KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Förfinansiering | 2.10.1 | 9 548 | 8 089 |
| Förutbetalda kostnader | 2.10.2 | 3 690 | 2 918 |
| Totalt | | 13 238 | 11 007 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Förfinansiering

2.10.1

2.10.1

9 548

8 089

Förutbetalda kostnader

2.10.2

2.10.2

3 690

2 918

Totalt

13 238

11 007

2.10.1   
  Förfinansiering

Förfinansiering

| Miljoner euro |
| --- |
| Förvaltningsform | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Direkt centraliserad förvaltning | 3 289 | 3 048 |
| Indirekt centraliserad förvaltning | 3 908 | 3 037 |
| Decentraliserad förvaltning | 301 | 330 |
| Delad förvaltning | 1 008 | 761 |
| Gemensam förvaltning. | 844 | 803 |
| Genomförs av andra institutioner eller organ | 198 | 110 |
| Totalt | 9 548 | 8 089 |

Miljoner euro

Förvaltningsform

31.12.2012

31.12.2011

Direkt centraliserad förvaltning

3 289

3 048

Indirekt centraliserad förvaltning

3 908

3 037

Decentraliserad förvaltning

301

330

Delad förvaltning

1 008

761

Gemensam förvaltning.

844

803

Genomförs av andra institutioner eller organ

198

110

Totalt

9 548

8 089

Saldot för förfinansieringen består av två delar: dels bruttoförfinanseringen, dels de ackumulerade förfinansieringsbeloppen (som återspeglar de beräknade utgifter som faktiskt uppkommit innan årsskiftet). Båda delarna måste beaktas vid analys av hur saldot för pågående nettoförfinansiering utvecklas från ett år till ett annat.

Å ena sidan minskade under 2012 bruttoförfinansieringen ytterligare med 3 miljarder euro inom ramen för den delade förvaltningen, eftersom avslutandet av den föregående programperioden 2000-2006 gick avsevärt framåt. Å andra sidan minskade den ackumulerade förfinansieringen med 3,3 miljarder euro, vilket ledde till en övergripande ökning på 0,3 miljarder euro i nettoförfinansieringen. Detta beror på att den tidigare programperioden 2000-2006 (som nu håller på att avslutas) överlappar den aktuella programperioden 2007-2013. Förfinansiering avseende den tidigare programperioden beräknas ha utnyttjats till fullo (utgående nettosaldo på noll) medan förfinansiering avseende innevarande programperiod beräknas endast delvis beräknas ha utnyttjats per den 31 december 2012. Återstående belopp beräknas utnyttjas 2013 eller därefter.

En liknande situation gäller vid direkt centraliserad förvaltning, där bruttoförfinansieringen minskat med 741 miljoner euro, medan nettoförfinansieringen ökat något med 241 miljoner euro.

2.10.2   
  Förutbetalda kostnader

Förutbetalda kostnader

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansieringstekniska instrument | 1 358 | 1 126 |
| Stödordningar | 2 332 | 1 792 |
| Totalt | 3 690 | 2 918 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Finansieringstekniska instrument

1 358

1 126

Stödordningar

2 332

1 792

Totalt

3 690

2 918

2.11   LIKVIDA MEDEL

LIKVIDA MEDEL

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Obundna likvida medel: | 2.11.1 | | |
| Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton | | 2 203 | 7 450 |
| Avistakonton | | 967 | 1 099 |
| Förskottskonton | | 38 | 43 |
| Överföringar (pengar på väg) | | (1) | (5) |
| Totalt | | 3 207 | 8 587 |
| Likvida medel i form av finansiella instrument och tidsbunden inlåning | 2.11.2 | 2 345 | 2 028 |
| Bundna likvida medel | 2.11.3 | 5 122 | 8 320 |
| Totalt | | 10 674 | 18 935 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Obundna likvida medel:

Obundna likvida medel:

2.11.1

2.11.1

Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton

2 203

7 450

Avistakonton

967

1 099

Förskottskonton

38

43

Överföringar (pengar på väg)

(1)

(5)

Totalt

3 207

8 587

Likvida medel i form av finansiella instrument och tidsbunden inlåning

Likvida medel i form av finansiella instrument och tidsbunden inlåning

2.11.2

2.11.2

2 345

2 345

2 028

2 028

Bundna likvida medel

Bundna likvida medel

2.11.3

2.11.3

5 122

5 122

8 320

8 320

Totalt

10 674

18 935

2.11.1   
  Obundna likvida medel

Obundna likvida medel

Obundna likvida medel omfattar EU:s totala medel på konton i medlemsstaterna och Eftaländerna (i statskassa eller centralbank), på avista- och förskottskonton och i kassa.

Att de obundna likvida medlen minskade väsentligt berodde huvudsakligen på att behållningen på konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton minskade. Det utgående saldot 2012 var väsentligt lägre än 2011 med anledning av den höga budgetutnyttjandegraden år 2012. Ytterligare likvida medel avseende ändringsbudget 5/2012 och ändringsbudget 6/2012 erhölls vidare först år 2013.

2.11.2   
  Likvida medel i form av finansiella instrument och tidsbunden inlåning

Likvida medel i form av finansiella instrument och tidsbunden inlåning

Beloppen i denna rubrik avser huvudsakligen likvida medel (1 845 miljoner euro) som anförtrotts förvaltare för kommissionens räkning för att genomföra vissa program som finansieras via EU:s budget och övrig tidsbunden inlåning (500 miljoner euro). Likvida medel i form av finansiella instrument kan därmed endast användas inom ramen för det berörda programmet. Vid årets slut hade åtaganden gjorts för 100 miljoner euro inom ramen för förvaltarnas finansiella instrument, men medlen hade ännu inte utnyttjats av övriga parter.

Såsom förklaras i not 2.4.1 ändrades redovisningen av finansiella tillgångar som kan säljas samt därmed sammanhängande likvida medel från år 2012 och framåt. År 2012 omfattar denna rubrik garantifondens likvida medel, medan saldot för 2011 inte omfattar det belopp på 302 miljoner som motsvarar garantifondens likvida medel för år 2011. Det beloppet redovisas istället som en finansiell anläggningstillgång som kan säljas. Om den nya redovisningmetoden som även redovisar likvida medel i form av finansiella instrument separat använts år 2011 skulle motsvarande belopp ha uppgått till 963 miljoner euro på avistakonton och 2 466 miljoner euro i likvida medel i form av finansiella instrument och tidsbunden inlåning.

2.4.1

2.11.3   
  Bundna likvida medel

Bundna likvida medel

Bundna likvida medel avser belopp som erhållits i samband med böter som utfärdats av kommissionen där ärendet fortfarande pågår. Dessa likvida medel hålls på särskilda konton som inte används för någon annan verksamhet. Om ett överklagande gjorts eller om det är okänt ifall den andra parten kommer att överklaga, visas det bakomliggande beloppet som en eventualskuld i not 5.2.

5.2

Minskningen av de bundna likvida medlen har två huvudorsaker. För det första meddelade domstolen slutlig dom i en rad ärenden som omfattade väsentliga belopp och för det andra användes den särskilda Bufi-fonden för böter i allt högre grad. Sedan den 1 januari 2010 förvaltar kommissionen alla preliminärt inkasserade böter i Bufi-fonden, som investerar medlen i finansiella instrument som redovisas som sådana finansiella tillgångar som kan säljas (se noterna 2.4 och 2.8).

2.4

2.8

LÅNGFRISTIGA SKULDER

LÅNGFRISTIGA SKULDER

2.12   PENSIONER OCH ÖVRIGA ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

PENSIONER OCH ÖVRIGA ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Pensioner – personal | 37 528 | 30 617 |
| Pensioner – övriga | 968 | 777 |
| Gemensamma sjukförsäkringssystemet | 4 007 | 3 441 |
| Totalt | 42 503 | 34 835 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Pensioner – personal

37 528

30 617

Pensioner – övriga

968

777

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

4 007

3 441

Totalt

42 503

34 835

Den väsentliga ökningen av pensionsskulden kan förklaras med att den betydande minskningen av den tillämpade diskonteringssatsen resulterade i en stor försäkringsteknisk förlust för året.

2.12.1   
  Pensioner – personal

Pensioner – personal

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar inom pensionssystemet för Europeiska unionens tjänstemän tas upp som en kostnad i EU:s budget. Systemet täcks inte genom anslag, utan medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av utgiften. Tjänstemännen ska bidra med en tredjedel av den långfristiga finansieringen av pensionssystemet genom en obligatorisk avgift.

Pensionssystemets skulder värderades på grundval av antalet anställda och pensionerade f.d. anställda per den 31 december 2012 och på bestämmelserna i den version av tjänsteföreskrifterna som gällde detta datum. Värderingen gjordes enligt IPSAS 25-standarden (och var därmed även förenlig med EU:s redovisningsregel 12). Metoden för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden. De huvudsakliga försäkringstekniska antagandena som fanns tillgängliga på balansdagen var följande:

| Pensionsskuld - Personal | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Nominell diskonteringsränta | 3,6 % | 4,9 % |
| Förväntad inflationstakt | 2,0 % | 1,8 % |
| Realränta | 1,6 % | 3,0 % |
| Sannolikhet för giftermål: män / kvinnor | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Allmän löneökning / pensionsökning | 0 % | 0 % |
| 2008 års livslängdstabell för internationella tjänstemän | Ja | Ja |

Pensionsskuld - Personal

31.12.2012

31.12.2011

Nominell diskonteringsränta

3,6 %

4,9 %

Förväntad inflationstakt

2,0 %

1,8 %

Realränta

1,6 %

3,0 %

Sannolikhet för giftermål: män / kvinnor

84 %/38 %

84 %/38 %

Allmän löneökning / pensionsökning

0 %

0 %

2008 års livslängdstabell för internationella tjänstemän

Ja

Ja

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

| Miljoner euro |
| --- |
| | Pensionsskuld - Personal | Sjukförsäkring |
| Bruttoskuld vid utgången av föregående budgetår | 34 233 | 3 711 |
| Service- och normalkostnad | 1 144 | — |
| Räntekostnader | 1 043 | — |
| Utbetalda förmåner | (1 243) | — |
| Försäkringsteknisk förlust | 6 691 | 567 |
| Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet | 93 | — |
| Bruttoskuld vid årets slut | 41 961 | 4 278 |
| Korrigeringskoefficient för pensionerna | 1 022 | Ej tillämpligt |
| Skatteavdrag på pensioner | (5 455) | Ej tillämpligt |
| Förvaltningstillgångar | Ej tillämpligt | (271) |
| Nettoskuld vid årets slut | 37 528 | 4 007 |

Miljoner euro

Pensionsskuld - Personal

Sjukförsäkring

Bruttoskuld vid utgången av föregående budgetår

Bruttoskuld vid utgången av föregående budgetår

34 233

34 233

3 711

3 711

Service- och normalkostnad

1 144

—

Räntekostnader

1 043

—

Utbetalda förmåner

(1 243)

—

Försäkringsteknisk förlust

6 691

567

Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet

93

—

Bruttoskuld vid årets slut

Bruttoskuld vid årets slut

41 961

41 961

4 278

4 278

Korrigeringskoefficient för pensionerna

1 022

Ej tillämpligt

Skatteavdrag på pensioner

(5 455)

Ej tillämpligt

Förvaltningstillgångar

Ej tillämpligt

(271)

Nettoskuld vid årets slut

37 528

4 007

2.12.2   
  Pensioner – övriga

Pensioner – övriga

Härmed avses åtaganden avseende pensionsförmåner för ledamöter och tidigare ledamöter, eller motsvarande, av kommissionen, domstolen (och tribunalen), revisionsrätten, rådets generalsekreterare, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken omfattar även pensionsåtaganden för ledamöterna av Europaparlamentet.

2.12.3   
  Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

En uppskattning har också gjorts av EU:s åtagande i fråga om dess bidrag till det gemensamma sjukförsäkringssystemet vad gäller anställda som gått i pension. Bruttoskulden har värderats till 4 278 miljoner euro och förvaltningstillgångarna på 271 miljoner euro dras av från bruttoskulden för att få fram nettobeloppet. Diskonteringsräntan och den allmänna löneökning som använts i beräkningen är desamma som de som används vid beräkningen av pensionsskulden till de anställda.

2.13   LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

| Miljoner euro |
| --- |
| | Belopp 31.12.2011 | Kompl. bestämmelser | Outnyttjade belopp | Utnyttjade belopp | Överfört till omsättn. tillg | Förändr. av värderingen | Belopp per den 31.12.2012 |
| Rättsfall | 368 | 58 | (241) | (53) | 0 | 0 | 132 |
| Avveckling av kärnkrafts-anläggningar | 1 005 | 0 | 0 | (3) | (29) | 24 | 997 |
| Finansiella avsättningar | 100 | 38 | 0 | 0 | (33) | 3 | 108 |
| Övrigt | 22 | 1 | (1) | (1) | 0 | 0 | 21 |
| Totalt | 1 495 | 97 | (242) | (57) | (62) | 27 | 1 258 |

Miljoner euro

Belopp 31.12.2011

Kompl. bestämmelser

Outnyttjade belopp

Utnyttjade belopp

Överfört till omsättn. tillg

Förändr. av värderingen

Belopp per den 31.12.2012

Rättsfall

368

58

(241)

(53)

0

0

132

Avveckling av kärnkrafts-anläggningar

1 005

0

0

(3)

(29)

24

997

Finansiella avsättningar

100

38

0

0

(33)

3

108

Övrigt

22

1

(1)

(1)

0

0

21

Totalt

1 495

97

(242)

(57)

(62)

27

1 258

Rättsfall

Rättsfall

Detta är en uppskattning av vilka belopp som sannolikt kommer att betalas ut mer än tolv månader efter årsslutet med avseende på ett antal pågående rättsfall. Minskningen av avsättningarna för rättsliga tvister beror huvudsakligen på att ett rättsfall avseende EGFJ avslutades år 2012.

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

En grupp oberoende experter uppdaterade 2008 sin undersökning från 2003 av de beräknade kostnaderna för nedläggningen av gemensamma forskningscentrumets kärnkraftsanläggningar och avfallshanteringen i samband med nedläggningen. Den reviderade uppskattningen på 1 222 miljoner euro (tidigare 1 145 miljoner euro) ligger till grund för avsättningen i årsredovisningen. Enligt EU:s redovisningsregler har beräkningen indexerats med hänsyn till inflationen och sedan diskonterats till nettonuvärdet (med tillämpning av en nollkupongränta). Mot bakgrund av programmets beräknade varaktighet (cirka 20 år) är det nödvändigt att påpeka att uppskattningen är osäker och att slutkostnaderna kan bli annorlunda än vad som nu förutspås.

Finansiella avsättningar

Finansiella avsättningar

Detta avser avsättningar för de förluster som beräknas uppstå i samband med SMF-garantierna för 1998, 2001 respektive 2007 inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (Garanti) där Europeiska investeringsfonden har befogenhet att ställa garantier i eget namn men för kommissionens räkning och på dennas risk. Den finansiella risken i samband med åberopade och icke-åberopade garantier utjämnas dock enligt följande. Långfristiga finansiella avsättningar diskonteras till sitt nettonuvärde (med tillämpning av en årlig swapränta i euro).

2.14   LÅNGFRISTIGA SKULDER

LÅNGFRISTIGA SKULDER

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Långfristiga lån | 57 252 | 41 200 |
| Avdrag garantifond (7) | (20) | (21) |
| Totalt | 57 232 | 41 179 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Långfristiga lån

57 252

41 200

Avdrag garantifond (7)

7

(20)

(21)

Totalt

57 232

41 179

Långfristiga lån

Långfristiga lån

| Miljoner euro |
| --- |
| | Makroekonomiskt stöd | Euratom | Betalningsbalansstöd | Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Ny upplåning | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Återbetalningar | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Växelkursskillnader | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Förändringar i bokfört värde | (1) | (2) | (2) | 332 | — | 327 |
| Totalt per den 31.12.2012 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 |
| Belopp som förfaller inom < 1 år | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Belopp som förfaller inom > 1 år | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 252 |

Miljoner euro

Makroekonomiskt stöd

Euratom

Betalningsbalansstöd

Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Ny upplåning

39

—

—

15 800

—

15 839

Återbetalningar

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Växelkursskillnader

—

—

—

—

4

4

Förändringar i bokfört värde

(1)

(2)

(2)

332

—

327

Totalt per den 31.12.2012

549

425

11 623

44 476

194

57 267

Belopp som förfaller inom < 1 år

Belopp som förfaller inom < 1 år

15

15

—

—

—

—

—

—

—

—

15

15

Belopp som förfaller inom > 1 år

Belopp som förfaller inom > 1 år

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

194

194

57 252

57 252

Denna rubrik omfattar EU:s upplåning som har en löptid på mer än ett år. Upplåningen omfattar skulder som styrkts genom intyg som uppgår till 57 026 miljoner euro (2011: 41 011 miljoner euro). Förändringarna i det bokförda värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor. För mer information om upp- och utlåningsverksamheten, se not 7.

7

2.15   ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER

ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansiella leasingskulder | 2 040 | 1 603 |
| Byggnader som bekostas genom avbetalning | 352 | 367 |
| Övrigt | 135 | 89 |
| Totalt | 2 527 | 2 059 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Finansiella leasingskulder

2 040

1 603

Byggnader som bekostas genom avbetalning

352

367

Övrigt

135

89

Totalt

2 527

2 059

KORTFRISTIGA SKULDER

KORTFRISTIGA SKULDER

2.16   KORTFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

KORTFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

| Miljoner euro |
| --- |
| | Belopp per den 31.12.2011 | Ytterligare avsättningar | Outnyttjade belopp | Utnyttjade belopp | Överfört från anläggningstillgångar | Förändringar i värderingen | Belopp per den 31.12.2012 |
| Rättsfall | 17 | 218 | (2) | (9) | 0 | 0 | 224 |
| Avveckling av kärn-kraftsan-läggningar | 29 | 0 | 0 | (29) | 29 | 0 | 29 |
| Finansiella avsättningar | 165 | 30 | 0 | (43) | 33 | 3 | 188 |
| Övrigt | 59 | 342 | (32) | (5) | 1 | 0 | 365 |
| Totalt | 270 | 590 | (34) | (86) | 63 | 3 | 806 |

Miljoner euro

Belopp per den 31.12.2011

Ytterligare avsättningar

Outnyttjade belopp

Utnyttjade belopp

Överfört från anläggningstillgångar

Förändringar i värderingen

Belopp per den 31.12.2012

Rättsfall

17

218

(2)

(9)

0

0

224

Avveckling av kärn-kraftsan-läggningar

29

0

0

(29)

29

0

29

Finansiella avsättningar

165

30

0

(43)

33

3

188

Övrigt

59

342

(32)

(5)

1

0

365

Totalt

270

590

(34)

(86)

63

3

806

2.17   KORTFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

KORTFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

Denna rubrik avser upplåning (se not 2.14) som förfaller inom 12 månader från balansdagen.

2.14

2.18   SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året | 2.18.1 | 89 | 81 |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 2.18.2 | 21 558 | 22 311 |
| Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 2.18.3 | 68 436 | 69 081 |
| Totalt | | 90 083 | 91 473 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året

2.18.1

2.18.1

89

81

Skulder till leverantörer och stödmottagare

2.18.2

2.18.2

21 558

22 311

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

2.18.3

2.18.3

68 436

69 081

Totalt

90 083

91 473

2.18.1   
  Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året

Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansiella leasingskulder | 70 | 66 |
| Övrigt | 19 | 15 |
| Totalt | 89 | 81 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Finansiella leasingskulder

70

66

Övrigt

19

15

Totalt

89

81

2.18.2   
  Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Medlemsstater | 23 029 | 22 200 |
| Leverantörer med flera | 1 704 | 1 611 |
| Beräknade icke-stödberättigande belopp och förestående förskottsbetalningar | (3 175) | (1 500) |
| Totalt | 21 558 | 22 311 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Medlemsstater

23 029

22 200

Leverantörer med flera

1 704

1 611

Beräknade icke-stödberättigande belopp och förestående förskottsbetalningar

(3 175)

(1 500)

Totalt

21 558

22 311

Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar betalningsansökningar som kommissionen tagit emot inom ramen för bidragsverksamheten. De krediteras med det begärda beloppet så snart ansökan har tagits emot. Om motparten är en medlemsstat, klassificeras den som sådan. Det är samma förfarande för fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningsanspråken har beaktats inom ramen för förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Sedan avgränsningarna gjorts har de beräknade stödberättigande beloppen därför redovisats som kostnader, medan den återstående delen redovisas som ”Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar” (se nedan). För att inte överskatta tillgångar och skulder har det beslutats att det nettobelopp som ska betalas ska redovisas bland kortfristiga skulder.

Medlemsstater

Medlemsstater

Huvudbeloppen här avser obetalda ersättningsanspråk för strukturfondsåtgärder (5,6 miljarder euro för ESF och 15,6 miljarder euro för ERUF och Sammanhållningsfonden).

Leverantörer med flera

Leverantörer med flera

I denna rubrik ingår diverse skulder, fordringar i samband med bidrag och upphandling, samt även belopp som ska betalas till offentliga organ och enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna, (t.ex. EUF).

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar

Skulderna har satts ned med den del som motsvarar mottagna ersättningskrav som ännu inte hade kontrollerats och senare befunnits icke stödberättigande. De största beloppen avser generaldirektorat som arbetar med strukturåtgärder. Skulderna minskas även med den del av mottagna ersättningskrav som motsvarar förutbetalda kostnader vid årets slut som återstår att utbetala (2,4 miljarder euro).

2.18.3   
  Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Upplupna kostnader | 68 216 | 68 577 |
| Förutbetalda intäkter | 201 | 490 |
| Övrigt | 19 | 14 |
| Totalt | 68 436 | 69 081 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Upplupna kostnader

68 216

68 577

Förutbetalda intäkter

201

490

Övrigt

19

14

Totalt

68 436

69 081

De upplupna kostnaderna fördelas på följande sätt:

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling: |
| EGFJ: Direktstöd för perioden 16/10–31/12 | 33 040 | 33 774 |
| EGFJ: Direktstöd – övriga ersättningar | 11 492 | 10 701 |
| EGFJ: Omstruktureringsfonden för socker | 0 | 224 |
| EGFJ: Övrigt | 1 | 23 |
| EJFLU | 12 497 | 12 127 |
| Totalt | 57 030 | 56 849 |
| Strukturåtgärder |
| EFF/FFU | 66 | 56 |
| Eruf och Sammanhållningsfonden | 4 359 | 4 791 |
| Ispa | 382 | 172 |
| Europeiska socialfonden | 1 378 | 1 687 |
| Totalt | 6 185 | 6 706 |
| Övriga upplupna kostnader: |
| Forskning och utveckling | 1 077 | 1 157 |
| Övrigt | 3 924 | 3 865 |
| Totalt | 5 001 | 5 022 |
| Totalt | 68 216 | 68 577 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Jordbruk och landsbygdsutveckling:

Jordbruk och landsbygdsutveckling:

EGFJ: Direktstöd för perioden 16/10–31/12

33 040

33 774

EGFJ: Direktstöd – övriga ersättningar

11 492

10 701

EGFJ: Omstruktureringsfonden för socker

0

224

EGFJ: Övrigt

1

23

EJFLU

12 497

12 127

Totalt

57 030

56 849

Strukturåtgärder

Strukturåtgärder

EFF/FFU

66

56

Eruf och Sammanhållningsfonden

4 359

4 791

Ispa

382

172

Europeiska socialfonden

1 378

1 687

Totalt

6 185

6 706

Övriga upplupna kostnader:

Övriga upplupna kostnader:

Forskning och utveckling

1 077

1 157

Övrigt

3 924

3 865

Totalt

5 001

5 022

Totalt

68 216

68 577

TILLGÅNGAR NETTO

TILLGÅNGAR NETTO

2.19   RESERVER

RESERVER

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Reserv för verkligt värde | 2.19.1 | 150 | (108) |
| Reserv för garantifonden | 2.19.2 | 2 079 | 1 911 |
| Övriga reserver | 2.19.3 | 1 832 | 1 805 |
| Totalt | | 4 061 | 3 608 |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Reserv för verkligt värde

2.19.1

2.19.1

150

(108)

Reserv för garantifonden

2.19.2

2.19.2

2 079

1 911

Övriga reserver

2.19.3

2.19.3

1 832

1 805

Totalt

4 061

3 608

2.19.1   
  Reserv för verkligt värde

Reserv för verkligt värde

I enlighet med redovisningsreglerna redovisas justeringar till verkligt värde i fråga om tillgångar som kan säljas genom reserven för verkligt värde. Under 2012 togs ackumulerade minskningar av verkligt värde för 5 miljoner euro netto ut från reserven för verkligt värde (år 2011 24 miljoner) och fördes upp i resultaträkningen avseende tillgångar som kan säljas.

2.19.2   
  Reserv för garantifonden

Reserv för garantifonden

Denna reserv avspeglar det fastställda målbelopp på 9 % av de utestående belopp som garanterats genom fonden och som ska hållas som tillgångar.

2.19.3   
  Övriga reserver

Övriga reserver

Beloppet avser huvudsakligen reserven för EKSG under avveckling (1 534 miljoner euro) avseende kol- och stålforskningsfonden som inrättades i samband med avvecklingen av EKSG.

2.20   FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

| Miljoner euro |
| --- |
| | Belopp |
| Fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2011 | 37 458 |
| Återbetalning av 2011 års budgetöverskott till medlemsstaterna | 1 497 |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | 168 |
| Övriga förändringar i reserven | 25 |
| Ekonomiskt resultat för året | 5 329 |
| Fordringar på medlemsstaterna totalt per den 31.12.2012 | 44 477 |
| Fördelat på | |
| Ersättningar till anställda | 42 503 |
| Övriga belopp | 1 974 |

Miljoner euro

Belopp

Fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2011

37 458

Återbetalning av 2011 års budgetöverskott till medlemsstaterna

1 497

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

168

Övriga förändringar i reserven

25

Ekonomiskt resultat för året

5 329

Fordringar på medlemsstaterna totalt per den 31.12.2012

44 477

Fördelat på

Fördelat på

Ersättningar till anställda

42 503

Övriga belopp

1 974

Detta belopp utgör de överskjutande kostnader som kommissionen hade ådragit sig per 31 december 2012 och som måste finansieras genom framtida budgetar. Många kostnader tas enligt den periodiserade redovisningen upp år N även om de faktiskt betalas ut och finansieras via budgeten för år N+1. Skulderna översteg kraftigt tillgångarna vid årsskiftet eftersom dessa kostnader togs upp i räkenskaperna medan de motsvarande beloppen finansieras via framtida budgetar. De största beloppen avsåg EGFJ:s verksamhet. Den största delen av de belopp som begärs in betalas i själva verket av medlemsstaterna mindre än 12 månader efter det berörda budgetårets slut som en del av följande års budget.

Huvudsakligen är det kommissionens åtaganden om ersättningar till anställda som betalas ut under en längre period. Det bör noteras att det är medlemsstaterna som garanterar finansieringen av pensionsutbetalningarna ur de årliga budgetarna. I rent informationssyfte visas nedan en uppdelning av de kommande utbetalningarna av ersättningar till anställda:

| Miljoner euro |
| --- |
| | Belopp |
| Belopp som ska erläggas 2013 | 1 399 |
| Belopp som ska erläggas efter 2013 | 41 104 |
| Totala skulder i form av ersättningar till anställda per den 31.12.2012 | 42 503 |

Miljoner euro

Belopp

Belopp som ska erläggas 2013

1 399

Belopp som ska erläggas efter 2013

41 104

Totala skulder i form av ersättningar till anställda per den 31.12.2012

42 503

Det bör noteras att ovanstående inte har någon effekt på budgetutfallet – budgetinkomsterna ska alltid vara lika med budgetutgifterna eftersom eventuella inkomstöverskott återförs till medlemsstaterna.

3.   NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

3.1   EGNA MEDEL OCH ANDRA INTÄKTER

EGNA MEDEL OCH ANDRA INTÄKTER

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2012 | 2011 |
| BNI-medel | | 98 061 | 88 442 |
| Traditionella egna medel: Tullar | | 16 087 | 16 528 |
| Sockeravgifter | | 157 | 161 |
| Egna medel från mervärdesskatt | | 14 871 | 14 763 |
| Egna medel | 3.1.1 | 129 176 | 119 894 |
| Budgetjusteringar | 3.1.2 | 1 439 | 4 533 |
| Bidrag från tredje land (inklusive Eftaländer) | | 304 | 250 |
| Totalt | | 130 919 | 124 677 |

Miljoner euro

Not

2012

2011

BNI-medel

98 061

88 442

Traditionella egna medel: Tullar

16 087

16 528

Sockeravgifter

157

161

Egna medel från mervärdesskatt

14 871

14 763

Egna medel

Egna medel

3.1.1

3.1.1

129 176

129 176

119 894

119 894

Budgetjusteringar

3.1.2

3.1.2

1 439

4 533

Bidrag från tredje land (inklusive Eftaländer)

304

250

Totalt

130 919

124 677

3.1.1   
  Egna medel

Egna medel

EU:s intäkter kommer i huvudsak från de egna medlen. Huvuddelen av kostnaderna finansieras genom egna medel, medan övriga intäkter endast utgör en mindre del av den totala finansieringen. Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel, momsbaserade medel och BNI-baserade medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur sockeravgifter och tullar. En mekanism för korrigering av obalanser i budgeten (Förenade kungarikets rabatt) och en bruttominskning av Nederländernas och Sveriges årliga BNI-baserade bidrag är också en integrerad del av systemet för egna medel. Medlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnader och beloppen ovan anges netto efter avdrag av dessa kostnader.

År 2011 lämnade Belgien in en ansökan om återbetalning av cirka 126 miljoner euro (netto) som överförts till EU:s budget enligt systemet för egna medel. En extern revision genomfördes eftersom kommissionens inspektioner och revisionsrättens kontroller påvisade vissa brister i de belgiska avsluts- och redovisningssystemen, som påverkat tillförlitligheten vad avser belopp som överförts till EU-budgeten under traditionella egna medel. Under första halvåret 2013 gjorde kommissionens enheter ytterligare inspektioner och utvärderade resultaten av kontrollerna, däribland ansökan om återbetalning och de korrigerande åtgärder som vid behov skulle vidtas. Resultaten av kontrollerna och av kommissionens inspektioner bekräftade att ansökan om återbetalning inte är behäftad med sakfel och att beräkningarna är tillförlitliga. Därför gjordes en avsättning den 31 december 2012 i kommissionens räkenskaper för att täcka det belgiska återbetalningsanspråket som kommer att handläggas år 2013.

3.1.2   
  Budgetjusteringar

Budgetjusteringar

Rubriken budgetjusteringar innefattar bland annat överskottet från 2011 års budget (1 497 miljoner euro), vilket medlemsstaterna får tillbaka eftersom deras bidrag till nästa års budget reduceras. Överskottet tas således upp som en intäkt 2012.

3.2   ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2012 | 2011 |
| Böter | 3.2.1 | 1 884 | 868 |
| Jordbruksavgifter | 3.2.2 | 87 | 65 |
| Återkrav av utlägg: | 3.2.3 | | |
| Direkt centraliserad förvaltning | | 63 | 76 |
| Indirekt centraliserad förvaltning | | 30 | 17 |
| Decentraliserad förvaltning | | 27 | 106 |
| Gemensam förvaltning. | | 8 | 3 |
| Delad förvaltning | | 1 376 | 845 |
| Totalt | | 1 504 | 1 047 |
| Intäkter från administrativ verksamhet: | 3.2.4 | | |
| Personal | | 1 209 | 1 141 |
| Intäkter från materiella anläggningstillgångar | | 23 | 94 |
| Övriga administrativa intäkter | | 59 | 119 |
| Totalt | | 1 291 | 1 354 |
| Diverse rörelseintäkter: | 3.2.5 | | |
| Justeringar/avsättningar | | 280 | 59 |
| Växelkursvinster | | 335 | 476 |
| Övrigt | | 1 445 | 1 507 |
| Totalt | | 2 060 | 2 042 |
| Totalt | | 6 826 | 5 376 |

Miljoner euro

Not

2012

2011

Böter

Böter

3.2.1

3.2.1

1 884

1 884

868

868

Jordbruksavgifter

Jordbruksavgifter

3.2.2

3.2.2

87

87

65

65

Återkrav av utlägg:

Återkrav av utlägg:

3.2.3

3.2.3

Direkt centraliserad förvaltning

63

76

Indirekt centraliserad förvaltning

30

17

Decentraliserad förvaltning

27

106

Gemensam förvaltning.

8

3

Delad förvaltning

1 376

845

Totalt

1 504

1 047

Intäkter från administrativ verksamhet:

Intäkter från administrativ verksamhet:

3.2.4

3.2.4

Personal

1 209

1 141

Intäkter från materiella anläggningstillgångar

23

94

Övriga administrativa intäkter

59

119

Totalt

1 291

1 354

Diverse rörelseintäkter:

Diverse rörelseintäkter:

3.2.5

3.2.5

Justeringar/avsättningar

280

59

Växelkursvinster

335

476

Övrigt

1 445

1 507

Totalt

2 060

2 042

Totalt

6 826

5 376

3.2.1   
  Böter

Böter

Dessa intäkter avser böter som kommissionen har utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna. Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när kommissionens beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Att intäkterna från böter är högre än 2011 beror på att ett ärende med höga böter avseende bildrör för tv-apparater och datorskärmar behandlades 2012.

I mars 2013 ådömdes Microsoft böter på 561 miljoner euro för att de underlåtit att tillhandahålla andra webbläsare än Internet Explorer till användare i Europeiska unionen.

3.2.2   
  Jordbruksavgifter

Jordbruksavgifter

Dessa belopp avser i första hand mjölkavgifterna som är ett sätt att styra marknaden genom att mjölkproducenter som överskrider sina referenskvantiteter får betala påföljder. Då de inte är kopplade till kommissionens förskottsbetalningar anses de i praktiken utgöra inkomster som avsatts för särskilda ändamål.

3.2.3   
  Återkrav av utlägg

Återkrav av utlägg

Denna rubrik avser de betalningskrav som utfärdats av kommissionen samt de avdrag från påföljande utbetalningar som bokförs i kommissionens räkenskaper vid återkrav av belopp som tidigare betalats ut från den allmänna budgeten, till följd av kontroller, granskning eller analys av stödberättigandet. Dessutom omfattas återbetalningskrav som medlemsstaterna riktat till mottagare av stöd från EGFJ. Det inkluderar också skillnaden i upplupna inkomstberäkningar från föregående årsslut till innevarande år.

Dessa belopp avser bara de redovisningsmässiga följderna av EU:s korrigeringsåtgärder enligt gällande redovisningsregler. Därför kan dessa belopp inte rimligtvis omfatta alla belopp som återbetalats till EU, eftersom i synnerhet stora utgifter inom området strukturåtgärder omfattas av särskilda mekanismer för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder, varvid inga återbetalningskrav behöver utfärdas, varför EU:s räkenskaper inte påverkas. I enlighet med EU:s redovisningsregler tas inte heller återkrävd förfinansiering upp som en intäkt. Närmare upplysningar om finansiella korrigeringar och återkrav finns i not 6.

6

Jordbruk: EGFJ och landsbygdsutveckling

Jordbruk: EGFJ och landsbygdsutveckling

Inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) uppgår de belopp som räknas som intäkter under året under denna rubrik till 1 020 miljoner euro. De fördelas enligt följande:

| — | Beslut som fattas under året om finansiell korrigering efter förenlighetskontroll avseende 724 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Beslut som fattas under året om finansiell korrigering efter förenlighetskontroll avseende 724 miljoner euro.

| — | Bedrägerier och oriktigheter: 296 miljoner euro. Återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och som återvunnits under året, på 195 miljoner euro, plus nettoökningen av de utestående belopp som avser bedrägerier och oriktigheter deklarerade av medlemsstaterna som ska återvinnas vid utgången av året, på 101 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Bedrägerier och oriktigheter: 296 miljoner euro. Återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och som återvunnits under året, på 195 miljoner euro, plus nettoökningen av de utestående belopp som avser bedrägerier och oriktigheter deklarerade av medlemsstaterna som ska återvinnas vid utgången av året, på 101 miljoner euro.

Strukturåtgärder

Strukturåtgärder

Under denna rubrik ska 356 miljoner euro återkrävas avseende utgifter för strukturåtgärder (2011: 109 miljoner euro). De huvudsakliga beloppen i denna rubrik inkluderar betalningskrav som kommissionen utställt för att återkräva felaktiga utbetalningar på 95 miljoner euro från tidigare år (däribland 5 miljoner euro avseende utvecklingsdelen av EUGFJ) samt en ökning på 261 miljoner euro av de upplupna intäkterna vid utgången av året.

Återbetalningskraven utfärdas bara i följande fall:

| — | När kommissionen fattar ett formellt beslut om finansiella korrigeringar efter att ha upptäckt felaktiga utbetalningar i de belopp som medlemsstaterna begärt. |
| --- | --- |

—

När kommissionen fattar ett formellt beslut om finansiella korrigeringar efter att ha upptäckt felaktiga utbetalningar i de belopp som medlemsstaterna begärt.

| — | När man gör justeringar i samband med att ett program slutbetalas, då EU:s bidrag sätts ned om medlemsstatens deklarationer av stödberättigande kostnader inte motsvarar de belopp som redan har betalats ut i form av förfinansiering och mellanliggande betalningar. Dessa transaktioner kan göras utan ett formellt beslut från kommissionen om de godkänns av medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

När man gör justeringar i samband med att ett program slutbetalas, då EU:s bidrag sätts ned om medlemsstatens deklarationer av stödberättigande kostnader inte motsvarar de belopp som redan har betalats ut i form av förfinansiering och mellanliggande betalningar. Dessa transaktioner kan göras utan ett formellt beslut från kommissionen om de godkänns av medlemsstaten.

| — | När man efter avslutad rättsprocess måste betala tillbaka sådana belopp som hade återkrävts efter det att programmet avslutats men innan rättsprocessen avgjorts. |
| --- | --- |

—

När man efter avslutad rättsprocess måste betala tillbaka sådana belopp som hade återkrävts efter det att programmet avslutats men innan rättsprocessen avgjorts.

Övriga betalningskrav som utfärdas i samband med strukturåtgärder avser återkrav av förfinansiering. – se not 6.5. Dessa belopp har inte förts upp som intäkter, utan tas i balansräkningen upp som förfinansiering.

6.5

3.2.4   
  Intäkter från administrativ verksamhet

Intäkter från administrativ verksamhet

Dessa intäkter utgörs av direkta avdrag från personalens löner, främst i form av bidrag till personalens pensionssystem samt inkomstskatt.

3.2.5   
  Diverse rörelseintäkter

Diverse rörelseintäkter

Rubriken omfattar också ett belopp på 672 miljoner euro (2011: 535 miljoner euro) som avser belopp som tagits emot från anslutningsländerna. Växelkursvinster tas också upp under denna rubrik, såvida de inte är kopplade till sådan finansiell verksamhet som avses i not 3.5 nedan. Växelkursvinster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda redovisningen. Såväl realiserade som orealiserade vinster omfattas. Året uppvisade en växelkursvinst netto på 52 miljoner euro. (År 2011 var beloppet 94 miljoner euro).

3.5

3.3   ADMINISTRATIVA KOSTNADER

ADMINISTRATIVA KOSTNADER

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Personalkostnader | 5 708 | 5 416 |
| Av- och nedskrivningar | 451 | 412 |
| Övriga administrativa kostnader | 3 161 | 3 148 |
| Totalt | 9 320 | 8 976 |

Miljoner euro

2012

2011

Personalkostnader

5 708

5 416

Av- och nedskrivningar

451

412

Övriga administrativa kostnader

3 161

3 148

Totalt

9 320

8 976

Under denna rubrik tas kostnader på 379 miljoner euro upp (2011: 358 miljoner euro) som rör operationella leasingavtal – de belopp för vilka åtaganden har gjorts som ska betalas under leasingavtalens återstående löptid är följande:

| Miljoner euro |
| --- |
| | Belopp att betala under påföljande år |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Byggnader | 340 | 947 | 575 | 1 862 |
| IT-materiel och annan utrustning | 5 | 7 | 0 | 12 |
| Totalt | 345 | 954 | 575 | 1 874 |

Miljoner euro

Belopp att betala under påföljande år

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Byggnader

340

947

575

1 862

IT-materiel och annan utrustning

5

7

0

12

Totalt

345

954

575

1 874

3.4   RÖRELSEKOSTNADER

RÖRELSEKOSTNADER

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2012 | 2011 |
| Huvudsakliga rörelsekostnader: | 3.4.1 | | |
| Direkt centraliserad förvaltning | | 9 883 | 10 356 |
| Indirekt centraliserad förvaltning | | 4 151 | 4 119 |
| Decentraliserad förvaltning | | 1 019 | 766 |
| Delad förvaltning | | 106 378 | 104 067 |
| Gemensam förvaltning | | 1 819 | 1 714 |
| Totalt | | 123 250 | 121 022 |
| Övriga rörelsekostnader: | 3.4.2 | | |
| Justeringar/avsättningar | | 427 | 251 |
| Växelkursförluster | | 281 | 382 |
| Övrigt | | 675 | 2 123 |
| Totalt | | 1 383 | 2 756 |
| Totalt | | 124 633 | 123 778 |

Miljoner euro

Not

2012

2011

Huvudsakliga rörelsekostnader:

Huvudsakliga rörelsekostnader:

3.4.1

3.4.1

Direkt centraliserad förvaltning

9 883

10 356

Indirekt centraliserad förvaltning

4 151

4 119

Decentraliserad förvaltning

1 019

766

Delad förvaltning

106 378

104 067

Gemensam förvaltning

1 819

1 714

Totalt

123 250

121 022

Övriga rörelsekostnader:

Övriga rörelsekostnader:

3.4.2

3.4.2

Justeringar/avsättningar

427

251

Växelkursförluster

281

382

Övrigt

675

2 123

Totalt

1 383

2 756

Totalt

124 633

123 778

3.4.1   
  Huvudsakliga rörelsekostnader

Huvudsakliga rörelsekostnader

EU:s rörelsekostnader är fördelade på de olika rubrikerna i budgetramen och kan ta olika former beroende på hur de förvaltas och betalas ut. Merparten av utgifterna faller inom den s.k. delade förvaltningen dvs. där vissa uppgifter delegeras till medlemsstaterna. Detta gäller t.ex. EGFJ:s utgifter och insatser som finansieras via olika strukturåtgärder (regionala utvecklingsfonden, socialfonden, jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Sammanhållningsfonden och fiskerifonden).

De ovanstående rörelsekostnaderna avser huvudsakligen följande områden: jordbruk och landsbygdsutveckling (57 miljarder euro), regional utveckling och sammanhållning (39 miljarder euro), sysselsättning och socialpolitik (11 miljarder euro), forskning samt kommunikationsnät, innehåll och teknik (6 miljarder euro) samt yttre förbindelser (3 miljarder euro).

3.4.2   
  Övriga rörelsekostnader

Övriga rörelsekostnader

Växelkursförluster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda räkenskaperna. Såväl realiserade som icke-realiserade vinster omfattas. De kursförluster som är kopplade till finansiell verksamhet som avses i not 3.6 nedan tas inte upp under denna rubrik.

3.6

År 2011 innehöll rubriken för övriga rörelsekostnader huvudsakligen en korrigering avseende böter som utfärdats under föregående år till ett sammanlagt belopp på 1 471 miljoner euro.

Kostnader för forskning och utveckling

Kostnader för forskning och utveckling

Kostnader för forskning och utveckling som inte tillgångsredovisas tas upp både under administrativa kostnader (not 3.3) och rörelsekostnader enligt följande:

3.3

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Kostnader för forskning | 331 | 327 |
| Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas | 76 | 145 |
| Redovisade som kostnad | 407 | 472 |

Miljoner euro

2012

2011

Kostnader för forskning

331

327

Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas

76

145

Redovisade som kostnad

407

472

3.5   FINANSIELLA INTÄKTER

FINANSIELLA INTÄKTER

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Intäkter från utdelning | 12 | 5 |
| Ränteintäkter på: |
| Förfinansiering | 28 | 40 |
| Dröjsmålsränta | 242 | 89 |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 100 | 113 |
| Lån | 1 559 | 921 |
| Likvida medel | 26 | 132 |
| Övrigt | 2 | 5 |
| Totalt | 1 957 | 1 300 |
| Övriga finansiella intäkter: |
| Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar | 18 | 3 |
| Övrigt | 160 | 178 |
| Totalt | 178 | 181 |
| Nuvärdejustering | 0 | 1 |
| Växelkursvinster | 10 | 4 |
| Totalt | 2 157 | 1 491 |

Miljoner euro

2012

2011

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning

12

12

5

5

Ränteintäkter på:

Ränteintäkter på:

Förfinansiering

28

40

Dröjsmålsränta

242

89

Finansiella tillgångar som kan säljas

100

113

Lån

1 559

921

Likvida medel

26

132

Övrigt

2

5

Totalt

1 957

1 300

Övriga finansiella intäkter:

Övriga finansiella intäkter:

Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar

18

3

Övrigt

160

178

Totalt

178

181

Nuvärdejustering

Nuvärdejustering

0

0

1

1

Växelkursvinster

Växelkursvinster

10

10

4

4

Totalt

2 157

1 491

De ökade finansiella intäkterna beror huvudsakligen på högre utlåningsräntor. Ökningen ligger i linje med det högre saldot på EFSM-lånen (se not 2.4.2 och 7). Eftersom lånen är så kallade back-to-back-lån ökade även räntekostnaderna på lånen i motsvarande grad (se not 3.6 nedan). Minskningen av intäkter från likvida medel beror på att marknadsräntan sjönk avsevärt under 2012. Den kategori som drabbades hårdast var ränta på preliminärt inkasserade böter. I denna kategori ledde den kombinerade effekten av att inlåningsräntan sjönk och att många konton avslutades under 2012 till att ränteintäkterna minskade med cirka 81 miljoner euro.

2.4.2

7

3.6

3.6   FINANSIELLA KOSTNADER

FINANSIELLA KOSTNADER

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Räntekostnader: |
| Leasingavtal | 88 | 91 |
| Upplåning | 1 545 | 903 |
| Övrigt | 23 | 30 |
| Totalt | 1 656 | 1 024 |
| Övriga finansiella kostnader: |
| Justeringar av avsättningar | 75 | 74 |
| Kostnader för finansiella instrument som anförtrotts förvaltare | 43 | 47 |
| Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas | 8 | 12 |
| Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar | 4 | 5 |
| Övrigt | 143 | 144 |
| Totalt | 273 | 282 |
| Växelkursförluster | 13 | 49 |
| Totalt | 1 942 | 1 355 |

Miljoner euro

2012

2011

Räntekostnader:

Räntekostnader:

Leasingavtal

88

91

Upplåning

1 545

903

Övrigt

23

30

Totalt

1 656

1 024

Övriga finansiella kostnader:

Övriga finansiella kostnader:

Justeringar av avsättningar

75

74

Kostnader för finansiella instrument som anförtrotts förvaltare

43

47

Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas

8

12

Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar

4

5

Övrigt

143

144

Totalt

273

282

Växelkursförluster

Växelkursförluster

13

13

49

49

Totalt

1 942

1 355

3.7   NETTOUNDERSKOTT FRÅN ANDELAR I GEMENSAMMA FÖRETAG OCH INTRESSEFÖRETAG

NETTOUNDERSKOTT FRÅN ANDELAR I GEMENSAMMA FÖRETAG OCH INTRESSEFÖRETAG

Enligt kapitalandelsmetoden ska kommissionen i sin resultaträkning ta upp sin andel av nettounderskottet i intresseföretag och gemensamma företag (se även noterna 2.3.1 och 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8   INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN DIREKT MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN DIREKT MOTPRESTATION

År 2012 redovisades 137 023 miljoner euro (2011: 130 391 miljoner euro) i intäkter från transaktioner utan direkt motprestation i resultaträkningen.

3.9   REDOVISNINGEN AV SEGMENT

REDOVISNINGEN AV SEGMENT

I redovisningen fördelas rörelseintäkterna och -kostnaderna inom kommissionens olika politikområden enligt verksamhetsbaserad budgetering. Politikområdena kan samlas under tre större rubriker, nämligen "verksamhet inom Europeiska unionen", "verksamhet utanför Europeiska unionen" samt "tjänster och övrigt".

Gruppen ”verksamhet inom EU” är den största och omfattar de många politikområden som avser Europeiska unionen. Gruppen ”verksamhet utanför EU” omfattar politikområden med inriktning utanför Europeiska unionen, t.ex. handel och bistånd. Gruppen ”tjänster och övrigt” avser den interna och ämnesövergripande verksamhet som krävs för att EU:s institutioner och organ ska fungera. Notera att uppgifterna om organen återfinns i relevant politiskt område. Noteras ska också att egna medel och andra intäkter till unionsbudgeten inte har delats upp på de olika verksamhetsområdena, eftersom dessa beräknas, återkrävs och förvaltas av kommissionens centrala tjänster.

| Miljoner euro |
| --- |
| | Verksamhet inom EU | Verksamhet utanför EU | Tjänster och övrigt | EKSG under avveckling | Övriga institutioner | Eliminering vid konsolidering | Totalt |
| Böter | 1 884 | — | — | — | — | — | 1 884 |
| Jordbruksavgifter | 87 | — | — | — | — | — | 87 |
| Återkrav av utlägg | 1 444 | 59 | 1 | — | — | — | 1 504 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 99 | 1 | 992 | — | 664 | (465) | 1 291 |
| Diverse rörelseintäkter | 2 692 | 90 | 440 | 7 | 8 | (1 177) | 2 060 |
| Övriga rörelseintäkter | 6 206 | 150 | 1 433 | 7 | 672 | (1 642) | 6 826 |
| Personalkostnader | (2 256) | (318) | (1 352) | — | (1 802) | 20 | (5 708) |
| Kostnader för materiella och immateriella anläggningstillgångar | (126) | 1 | (113) | — | (213) | — | (451) |
| Övriga administrativa kostnader | (1 003) | (311) | (880) | — | (1 594) | 627 | (3 161) |
| Administrativa kostnader | (3 385) | (628) | (2 345) | — | (3 609) | 647 | (9 320) |
| Direkt centraliserad förvaltning | (6 996) | (3 572) | (159) | — | — | 844 | (9 883) |
| Indirekt centraliserad förvaltning | (3 762) | (422) | (34) | — | — | 67 | (4 151) |
| Decentraliserad förvaltning | (494) | (525) | — | — | — | — | (1 019) |
| Delad förvaltning | (106 464) | 83 | 3 | — | — | — | (106 378) |
| Gemensam förvaltning | (269) | (1 550) | — | — | — | — | (1 819) |
| Övriga rörelsekostnader | (774) | (3) | (634) | (48) | (8) | 84 | (1 383) |
| Rörelsekostnader | (118 759) | (5 989) | (824) | (48) | (8) | 995 | (124 633) |
| Totala rörelsekostnader | (122 144) | (6 617) | (3 169) | (48) | (3 617) | 1 642 | (133 953) |
| Rörelsekostnader netto | (115 938) | (6 467) | (1 736) | (41) | (2 945) | 0 | (127 127) |
| Egna medel och andra intäkter | | | | | | | 130 919 |
| Överskott från löpande verksamhet | | | | | | | 3 792 |
| Finansiella nettointäkter | | | | | | | 215 |
| Förändringar i skulder för pension och övr. ersättningar till anställda | | | | | | | (8 846) |
| Nettounderskott: andelar i gem. för. och intresseföretag | | | | | | | (490) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | | | | (5 329) |

Miljoner euro

Verksamhet inom EU

Verksamhet utanför EU

Tjänster och övrigt

EKSG under avveckling

Övriga institutioner

Eliminering vid konsolidering

Totalt

Böter

1 884

—

—

—

—

—

1 884

Jordbruksavgifter

87

—

—

—

—

—

87

Återkrav av utlägg

1 444

59

1

—

—

—

1 504

Intäkter från administrativ verksamhet

99

1

992

—

664

(465)

1 291

Diverse rörelseintäkter

2 692

90

440

7

8

(1 177)

2 060

Övriga rörelseintäkter

Övriga rörelseintäkter

6 206

6 206

150

150

1 433

1 433

7

7

672

672

(1 642)

(1 642)

6 826

6 826

Personalkostnader

(2 256)

(318)

(1 352)

—

(1 802)

20

(5 708)

Kostnader för materiella och immateriella anläggningstillgångar

(126)

1

(113)

—

(213)

—

(451)

Övriga administrativa kostnader

(1 003)

(311)

(880)

—

(1 594)

627

(3 161)

Administrativa kostnader

Administrativa kostnader

(3 385)

(3 385)

(628)

(628)

(2 345)

(2 345)

—

(3 609)

(3 609)

647

647

(9 320)

(9 320)

Direkt centraliserad förvaltning

(6 996)

(3 572)

(159)

—

—

844

(9 883)

Indirekt centraliserad förvaltning

(3 762)

(422)

(34)

—

—

67

(4 151)

Decentraliserad förvaltning

(494)

(525)

—

—

—

—

(1 019)

Delad förvaltning

(106 464)

83

3

—

—

—

(106 378)

Gemensam förvaltning

(269)

(1 550)

—

—

—

—

(1 819)

Övriga rörelsekostnader

(774)

(3)

(634)

(48)

(8)

84

(1 383)

Rörelsekostnader

Rörelsekostnader

(118 759)

(118 759)

(5 989)

(5 989)

(824)

(824)

(48)

(48)

(8)

(8)

995

995

(124 633)

(124 633)

Totala rörelsekostnader

(122 144)

(6 617)

(3 169)

(48)

(3 617)

1 642

(133 953)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(115 938)

(115 938)

(6 467)

(6 467)

(1 736)

(1 736)

(41)

(41)

(2 945)

(2 945)

0

0

(127 127)

(127 127)

Egna medel och andra intäkter

130 919

Överskott från löpande verksamhet

Överskott från löpande verksamhet

3 792

3 792

Finansiella nettointäkter

215

Förändringar i skulder för pension och övr. ersättningar till anställda

(8 846)

Nettounderskott: andelar i gem. för. och intresseföretag

(490)

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

(5 329)

(5 329)

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET INOM EU

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET INOM EU

| Miljoner euro |
| --- |
| | Ekonomi och finans | Näringsliv | Konkurrens | Sysselsättning | Jordbruk | Transport och energi | Miljö | Forskning | Informationssamhället |
| Övriga rörelseintäkter: | | | | | | | | | |
| Böter | 0 | 6 | 1 878 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jordbruksavgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Återkrav av utlägg | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 025 | 10 | 3 | 21 | 18 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 0 | 18 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 7 | 0 |
| Diverse rörelseintäkter | 4 | 93 | 0 | 34 | 239 | 220 | 39 | 845 | 12 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 4 | 118 | 1 878 | 82 | 1 351 | 246 | 42 | 873 | 30 |
| Administrativa kostnader: | (68) | (210) | (89) | (107) | (127) | (412) | (126) | (432) | (131) |
| Personalkostnader | (60) | (147) | (83) | (82) | (107) | (281) | (88) | (236) | (107) |
| Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (15) | (1) | (15) | 0 |
| Övriga administrativa kostnader | (8) | (55) | (6) | (24) | (20) | (116) | (37) | (181) | (24) |
| Rörelsekostnader: | (40) | 394 | (80) | (10 873) | (56 842) | (2 372) | (329) | (4 365) | (1 312) |
| Direkt centraliserad förvaltning | (40) | 211 | 0 | (169) | (48) | (1 061) | (307) | (2 906) | (1 285) |
| Indirekt centraliserad förvaltning | 0 | 352 | 0 | (3) | 0 | (1 127) | (10) | (1 408) | (22) |
| Decentraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (61) | (38) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Delad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (10 618) | (56 655) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Gemensam förvaltning | 0 | (130) | 0 | (7) | 0 | (123) | 0 | 0 | 0 |
| Övriga rörelsekostnader | 0 | (39) | (80) | (15) | (101) | (61) | (12) | (51) | (5) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (108) | 184 | (169) | (10 980) | (56 969) | (2 784) | (455) | (4 797) | (1 443) |
| RÖRELSEKOSTNADER NETTO | (104) | 302 | 1 709 | (10 898) | (55 618) | (2 538) | (413) | (3 924) | (1 413) |

Miljoner euro

Ekonomi och finans

Näringsliv

Konkurrens

Sysselsättning

Jordbruk

Transport och energi

Miljö

Forskning

Informationssamhället

Övriga rörelseintäkter:

Böter

0

6

1 878

0

0

0

0

0

0

Jordbruksavgifter

0

0

0

0

87

0

0

0

0

Återkrav av utlägg

0

1

0

48

1 025

10

3

21

18

Intäkter från administrativ verksamhet

0

18

0

0

0

16

0

7

0

Diverse rörelseintäkter

4

93

0

34

239

220

39

845

12

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

4

4

118

118

1 878

1 878

82

82

1 351

1 351

246

246

42

42

873

873

30

30

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(68)

(68)

(210)

(210)

(89)

(89)

(107)

(107)

(127)

(127)

(412)

(412)

(126)

(126)

(432)

(432)

(131)

(131)

Personalkostnader

(60)

(147)

(83)

(82)

(107)

(281)

(88)

(236)

(107)

Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar

0

(8)

0

(1)

0

(15)

(1)

(15)

0

Övriga administrativa kostnader

(8)

(55)

(6)

(24)

(20)

(116)

(37)

(181)

(24)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(40)

(40)

394

394

(80)

(80)

(10 873)

(10 873)

(56 842)

(56 842)

(2 372)

(2 372)

(329)

(329)

(4 365)

(4 365)

(1 312)

(1 312)

Direkt centraliserad förvaltning

(40)

211

0

(169)

(48)

(1 061)

(307)

(2 906)

(1 285)

Indirekt centraliserad förvaltning

0

352

0

(3)

0

(1 127)

(10)

(1 408)

(22)

Decentraliserad förvaltning

0

0

0

(61)

(38)

0

0

0

0

Delad förvaltning

0

0

0

(10 618)

(56 655)

0

0

0

0

Gemensam förvaltning

0

(130)

0

(7)

0

(123)

0

0

0

Övriga rörelsekostnader

0

(39)

(80)

(15)

(101)

(61)

(12)

(51)

(5)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(108)

184

(169)

(10 980)

(56 969)

(2 784)

(455)

(4 797)

(1 443)

RÖRELSEKOSTNADER NETTO

RÖRELSEKOSTNADER NETTO

(104)

(104)

302

302

1 709

1 709

(10 898)

(10 898)

(55 618)

(55 618)

(2 538)

(2 538)

(413)

(413)

(3 924)

(3 924)

(1 413)

(1 413)

| Miljoner euro |
| --- |
| | Gem.forsknings-centrumet | Fiske | Inre marknaden | Regionalpolitik | Beskattning och tullunion | Utbildning och kultur | Hälsa och konsumentskydd | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | Verksamhet inom EU totalt |
| Övriga rörelseintäkter: | | | | | | | | | |
| Böter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 884 |
| Jordbruksavgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 |
| Återkrav av utlägg | 0 | 6 | 0 | 303 | 0 | 6 | 2 | 1 | 1 444 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 39 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 16 | 1 | 99 |
| Diverse rörelseintäkter | 78 | 9 | 225 | (3) | 1 | 287 | 363 | 246 | 2 692 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 117 | 15 | 227 | 300 | 1 | 293 | 381 | 248 | 6 206 |
| Administrativa kostnader: | (358) | (47) | (229) | (78) | (113) | (205) | (348) | (305) | (3 385) |
| Personalkostnader | (249) | (39) | (150) | (66) | (43) | (110) | (234) | (174) | (2 256) |
| Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar | (27) | 0 | (8) | 0 | (10) | (1) | (25) | (15) | (126) |
| Övriga administrativa kostnader | (82) | (8) | (71) | (12) | (60) | (94) | (89) | (116) | (1 003) |
| Rörelsekostnader: | (82) | (807) | (69) | (38 622) | (14) | (1 808) | (661) | (877) | (118 759) |
| Direkt centraliserad förvaltning | (60) | (175) | (36) | (41) | (14) | (229) | (436) | (400) | (6 996) |
| Indirekt centraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 478) | (66) | 0 | (3 762) |
| Decentraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (395) | 0 | 0 | 0 | 0 | (494) |
| Delad förvaltning | 0 | (629) | 0 | (38 186) | 0 | 0 | 0 | (376) | (106 464) |
| Gemensam förvaltning. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) | (7) | 0 | (269) |
| Övriga rörelsekostnader | (22) | (3) | (33) | 0 | 0 | (99) | (152) | (101) | (774) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (440) | (854) | (298) | (38 700) | (127) | (2 013) | (1 009) | (1 182) | (122 144) |
| RÖRELSEKOSTNADER NETTO | (323) | (839) | (71) | (38 400) | (126) | (1 720) | (628) | (934) | (115 938) |

Miljoner euro

Gem.forsknings-centrumet

Fiske

Inre marknaden

Regionalpolitik

Beskattning och tullunion

Utbildning och kultur

Hälsa och konsumentskydd

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

Verksamhet inom EU totalt

Övriga rörelseintäkter:

Böter

0

0

0

0

0

0

0

0

1 884

Jordbruksavgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

87

Återkrav av utlägg

0

6

0

303

0

6

2

1

1 444

Intäkter från administrativ verksamhet

39

0

2

0

0

0

16

1

99

Diverse rörelseintäkter

78

9

225

(3)

1

287

363

246

2 692

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

117

117

15

15

227

227

300

300

1

1

293

293

381

381

248

248

6 206

6 206

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(358)

(358)

(47)

(47)

(229)

(229)

(78)

(78)

(113)

(113)

(205)

(205)

(348)

(348)

(305)

(305)

(3 385)

(3 385)

Personalkostnader

(249)

(39)

(150)

(66)

(43)

(110)

(234)

(174)

(2 256)

Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar

(27)

0

(8)

0

(10)

(1)

(25)

(15)

(126)

Övriga administrativa kostnader

(82)

(8)

(71)

(12)

(60)

(94)

(89)

(116)

(1 003)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(82)

(82)

(807)

(807)

(69)

(69)

(38 622)

(38 622)

(14)

(14)

(1 808)

(1 808)

(661)

(661)

(877)

(877)

(118 759)

(118 759)

Direkt centraliserad förvaltning

(60)

(175)

(36)

(41)

(14)

(229)

(436)

(400)

(6 996)

Indirekt centraliserad förvaltning

0

0

0

0

0

(1 478)

(66)

0

(3 762)

Decentraliserad förvaltning

0

0

0

(395)

0

0

0

0

(494)

Delad förvaltning

0

(629)

0

(38 186)

0

0

0

(376)

(106 464)

Gemensam förvaltning.

0

0

0

0

0

(2)

(7)

0

(269)

Övriga rörelsekostnader

(22)

(3)

(33)

0

0

(99)

(152)

(101)

(774)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(440)

(854)

(298)

(38 700)

(127)

(2 013)

(1 009)

(1 182)

(122 144)

RÖRELSEKOSTNADER NETTO

RÖRELSEKOSTNADER NETTO

(323)

(323)

(839)

(839)

(71)

(71)

(38 400)

(38 400)

(126)

(126)

(1 720)

(1 720)

(628)

(628)

(934)

(934)

(115 938)

(115 938)

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET UTANFÖR EU

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET UTANFÖR EU

| Miljoner euro |
| --- |
| | Yttre förbindelser | Handel | Utvecklingssamarbete | Utvidgning | Humanitärt bistånd | Total verksamhet utanför EU |
| Övriga rörelseintäkter | | | | | | |
| Återkrav av utlägg | 34 | 0 | 2 | 24 | (1) | 59 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Diverse rörelseintäkter | 5 | 0 | 87 | (1) | (1) | 90 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 40 | 0 | 89 | 23 | (2) | 150 |
| Administrativa kostnader | (102) | (72) | (342) | (80) | (32) | (628) |
| Personalkostnader | (15) | (65) | (165) | (49) | (24) | (318) |
| Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Övriga administrativa kostnader | (88) | (7) | (177) | (31) | (8) | (311) |
| Rörelsekostnader: | (2 876) | (11) | (1 091) | (863) | (1 148) | (5 989) |
| Direkt centraliserad förvaltning | (1 729) | (6) | (782) | (485) | (570) | (3 572) |
| Indirekt centraliserad förvaltning | (350) | 0 | (19) | (53) | 0 | (422) |
| Decentraliserad förvaltning | (218) | 0 | (37) | (270) | 0 | (525) |
| Delad förvaltning | 83 | 0 | 0 | 0 | 0 | 83 |
| Gemensam förvaltning. | (662) | (5) | (252) | (54) | (577) | (1 550) |
| Övriga rörelsekostnader | 0 | 0 | (1) | (1) | (1) | (3) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (2 978) | (83) | (1 433) | (943) | (1 180) | (6 617) |
| RÖRELSEKOSTNADER NETTO | (2 938) | (83) | (1 344) | (920) | (1 182) | (6 467) |

Miljoner euro

Yttre förbindelser

Handel

Utvecklingssamarbete

Utvidgning

Humanitärt bistånd

Total verksamhet utanför EU

Övriga rörelseintäkter

Återkrav av utlägg

34

0

2

24

(1)

59

Intäkter från administrativ verksamhet

1

0

0

0

0

1

Diverse rörelseintäkter

5

0

87

(1)

(1)

90

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

40

40

0

0

89

89

23

23

(2)

(2)

150

150

Administrativa kostnader

Administrativa kostnader

(102)

(102)

(72)

(72)

(342)

(342)

(80)

(80)

(32)

(32)

(628)

(628)

Personalkostnader

(15)

(65)

(165)

(49)

(24)

(318)

Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar

1

0

0

0

0

1

Övriga administrativa kostnader

(88)

(7)

(177)

(31)

(8)

(311)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(2 876)

(2 876)

(11)

(11)

(1 091)

(1 091)

(863)

(863)

(1 148)

(1 148)

(5 989)

(5 989)

Direkt centraliserad förvaltning

(1 729)

(6)

(782)

(485)

(570)

(3 572)

Indirekt centraliserad förvaltning

(350)

0

(19)

(53)

0

(422)

Decentraliserad förvaltning

(218)

0

(37)

(270)

0

(525)

Delad förvaltning

83

0

0

0

0

83

Gemensam förvaltning.

(662)

(5)

(252)

(54)

(577)

(1 550)

Övriga rörelsekostnader

0

0

(1)

(1)

(1)

(3)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(2 978)

(83)

(1 433)

(943)

(1 180)

(6 617)

RÖRELSEKOSTNADER NETTO

RÖRELSEKOSTNADER NETTO

(2 938)

(2 938)

(83)

(83)

(1 344)

(1 344)

(920)

(920)

(1 182)

(1 182)

(6 467)

(6 467)

REDOVISNING AV SEGMENT – TJÄNSTER OCH ÖVRIGT

REDOVISNING AV SEGMENT – TJÄNSTER OCH ÖVRIGT

| Miljoner euro |
| --- |
| | Press och kommunikation | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) | Samordning | Personal och administration | Eurostat | Generaldirektoratet för budget | Revision | Språk | Övrigt | Tjänster och övrigt totalt |
| Övriga rörelseintäkter | | | | | | | | | | |
| Återkrav av utlägg | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 0 | 7 | 2 | 829 | 0 | 56 | 0 | 98 | 0 | 992 |
| Diverse rörelseintäkter | (2) | 5 | 1 | 53 | 0 | 9 | 0 | 47 | 327 | 440 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | (1) | 12 | 3 | 882 | 0 | 65 | 0 | 145 | 327 | 1 433 |
| Administrativa kostnader | (124) | (51) | (184) | (1 424) | (91) | (58) | (11) | (441) | 39 | (2 345) |
| Personalkostnader | (79) | (38) | (159) | (632) | (70) | (45) | (10) | (358) | 39 | (1 352) |
| Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar | (2) | (1) | 0 | (109) | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | (113) |
| Övriga administrativa kostnader | (43) | (12) | (25) | (683) | (21) | (13) | (1) | (82) | 0 | (880) |
| Rörelsekostnader: | (124) | (22) | (2) | (14) | (32) | (341) | 0 | (16) | (273) | (824) |
| Direkt centraliserad förvaltning | (90) | (22) | 0 | (12) | (32) | (3) | 0 | 0 | 0 | (159) |
| Indirekt centraliserad förvaltning | (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (34) |
| Delad förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Övriga rörelsekostnader | 0 | 0 | (2) | (2) | 0 | (341) | 0 | (16) | (273) | (634) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (248) | (73) | (186) | (1 438) | (123) | (399) | (11) | (457) | (234) | (3 169) |
| RÖRELSEKOSTNADER NETTO | (249) | (61) | (183) | (556) | (123) | (334) | (11) | (312) | 93 | (1 736) |

Miljoner euro

Press och kommunikation

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

Samordning

Personal och administration

Eurostat

Generaldirektoratet för budget

Revision

Språk

Övrigt

Tjänster och övrigt totalt

Övriga rörelseintäkter

Återkrav av utlägg

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Intäkter från administrativ verksamhet

0

7

2

829

0

56

0

98

0

992

Diverse rörelseintäkter

(2)

5

1

53

0

9

0

47

327

440

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

(1)

(1)

12

12

3

3

882

882

0

0

65

65

0

0

145

145

327

327

1 433

1 433

Administrativa kostnader

Administrativa kostnader

(124)

(124)

(51)

(51)

(184)

(184)

(1 424)

(1 424)

(91)

(91)

(58)

(58)

(11)

(11)

(441)

(441)

39

39

(2 345)

(2 345)

Personalkostnader

(79)

(38)

(159)

(632)

(70)

(45)

(10)

(358)

39

(1 352)

Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar

(2)

(1)

0

(109)

0

0

0

(1)

0

(113)

Övriga administrativa kostnader

(43)

(12)

(25)

(683)

(21)

(13)

(1)

(82)

0

(880)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(124)

(124)

(22)

(22)

(2)

(2)

(14)

(14)

(32)

(32)

(341)

(341)

0

0

(16)

(16)

(273)

(273)

(824)

(824)

Direkt centraliserad förvaltning

(90)

(22)

0

(12)

(32)

(3)

0

0

0

(159)

Indirekt centraliserad förvaltning

(34)

0

0

0

0

0

0

0

0

(34)

Delad förvaltning

0

0

0

0

0

3

0

0

0

3

Övriga rörelsekostnader

0

0

(2)

(2)

0

(341)

0

(16)

(273)

(634)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(248)

(73)

(186)

(1 438)

(123)

(399)

(11)

(457)

(234)

(3 169)

RÖRELSEKOSTNADER NETTO

RÖRELSEKOSTNADER NETTO

(249)

(249)

(61)

(61)

(183)

(183)

(556)

(556)

(123)

(123)

(334)

(334)

(11)

(11)

(312)

(312)

93

93

(1 736)

(1 736)

4.   NOTER TILL KASSAFLÖDESANALYSEN

4.1   SYFTE MED OCH FRAMTAGNING AV KASSAFLÖDESANALYSEN

SYFTE MED OCH FRAMTAGNING AV KASSAFLÖDESANALYSEN

Syftet med att redovisa uppgifter om kassaflödet är att mäta EU:s förmåga att generera likvida medel, samt behovet av dessa medel.

Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, för fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras, samt för intäkts- och kostnadsposter kopplade till investeringar.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i EU:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

I kassaflödesanalysen delas kassaflödena under perioden in i löpande verksamhet och investeringsverksamhet (EU bedriver ingen finansieringsverksamhet).

4.2   LÖPANDE VERKSAMHET

LÖPANDE VERKSAMHET

Till löpande verksamhet i denna mening räknas all EU:s verksamhet som inte avser investeringar, dvs. merparten av verksamheten. Utlåning till mottagare (och motsvarande upplåning i förekommande fall) räknas inte till investering (eller finansiering), eftersom dessa lån ingår som ett led i EU:s löpande verksamhet. Investeringar i EIF, EBRD och riskkapitalfonder räknas också till den löpande verksamheten, eftersom dessa verksamheter syftar till att uppnå fastställda politiska mål.

4.3   INVESTERINGSVERKSAMHET

INVESTERINGSVERKSAMHET

Till investeringsverksamheten räknas förvärv och försäljning av immateriella och materiella anläggningstillgångar, samt andra investeringar som inte definieras som likvida medel. Till investeringar räknas inte utlåning till stödmottagare. Syftet med rubriken är att spegla EU:s faktiska investeringsverksamhet.

5.   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER SAMT ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

5.1   EVENTUALTILLGÅNGAR

EVENTUALTILLGÅNGAR

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Erhållna garantier: | | |
| Fullgörandegarantier | 337 | 300 |
| Övriga garantier | 43 | 34 |
| Övriga eventualtillgångar | 14 | 19 |
| Totalt | 394 | 353 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Erhållna garantier:

Fullgörandegarantier

337

300

Övriga garantier

43

34

Övriga eventualtillgångar

14

19

Totalt

394

353

Fullgörandegarantier krävs för att se till att mottagarna av EU-bidrag fullgör sina avtalsenliga åtaganden gentemot Europeiska unionen.

5.2   EVENTUALSKULDER

EVENTUALSKULDER

| Miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Ställda säkerheter | 5.2.1 | 22 317 | 24 394 |
| Böter | 5.2.2 | 6 378 | 8 951 |
| Stöd i samband med EGFJ, landsbygdsutveckling och inför anslutningen | 5.2.3 | 1 188 | 2 345 |
| Sammanhållningspolitik | 5.2.4 | 546 | 318 |
| Rättsfall och övriga tvister | 5.2.5 | 91 | 251 |
| Övriga eventualskulder | | 1 | 2 |
| Totalt | | 30 521 | 36 261 |
| Alla eventualskulder utom böter kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EU:s budget under kommande år. |

Miljoner euro

Not

31.12.2012

31.12.2011

Ställda säkerheter

5.2.1

5.2.1

22 317

24 394

Böter

5.2.2

5.2.2

6 378

8 951

Stöd i samband med EGFJ, landsbygdsutveckling och inför anslutningen

5.2.3

5.2.3

1 188

2 345

Sammanhållningspolitik

5.2.4

5.2.4

546

318

Rättsfall och övriga tvister

5.2.5

5.2.5

91

251

Övriga eventualskulder

1

2

Totalt

30 521

36 261

Alla eventualskulder utom böter kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EU:s budget under kommande år.

Alla eventualskulder utom böter kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EU:s budget under kommande år.

5.2.1   
  Garantier

Garantier

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Lån som beviljas ur EIB:s egna medel: |
| Garanti till 65 % | 18 683 | 20 362 |
| Garanti till 70 % | 1 654 | 1 992 |
| Garanti till 75 % | 383 | 534 |
| Garanti till 100 % | 594 | 724 |
| Totalt | 21 314 | 23 612 |
| Övriga garantier | 1 003 | 782 |
| Totalt | 22 317 | 24 394 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Lån som beviljas ur EIB:s egna medel:

Lån som beviljas ur EIB:s egna medel:

Garanti till 65 %

18 683

20 362

Garanti till 70 %

1 654

1 992

Garanti till 75 %

383

534

Garanti till 100 %

594

724

Totalt

21 314

23 612

Övriga garantier

Övriga garantier

1 003

1 003

782

782

Totalt

22 317

24 394

EU:s budget garanterar de lån som Europeiska investeringsbanken har undertecknat och beviljat ur sina egna medel till tredjeländer per 31 december 2012 (inklusive lån som beviljats medlemsstaterna före anslutningen). EU:s garanti är dock begränsad till en viss procentandel av den högsta tillåtna krediten: 65 % (för perioden 2000-2007), 70 %, 75 % eller 100 %. För perioden 2007-2013 begränsades EU:s garanti till 65 % av det utestående beloppet och inte på de beviljade krediterna. När taket inte uppnås omfattar EU:s garanti det totala utestående beloppet. Den 31 december 2012 uppgick det utestående beloppet till totalt 21 314 miljoner euro, vilket alltså är EU:s maximala exponering.

Det ovanstående beloppet för 2011 avseende garantin på 65 % tar ingen hänsyn till de skilda beräkningarna för perioden 2000-2007 respektive 2007-2013. Om beloppet för 2011 hade beräknats på detta sätt skulle det redovisade beloppet ha uppgått till 17 423 miljoner euro.

Övriga garantier avser huvudsakligen finansieringsinstrumentet för riskdelning (948 miljoner euro) och Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt (39 miljoner euro). Mer information om dessa instrument finns i not 2.4.

2.4

5.2.2   
  Böter

Böter

Dessa belopp avser böter som kommissionen utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna, där bötesbeloppet preliminärt har betalats, och där beslutet endera har överklagats eller där det inte är känt om ett överklagande kommer att lämnas in. Eventualskulden står kvar till dess att Europeiska unionens domstol meddelat en slutgiltig dom i målet. Ränta som utgått på preliminära inkasseringar ingår i det ekonomiska resultatet för året, men också som en eventualskuld för att markera att beloppen är osäkra.

5.2.3   
  Stöd i samband med EGFJ, landsbygdsutveckling och inför anslutningen

Stöd i samband med EGFJ, landsbygdsutveckling och inför anslutningen

Här rör det sig om eventualskulder gentemot medlemsstaterna i samband med beslut om överensstämmelse inom ramen för EGFJ samt ärenden som rör finansiella korrigeringar avseende landsbygdsutveckling och stöd före anslutningen i avvaktan på dom från EU-domstolen. De slutliga beloppen, och vilket år ett eventuellt framgångsrikt överklagande ska belasta budgeten, beror på hur lång tid domstolsförfarandet tar.

5.2.4   
  Sammanhållningspolitik

Sammanhållningspolitik

Här rör det sig om eventualskulder gentemot medlemsstaterna inom ramen för insatser i sammanhållningspolitiken där ett datum för muntligt hörande ännu inte fastställts eller då domstolen ännu inte fällt något avgörande.

5.2.5   
  Rättsfall och övriga tvister

Rättsfall och övriga tvister

Denna rubrik avser krav på skadestånd riktade mot kommissionen och andra EU-organ, övriga rättstvister samt beräknade rättsliga kostnader. Det bör noteras att i en skadeståndstalan enligt artikel 288 i EG-fördraget måste käranden påvisa att institutionen begått en allvarlig överträdelse av lagstiftning som ger enskilda individer rättigheter, att käranden lidit verklig skada och att det finns ett direkt orsakssamband mellan överträdelsen och skadan.

5.3   ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

5.3.1   
  Utestående åtaganden som ännu inte redovisats

Utestående åtaganden som ännu inte redovisats

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Utestående åtaganden som ännu inte redovisats | 175 853 | 165 236 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Utestående åtaganden som ännu inte redovisats

175 853

165 236

Det ovanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtaganden minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen för 2012. Med utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program. Den 31 december 2012 motsvarade dessa utestående åtaganden 217 810 miljoner euro. (År 2011 var beloppet 207 443 miljoner euro).

5.3.2   
  Väsentliga rättsliga åtaganden

Väsentliga rättsliga åtaganden

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Strukturåtgärder | 71 775 | 142 916 |
| Protokoll med Medelhavsländer | 264 | 264 |
| Fiskeavtal | 173 | 37 |
| Galileoprogrammet | 143 | 320 |
| GMES-programmet | 233 | 400 |
| Transeuropeiska transportnät | 1 331 | 3 416 |
| Övriga avtalsenliga skyldigheter | 3 884 | 4 493 |
| Totalt | 77 803 | 151 846 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Strukturåtgärder

71 775

142 916

Protokoll med Medelhavsländer

264

264

Fiskeavtal

173

37

Galileoprogrammet

143

320

GMES-programmet

233

400

Transeuropeiska transportnät

1 331

3 416

Övriga avtalsenliga skyldigheter

3 884

4 493

Totalt

77 803

151 846

Dessa poster uppstår i fall där EU ingått långfristiga rättsliga åtaganden för belopp som ännu inte motsvaras av åtagandebemyndiganden som förts in i budgeten. Detta kan avse fleråriga program som till exempel strukturåtgärderna eller täcker belopp som Europeiska unionen är skyldig att betala i framtiden för avtal som gäller på balansdagen. Det kan till exempel gälla avtal om tillhandahållande av sådana tjänster som bevakning och städning, men också avtalsenliga skyldigheter i samband med särskilda projekt, t.ex. byggprojekt).

Strukturåtgärder

Strukturåtgärder

I tabellen nedan jämförs de rättsliga åtagandena för vilka inga budgetåtaganden ännu ingåtts och de maximala åtagandena i relation till de belopp som avsatts i budgetramen för 2007–2013.

| Miljoner euro |
| --- |
| | Belopp i budgetramen 2007–2013
  (A) | Rättsliga åtaganden
  (B) | Budget-åtaganden 2007-2011
  (C) | Rättsliga åtaganden minus budget-åtaganden
  (= B - C) | Maximalt åtagande
  (= A - C) |
| Strukturfonderna | 347 552 | 347 521 | 293 050 | 54 471 | 54 502 |
| Naturtillgångar | 100 549 | 100 539 | 85 058 | 15 481 | 15 491 |
| Föranslutningsstöd | 11 255 | 9 895 | 9 473 | 422 | 1 782 |
| Totalt | 459 356 | 457 955 | 387 581 | 70 374 | 71 775 |

Miljoner euro

Belopp i budgetramen 2007–2013

(A)

Rättsliga åtaganden

(B)

Budget-åtaganden 2007-2011

(C)

Rättsliga åtaganden minus budget-åtaganden

(= B - C)

Maximalt åtagande

(= A - C)

Strukturfonderna

347 552

347 521

293 050

54 471

54 502

Naturtillgångar

100 549

100 539

85 058

15 481

15 491

Föranslutningsstöd

11 255

9 895

9 473

422

1 782

Totalt

459 356

457 955

387 581

70 374

71 775

Protokoll med Medelhavsländer

Protokoll med Medelhavsländer

Dessa åtaganden avser finansiella protokoll som slutits med länder vid Medelhavet som inte är medlemmar i EU. Det belopp som tas upp utgör skillnaden mellan det totala beloppet för de undertecknade protokollen och de bokförda budgetåtagandena. Dessa protokoll utgör internationella avtal som inte kan avslutas utan båda parters medgivande, även om avvecklingsprocessen redan är igång.

Fiskeavtal

Fiskeavtal

Här rör det sig om åtaganden som ingåtts med tredjeländer för transaktioner inom ramen för internationella fiskeriavtal.

Galileoprogrammet

Galileoprogrammet

Dessa medel är avsatta för att Galileoprogrammet ska utveckla ett europeiskt globalt system för satellitnavigering - se även not 2.2.

2.2.

GMES-programmet

GMES-programmet

Kommissionen har slutit avtal för perioden 2008–2013 med Europeiska rymdorganisationen om genomförandet av rymddelen av den globala övervakningen av miljö och säkerhet (GMES). Det sammanlagda vägledande beloppet för perioden uppgår till 728 miljoner euro.

Åtaganden avseende transeuropeiska transportnät (TEN-T)

Åtaganden avseende transeuropeiska transportnät (TEN-T)

Beloppet avser bidrag avseende de transeuropeiska transportnäten (TEN-T) för perioden 2007–2013. Programmet avser projekt som ska utveckla ett transeuropeiskt transportnät som ska stödja såväl infrastrukturprojekt som projekt som avser forskning och teknisk utveckling för att integrera ny och innovativ teknik vid utvecklingen av den nya transportinfrastrukturen. Det sammanlagda vägledande beloppet för programmet uppgår till 7 900 miljoner euro.

Minskningen av åtaganden avseende TEN-T beror dels på att ändringsbeslut lett till färre rättsliga åtaganden, dels på att fler budgetåtaganden gjorts.

Övriga avtalsenliga skyldigheter

Övriga avtalsenliga skyldigheter

De belopp som ingår här motsvarar ingångna åtaganden som ska betalas under avtalens löptid. De största beloppen avser upphandlingsavtal som byrån för fusionsenergi har gjort inom ramen för Iter-projektet samt byggnadsavtal för Europaparlamentets räkning.

6.   SKYDDET AV EU:S BUDGET

6.1   BAKGRUND

BAKGRUND

En viktig aspekt på genomförandet av EU:s budget är behovet av att kunna förebygga, spåra och korrigera fel, oriktigheter och bedrägerier. Denna punkt innehåller 1) en genomgång av de förebyggande och korrigerande åtgärder som är möjliga enligt gällande regler för att spåra och hantera fel, oriktigheter och bedrägerier som upptäcks av EU-organ eller medlemsstater samt 2) en uppskattning av de ackumulerade berörda beloppen för att ge en konkret beskrivning av arbetet med att skydda EU:s budget.

Informationen nedan avser inte bara åtgärder på EU-nivå utan avser även korrigeringar som genomförts av medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning, efter ländernas egna kontroller och revisioner (endast för programperioden 2007-2013 eftersom medlemsstaternas uppgifter om tidigare programperioder är ofullständiga eller otillförlitliga). Korrigeringar som medlemsstaterna gör efter sina egna revisioner förs inte upp i kommissionens redovisningssystem, eftersom medlemsstaterna i de flesta fall kan återanvända dessa belopp för andra stödberättigande utgifter. Medlemsstaternas uppgifter visas i tabell 6.7 nedan.

6.7

Mer information om nedanstående belopp och de gällande reglerna finns i ett särskilt meddelande som av kommissionen kommer att utarbeta och överlämna till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet och till revisionsrätten varje september från 2013. Generaldirektoratet för budget kommer också att lägga dokumentet på sin webbplats på Europa.

6.2   EUROPEISKA KOMMISSIONENS FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER

EUROPEISKA KOMMISSIONENS FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER

Vid direkt förvaltning omfattar det förebyggande arbetet bland annat att de ansvariga enheterna kontrollerar om de utgifter som bidragsmottagarna begär ersättning för är bidragsberättigande. Sådana förhandskontroller ingår i rutinerna för programförvaltningen och ska ge en rimlig försäkran om att utbetalningarna har stöd i regelverket och är riktiga. Kommissionens enheter kan också, i synnerhet i avtalsfrågor, ge vägledning som syftar till att säkra en sund och effektiv förvaltning av medlen och därmed minskar risken för oriktigheter.

Vid delad förvaltning (som används bland annat för utgifter på jordbruksområdet och för sammanhållningspolitiken) är det medlemsstaterna som under hela utgiftscykeln har huvudansvaret för att se till att utgifter som ersätts från EU:s budget har stöd i regelverket och är riktiga. Eftersom kommissionen utövar viss tillsyn även över denna förvaltningsform kan även andra förebyggande åtgärder förekomma. Kommissionen får göra följande:

| — | Avbryta betalningsfristen i högst sex månader för de program som avser perioden 2007–2013 om






  a) | det finns belägg som tyder på betydande brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i den berörda medlemsstaten, eller |
| --- | --- | --- |

—

Avbryta betalningsfristen i högst sex månader för de program som avser perioden 2007–2013 om

Avbryta

a)

det finns belägg som tyder på betydande brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i den berörda medlemsstaten, eller

| b) | kommissionen måste genomföra ytterligare kontroller efter uppgifter om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

kommissionen måste genomföra ytterligare kontroller efter uppgifter om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats.

| — | Helt eller delvis ställa in en mellanliggande utbetalning till en medlemsstat för de program som avser perioden 2007–2013 om






  a) | det finns belägg på betydande brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem och medlemsstaten inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder, eller |
| --- | --- | --- |

—

Helt eller delvis ställa in en mellanliggande utbetalning till en medlemsstat för de program som avser perioden 2007–2013 om

ställa in

a)

det finns belägg på betydande brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem och medlemsstaten inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder, eller

| b) | utgifterna i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplade till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats, eller |
| --- | --- |

b)

utgifterna i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplade till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats, eller

| c) | en medlemsstat allvarligt åsidosätter sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll. |
| --- | --- |

c)

en medlemsstat allvarligt åsidosätter sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll.

Om medlemsstaten inte vidtar nödvändiga åtgärder kan kommissionen kräva en finansiell korrigering. Sifferuppgifter för avbrutna betalningsfrister och inställda utbetalningar lämnas i not 6.4.1 nedan.

6.4.1

6.3   EUROPEISKA KOMMISSIONENS KORRIGERANDE ÅTGÄRDER

EUROPEISKA KOMMISSIONENS KORRIGERANDE ÅTGÄRDER

6.3.1.   
  Finansiella korrigeringar

Finansiella korrigeringar

Vid delad förvaltning är det medlemsstaterna som bär huvudansvaret för att förebygga, spåra och korrigera fel, oriktigheter och bedrägerier som begåtts av bidragsmottagarna medan kommissionen utövar allmän tillsyn över verksamheten. Om allvarliga brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem har lett eller skulle kunna leda till enskilda eller systematiska fel, oriktigheter eller bedrägerier får kommissionen tillämpa finansiella korrigeringar. Vid finansiella korrigeringar genomförs dessa tre viktiga steg:

finansiella korrigeringar

| 1) | Finansiella korrigeringar som pågår: Korrigeringarna kan förändras eftersom de ännu inte formellt godtagits av medlemsstaterna, till exempel efter avslutad revision där kommissionen fortfarande väntar på den berörda medlemsstatens kommentarer. |
| --- | --- |

1)

Finansiella korrigeringar som pågår: Korrigeringarna kan förändras eftersom de ännu inte formellt godtagits av medlemsstaterna, till exempel efter avslutad revision där kommissionen fortfarande väntar på den berörda medlemsstatens kommentarer.

Finansiella korrigeringar som pågår

| 2) | Finansiella korrigeringar som fastställts/beslutats:
  Här är beloppen slutgiltiga eftersom de antingen fastställts (dvs. godtagits) av den berörda medlemsstaten eller beslutats av kommissionen. Uppgifter om beloppen finns i tabell 6.4.2.1 nedan. |
| --- | --- |

2)

Finansiella korrigeringar som fastställts/beslutats:
  Här är beloppen slutgiltiga eftersom de antingen fastställts (dvs. godtagits) av den berörda medlemsstaten eller beslutats av kommissionen. Uppgifter om beloppen finns i tabell 6.4.2.1 nedan.

Finansiella korrigeringar som fastställts/beslutats:

6.4.2.1

| 3) | Finansiella korrigeringar som genomförts: Dessa belopp avser den sista etappen i arbetet med korrigering av icke stödberättigande utgifter. Flera korrigeringsmöjligheter erbjuds i det sektorsbaserade regelverket. Uppgifter om beloppen finns i tabellerna 6.4.2.2 och 6.4.3.1 nedan. |
| --- | --- |

3)

Finansiella korrigeringar som genomförts: Dessa belopp avser den sista etappen i arbetet med korrigering av icke stödberättigande utgifter. Flera korrigeringsmöjligheter erbjuds i det sektorsbaserade regelverket. Uppgifter om beloppen finns i tabellerna 6.4.2.2 och 6.4.3.1 nedan.

Finansiella korrigeringar som genomförts

6.4.2.2

6.4.3.1

6.3.2   
  Återkrav

Återkrav

Vid direkt förvaltning ska utanordnaren enligt budgetförordningen upprätta betalningskrav för felaktigt utbetalda belopp. Återkraven genomförs sedan genom direkt överföring från gäldenären (t.ex. medlemsstaten) eller genom avräkning från andra belopp som kommissionen ska betala till gäldenären. I budgetförordningen föreskrivs ytterligare förfaranden för att säkerställa uppbörd av betalningskrav vars tidsfrist har löpt ut, vilka är föremål för en särskild uppföljning av kommissionens räkenskapsförare.

Vid delad förvaltning på jordbruksområdet är medlemsstaterna skyldiga att identifiera felaktigheter och oriktigheter och att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder i enlighet med nationella regler och förfaranden. För EGFJ krediteras belopp som återkrävts från stödmottagarna till kommissionen, efter avdrag som tillämpas av medlemsstaterna på 20 % (i genomsnitt), som bokför dem som intäkter. När det gäller EJFLU regleras medel som kan återkrävas genom avdrag från nästa ansökan om utbetalning innan den skickas till kommissionens avdelningar, och därför kan det relevanta beloppet återanvändas för programmet. Om en medlemsstat inte genomför återkravet eller inte är omsorgsfull i sina åtgärder kan kommissionen besluta att ingripa och göra den berörda medlemsstaten till föremål för en finansiell korrigering. När det gäller sammanhållningspolitiken är det medlemsstaterna (och inte kommissionen) som är ansvariga för återkrav från stödmottagare av felaktigt utbetalda belopp som, vid behov, förses med dröjsmålsränta. De belopp som återkrävs av medlemsstaterna lämnas i denna not som kompletterande upplysning, utöver de finansiella korrigeringar som åläggs av kommissionen. För perioden 2007–2013 är medlemsstaterna skyldiga att förse kommissionen med klara och strukturerade uppgifter om de belopp som dragits tillbaka från samfinansieringen innan den nationella återkravsprocessen har avslutats och beloppen verkligen har återvunnits från stödmottagare på nationell nivå.

6.3.3   
  Återkrav av outnyttjad förfinansiering

Återkrav av outnyttjad förfinansiering

På så gott som alla områden erbjuder EU mottagarna förfinansiering eller förskott. Såsom anges i not 1.5.7 är förfinansiering en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. När mottagare inte utnyttjar (använder) hela förfinansieringen från EU utfärdar kommissionens enheter ett betalningskrav för att se till att medlen återställs till EU:s budget. Detta är ett viktigt steg i EU:s kontroller för att se till att mottagarna inte behåller medel utan att kunna uppvisa korrekt utgiftsunderlag och bidrar därför till att skydda EU:s budget. Uppgifter om denna typ av återkrav finns i tabell 6.5 nedan.

1.5.7

6.5

Återkrav av outnyttjad förfinansiering bör inte blandas ihop med återkrav av felaktigt utbetalda medel. Om kommissionens enheter upptäcker och återkräver medel som felaktigt utbetalts i samband med förfinansiering används det sedvanliga förfarandet för finansiell korrigering eller återkrav som förklarats i punkterna 6.3.1 och 6.3.2 ovan.

outnyttjad

6.3.1

6.3.2

6.3.4   
  Egna medel - återkrav

Egna medel - återkrav

När det gäller intäkter från egna medel, som är den främsta finansieringskällan för EU:s budget, avser återkraven uppföljning av Europeiska kommissionens rapporter från utförd inspektion, Europeiska revisionsrättens kontroller, ärenden där medlemsstaterna ådömts det ekonomiska ansvaret för återkraven på grund av administrativa fel eller underlåtenhet, överträdelseförfaranden, EU-domstolens domar, belopp som spontant återbetalas av medlemsstaterna samt dröjsmålsränta på inbetalning av egna medel. Uppgifter om dessa belopp finns i tabell 6.6 nedan.

6.6

6.4   DEN EKONOMISKA FÖLJDEN AV FÖREBYGGANDE OCH KORRIGERANDE ÅTGÄRDER

DEN EKONOMISKA FÖLJDEN AV FÖREBYGGANDE OCH KORRIGERANDE ÅTGÄRDER

6.4.1   
  Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar under 2012

Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar under 2012

Avbrutna betalningsfrister:

Avbrutna betalningsfrister:

Nedanstående tabeller visar antalet avbrutna betalningsfrister och de berörda beloppen för Eruf, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska fiskerifonden. Den första kolumnen visar alla ärenden som fortfarande var pågående i slutet av 2011, oavsett vilket år medlemsstaten underrättades om att betalningsfristen upphört att löpa (därför är visa belopp i denna kolumn inte direkt jämförbara med beloppen i årsrapporten för 2011). De nya ärendena avser endast avbrutna betalningsfrister som meddelats år 2012. Kolumnen för avslutade ärenden avser ärenden där utbetalningarna för betalningsansökningar återupptogs under 2012, oberoende av vilket år betalningsfristen hade avbrutits. Kolumnen för pågående ärenden i slutet av 2012 tar upp avbrutna betalningsfrister som fortfarande inte hade börjat löpa igen den 31 december 2012, varför inga utbetalningar för betalningsansökningar görs innan de berörda medlemsstaterna vidtagit korrigerande åtgärder.

| Miljoner euro |
| --- |
| Programperioden 2007-2013 | Eruf / Sammanhållningsfonden |
| Pågående ärenden totalt per den 31.12.2011 | Nya ärenden 2012 | Avslutade ärenden under 2012 | Pågående ärenden totalt per den 31.12.2012 |
| Medlemsstat | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp |
| Tyskland | 3 | 17 | 2 | 163 | | | 5 | 180 |
| Spanien | | | 49 | 1 495 | 41 | 1 319 | 8 | 176 |
| Frankrike | | | 6 | 51 | 5 | 24 | 1 | 27 |
| Italien (8) | 10 | 265 | 20 | 1 122 | 19 | 860 | 11 | 526 |
| Lettland | | | 5 | 94 | 5 | 94 | 0 | 0 |
| Litauen | | | 4 | 164 | 4 | 164 | 0 | 0 |
| Ungern | | | 3 | 55 | | | 3 | 55 |
| Polen | | | 5 | 605 | | | 5 | 605 |
| Rumänien | | | 1 | 41 | | | 1 | 41 |
| Slovenien | | | 1 | 6 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Slovakien | 2 | 71 | | | 2 | 71 | 0 | 0 |
| Förenade kungariket | | | 1 | 22 | | | 1 | 22 |
| Gränsöverskridande | | | 11 | 59 | 8 | 52 | 3 | 6 |
| Totalt | 15 | 353 | 108 | 3 878 | 85 | 2 592 | 38 | 1 639 |

Miljoner euro

Programperioden 2007-2013

Eruf / Sammanhållningsfonden

Pågående ärenden totalt per den 31.12.2011

Nya ärenden 2012

Avslutade ärenden under 2012

Pågående ärenden totalt per den 31.12.2012

Medlemsstat

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Tyskland

3

17

2

163

5

5

180

180

Spanien

49

1 495

41

1 319

8

8

176

176

Frankrike

6

51

5

24

1

1

27

27

Italien (8)

8

10

265

20

1 122

19

860

11

11

526

526

Lettland

5

94

5

94

0

0

0

0

Litauen

4

164

4

164

0

0

0

0

Ungern

3

55

3

3

55

55

Polen

5

605

5

5

605

605

Rumänien

1

41

1

1

41

41

Slovenien

1

6

1

6

0

0

0

0

Slovakien

2

71

2

71

0

0

0

0

Förenade kungariket

1

22

1

1

22

22

Gränsöverskridande

11

59

8

52

3

3

6

6

Totalt

15

353

108

3 878

85

2 592

38

1 639

Utöver dessa avbrutna betalningar sändes 119 varningsbrev ut under 2012 avseende Eruf (i ärenden där inga betalningsansökningar inkommit) vilket ytterligare bidrar till att förebygga felaktiga utbetalningar.

| Miljoner euro |
| --- |
| Programperioden 2007-2013 | Europeiska socialfonden |
| Pågående ärenden totalt per den 31.12.2011 | Nya ärenden 2012 | Avslutade ärenden under 2012 | Pågående ärenden totalt per den 31.12.2012 |
| Medlemsstat | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp |
| Tjeckien | | | 1 | 47 | | | 1 | 47 |
| Tyskland | | | 5 | 165 | 4 | 145 | 1 | 19 |
| Spanien | 2 | 10 | 8 | 159 | 9 | 160 | 1 | 9 |
| Frankrike | 2 | 25 | 9 | 142 | 4 | 91 | 7 | 76 |
| Italien | 4 | 53 | 7 | 207 | 6 | 231 | 5 | 30 |
| Lettland | | | 2 | 26 | 2 | 26 | 0 | 0 |
| Litauen | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Rumänien | | | 1 | 21 | 1 | 21 | 0 | 0 |
| Slovakien | | | 1 | 45 | 1 | 45 | 0 | 0 |
| Förenade kungariket | 2 | 234 | 2 | 69 | 4 | 303 | 0 | 0 |
| Totalt | 10 | 323 | 37 | 881 | 32 | 1 023 | 15 | 181 |

Miljoner euro

Programperioden 2007-2013

Europeiska socialfonden

Pågående ärenden totalt per den 31.12.2011

Nya ärenden 2012

Avslutade ärenden under 2012

Pågående ärenden totalt per den 31.12.2012

Medlemsstat

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Tjeckien

1

47

1

1

47

47

Tyskland

5

165

4

145

1

1

19

19

Spanien

2

10

8

159

9

160

1

1

9

9

Frankrike

2

25

9

142

4

91

7

7

76

76

Italien

4

53

7

207

6

231

5

5

30

30

Lettland

2

26

2

26

0

0

0

0

Litauen

1

1

1

1

0

0

0

0

Rumänien

1

21

1

21

0

0

0

0

Slovakien

1

45

1

45

0

0

0

0

Förenade kungariket

2

234

2

69

4

303

0

0

0

0

Totalt

10

323

37

881

32

1 023

15

181

| Miljoner euro |
| --- |
| Programperioden 2007-2013 | Europeiska fiskerifonden |
| Pågående ärenden totalt per den 31.12.2011 | Nya ärenden 2012 | Avslutade ärenden under 2012 | Pågående ärenden totalt per den 31.12.2012 |
| Medlemsstat | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp |
| Tjeckien | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Danmark | 1 | 0 | | | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Tyskland | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 |
| Estland | 1 | 0 | 3 | 0 | | | 4 | 0 |
| Spanien | 1 | 62 | 2 | 32 | 2 | 84 | 1 | 9 |
| Frankrike | 2 | 3 | | | | | 2 | 3 |
| Italien | | | 6 | 38 | | | 6 | 38 |
| Lettland | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Nederländerna | | | 3 | 8 | 3 | 8 | 0 | 0 |
| Polen | | | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Portugal | | | 3 | 16 | 2 | 12 | 1 | 4 |
| Rumänien | | | 5 | 35 | | | 5 | 35 |
| Slovakien | | | 2 | 2 | | | 2 | 2 |
| Finland | 2 | 0 | 3 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Sverige | 1 | 0 | 2 | 6 | | | 3 | 6 |
| Förenade kungariket | 1 | 34 | 4 | 7 | 2 | 33 | 3 | 8 |
| Totalt | 11 | 100 | 36 | 149 | 17 | 141 | 30 | 108 |

Miljoner euro

Programperioden 2007-2013

Europeiska fiskerifonden

Pågående ärenden totalt per den 31.12.2011

Nya ärenden 2012

Avslutade ärenden under 2012

Pågående ärenden totalt per den 31.12.2012

Medlemsstat

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Tjeckien

1

1

1

1

0

0

0

0

Danmark

1

0

1

0

0

0

0

0

Tyskland

2

1

2

2

1

1

Estland

1

0

3

0

4

4

0

0

Spanien

1

62

2

32

2

84

1

1

9

9

Frankrike

2

3

2

2

3

3

Italien

6

38

6

6

38

38

Lettland

1

0

1

1

0

0

Nederländerna

3

8

3

8

0

0

0

0

Polen

1

2

1

2

0

0

0

0

Portugal

3

16

2

12

1

1

4

4

Rumänien

5

35

5

5

35

35

Slovakien

2

2

2

2

2

2

Finland

2

0

3

0

5

1

0

0

0

0

Sverige

1

0

2

6

3

3

6

6

Förenade kungariket

1

34

4

7

2

33

3

3

8

8

Totalt

11

100

36

149

17

141

30

108

Inställda betalningar:

Inställda betalningar:

I fråga om Eruf och Sammanhållningsfonden fattades beslut om att ställa in betalningarna för två program i Tyskland och Italien. Båda besluten var fortfarande i kraft den 31 december 2012. I fråga om Europeiska socialfonden fattades två beslut om att ställa in betalningarna 2012 avseende Tjeckien och Slovakien. Beslutet var fortfarande i kraft avseende Tjeckien den 31 december 2012. Under 2012 fattades inställdes inga betalningar avseende EFF.

Eruf

Sammanhållningsfonden

Europeiska socialfonden

EFF

6.4.2   
  Finansiella korrigeringar och återkrav under 2012

Finansiella korrigeringar och återkrav under 2012

6.4.2.1   Finansiella korrigeringar och återkrav som fastställts eller beslutats under 2012

Finansiella korrigeringar och återkrav som fastställts eller beslutats under 2012

| Miljoner euro |
| --- |
| | Finansiella korrigeringar | Återkrav | 2012 Totalt | 2011 Totalt |
| Jordbruk: |
| EGFJ | 475 | 162 | 638 | 839 |
| Landsbygdsutveckling | 76 | 145 | 221 | 228 |
| Sammanhållningspolitik: |
| Eruf | 958 | Ej tillämpligt | 958 | 424 |
| Sammanhållningsfonden | 203 | Ej tillämpligt | 203 | 17 |
| Europeiska socialfonden | 425 | Ej tillämpligt | 425 | 227 |
| FFU/EFF | 2 | Ej tillämpligt | 2 | 3 |
| EUGFJ Utveckling | 31 | 3 | 34 | 1 |
| Andra | Ej tillämpligt | 19 | 19 | 50 |
| Inre politik | 1 | 252 | 253 | 270 |
| Yttre förbindelser | Ej tillämpligt | 107 | 107 | 107 |
| Administration (9) | Ej tillämpligt | 7 | 7 | 8 |
| Totalt beslutade/bekräftade 2012 | 2 172 | 695 | 2 867 | |
| Totalt beslutade/bekräftade 2011 | 1 406 | 768 | | 2 174 |

Miljoner euro

Finansiella korrigeringar

Återkrav

2012 Totalt

2011 Totalt

Jordbruk:

EGFJ

EGFJ

475

162

638

839

Landsbygdsutveckling

Landsbygdsutveckling

76

145

221

228

Sammanhållningspolitik:

Eruf

Eruf

958

Ej tillämpligt

958

424

Sammanhållningsfonden

Sammanhållningsfonden

203

Ej tillämpligt

203

17

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

425

Ej tillämpligt

425

227

FFU/EFF

FFU/EFF

2

Ej tillämpligt

2

3

EUGFJ Utveckling

EUGFJ Utveckling

31

3

34

1

Andra

Andra

Ej tillämpligt

19

19

50

Inre politik

1

252

253

270

Yttre förbindelser

Ej tillämpligt

107

107

107

Administration (9)

9

Ej tillämpligt

7

7

8

Totalt beslutade/bekräftade 2012

2 172

695

2 867

Totalt beslutade/bekräftade 2011

1 406

768

2 174

6.4.2.2   Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2012

Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2012

| Miljoner euro |
| --- |
| | Finansiella korrigeringar | Återkrav | 2012 Totalt | 2011 Totalt |
| Jordbruk: |
| EGFJ | 610 | 161 | 771 | 621 |
| Landsbygdsutveckling | 59 | 166 | 225 | 201 |
| Sammanhållningspolitik: |
| Eruf | 2 416 | Ej tillämpligt | 2 416 | 419 |
| Sammanhållningsfonden | 207 | Ej tillämpligt | 207 | 115 |
| Europeiska socialfonden | 430 | Ej tillämpligt | 430 | 178 |
| FFU/EFF | 1 | Ej tillämpligt | 1 | (90) |
| EUGFJ Utveckling | 17 | 3 | 20 | 1 |
| Andra | Ej tillämpligt | 11 | 11 | 48 |
| Inre politik | 1 | 229 | 230 | 268 |
| Yttre förbindelser | Ej tillämpligt | 99 | 99 | 77 |
| Administration (10) | Ej tillämpligt | 9 | 9 | 2 |
| Totalt genomförda 2012 | 3 742 | 678 | 4 419 | |
| Totalt genomförda 2011 | 1 106 | 733 | | 1 840 |

Miljoner euro

Finansiella korrigeringar

Återkrav

2012 Totalt

2011 Totalt

Jordbruk:

EGFJ

EGFJ

610

161

771

621

Landsbygdsutveckling

Landsbygdsutveckling

59

166

225

201

Sammanhållningspolitik:

Eruf

Eruf

2 416

Ej tillämpligt

2 416

419

Sammanhållningsfonden

Sammanhållningsfonden

207

Ej tillämpligt

207

115

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

430

Ej tillämpligt

430

178

FFU/EFF

FFU/EFF

1

Ej tillämpligt

1

(90)

EUGFJ Utveckling

EUGFJ Utveckling

17

3

20

1

Andra

Andra

Ej tillämpligt

11

11

48

Inre politik

1

229

230

268

Yttre förbindelser

Ej tillämpligt

99

99

77

Administration (10)

10

Ej tillämpligt

9

9

2

Totalt genomförda 2012

3 742

678

4 419

Totalt genomförda 2011

1 106

733

1 840

6.4.2.3   Finansiella korrigeringar avseende delad förvaltning 2012 fördelat per medlemsstat

Finansiella korrigeringar avseende delad förvaltning 2012 fördelat per medlemsstat

| Miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | EGFJ | Landsbygdsutveckling | Eruf | Sammanhållningsfonden | Europeiska socialfonden | Övrigt | Totalt 2012 | Totalt 2011 |
| Belgien | 0 | 3 | 0 | — | 11 | 0 | 14 | 1 |
| Bulgarien | 15 | 7 | 0 | 6 | 1 | — | 30 | 25 |
| Tjeckien | 0 | — | 116 | 8 | — | 0 | 125 | 6 |
| Danmark | 22 | — | 0 | — | — | — | 22 | 0 |
| Tyskland | (16) | 3 | 23 | — | 0 | 0 | 10 | 1 |
| Estland | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 0 |
| Irland | (1) | 10 | — | — | — | — | 9 | 2 |
| Grekland | 85 | 5 | 0 | 13 | 159 | 0 | 262 | 448 |
| Spanien | 47 | 2 | 1 952 | 81 | 84 | 7 | 2 172 | 159 |
| Frankrike | 64 | 1 | 20 | — | 37 | 2 | 123 | 33 |
| Italien | 209 | 0 | 57 | — | 3 | 7 | 275 | 50 |
| Cypern | 8 | 0 | — | — | — | 0 | 8 | 3 |
| Lettland | — | — | 1 | 1 | 9 | 0 | 12 | 0 |
| Litauen | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| Luxemburg | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Ungern | 6 | 0 | 0 | — | — | 0 | 6 | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nederländerna | 17 | 2 | 0 | — | — | 0 | 20 | 53 |
| Österrike | 1 | — | — | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Polen | 12 | 2 | 45 | 79 | 23 | 0 | 162 | 148 |
| Portugal | 15 | 1 | 117 | 0 | — | 0 | 134 | 26 |
| Rumänien | 24 | 12 | 22 | — | 81 | — | 139 | 53 |
| Slovenien | 0 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 4 |
| Slovakien | 0 | — | 29 | 17 | 11 | — | 57 | 5 |
| Finland | 1 | 0 | 0 | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Sverige | 72 | 2 | 0 | — | 0 | — | 74 | 3 |
| Förenade kungariket | 27 | 4 | 4 | — | 12 | 2 | 50 | 44 |
| Gränsöverskridande | — | — | 24 | — | — | — | 24 | 1 |
| Genomfört totalt | 610 | 59 | 2 416 | 207 | 430 | 19 | 3 742 | 1 106 |

Miljoner euro

Medlemsstat

EGFJ

Landsbygdsutveckling

Eruf

Sammanhållningsfonden

Europeiska socialfonden

Övrigt

Totalt 2012

Totalt 2011

Belgien

0

3

0

—

11

0

14

14

1

Bulgarien

15

7

0

6

1

—

30

30

25

Tjeckien

0

—

116

8

—

0

125

125

6

Danmark

22

—

0

—

—

—

22

22

0

Tyskland

(16)

3

23

—

0

0

10

10

1

Estland

0

1

0

0

0

—

1

1

0

Irland

(1)

10

—

—

—

—

9

9

2

Grekland

85

5

0

13

159

0

262

262

448

Spanien

47

2

1 952

81

84

7

2 172

2 172

159

Frankrike

64

1

20

—

37

2

123

123

33

Italien

209

0

57

—

3

7

275

275

50

Cypern

8

0

—

—

—

0

8

8

3

Lettland

—

—

1

1

9

0

12

12

0

Litauen

3

4

3

1

0

0

10

10

0

Luxemburg

0

—

0

—

—

—

0

0

0

Ungern

6

0

0

—

—

0

6

6

41

Malta

0

—

—

—

—

—

0

0

0

Nederländerna

17

2

0

—

—

0

20

20

53

Österrike

1

—

—

—

—

0

1

1

0

Polen

12

2

45

79

23

0

162

162

148

Portugal

15

1

117

0

—

0

134

134

26

Rumänien

24

12

22

—

81

—

139

139

53

Slovenien

0

0

—

—

—

0

0

0

4

Slovakien

0

—

29

17

11

—

57

57

5

Finland

1

0

0

—

—

0

1

1

0

Sverige

72

2

0

—

0

—

74

74

3

Förenade kungariket

27

4

4

—

12

2

50

50

44

Gränsöverskridande

—

—

24

—

—

—

24

24

1

Genomfört totalt

610

59

2 416

207

430

19

3 742

1 106

6.4.2.4   Förklaring av finansiella korrigeringar och återkrav år 2012

Förklaring av finansiella korrigeringar och återkrav år 2012

Jordbruk och landsbygdsutveckling: De finansiella korrigeringar som fastställts eller beslutats avser huvudsakligen kommissionens beslut efter kontroll av överensstämmelse som utförts av kommissionen. På grund av sen inbetalning skiljer sig det belopp som faktiskt verkställts sig från det belopp som anges i besluten. De återkrävda beloppen är relativt oförändrade jämfört med förra året.

Jordbruk och landsbygdsutveckling:

Sammanhållningspolitik:

Sammanhållningspolitik:

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden: De belopp som både fastställts eller beslutats och genomförts har ökat väsentligt jämfört med förra året.

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden:

Belopp som beslutas eller bekräftats:

Belopp som beslutas eller bekräftats:

| — | Perioden 2007–2013: Över hälften av de finansiella korrigeringarna på sammanlagt 1 161 miljoner euro som fastställdes eller beslutades under 2012 (631 miljoner euro) avser den pågående programperioden 2007-2013 eftersom kommissionens skärpt kontrollerna och fler revisioner utförs under denna etapp av programgenomförandet. De belopp för vilka korrigeringar fastställdes eller bekräftades 2012 avsåg programperioden 2007–2013 och huvudsakligen Spanien (267 miljoner euro), Tjeckien (111 miljoner euro), Grekland (82 miljoner euro) samt Polen (77 miljoner euro). Dessa belopp omfattar inte korrigeringar i mottagarnas utgiftsdeklarationer till medlemsstaterna eftersom dessa inte anmälts till kommissionen inom ramen för handlingsplanerna. |
| --- | --- |

—

Perioden 2007–2013: Över hälften av de finansiella korrigeringarna på sammanlagt 1 161 miljoner euro som fastställdes eller beslutades under 2012 (631 miljoner euro) avser den pågående programperioden 2007-2013 eftersom kommissionens skärpt kontrollerna och fler revisioner utförs under denna etapp av programgenomförandet. De belopp för vilka korrigeringar fastställdes eller bekräftades 2012 avsåg programperioden 2007–2013 och huvudsakligen Spanien (267 miljoner euro), Tjeckien (111 miljoner euro), Grekland (82 miljoner euro) samt Polen (77 miljoner euro). Dessa belopp omfattar inte korrigeringar i mottagarnas utgiftsdeklarationer till medlemsstaterna eftersom dessa inte anmälts till kommissionen inom ramen för handlingsplanerna.

Perioden 2007–2013:

| — | Perioden 2000–2006: Det återstående beloppet (531 miljoner euro) avser korrigeringar i samband med den pågående avslutningen av programperioden 2000–2006. Korrigeringar när programmen avslutas bygger på analysen av avvecklingsdeklarationerna eller en extrapolering av felfrekvensen. De största korrigeringarna har gjorts avseende Spanien (316 miljoner euro), Italien (65 miljoner euro) och Portugal (53 miljoner euro). Korrigeringarna bör fortsätta under 2013 när arbetet med att avveckla programperioden slutförs, men troligen till lägre belopp. |
| --- | --- |

—

Perioden 2000–2006: Det återstående beloppet (531 miljoner euro) avser korrigeringar i samband med den pågående avslutningen av programperioden 2000–2006. Korrigeringar när programmen avslutas bygger på analysen av avvecklingsdeklarationerna eller en extrapolering av felfrekvensen. De största korrigeringarna har gjorts avseende Spanien (316 miljoner euro), Italien (65 miljoner euro) och Portugal (53 miljoner euro). Korrigeringarna bör fortsätta under 2013 när arbetet med att avveckla programperioden slutförs, men troligen till lägre belopp.

Perioden 2000–2006:

Belopp som genomförts:

Belopp som genomförts:

De belopp som anmälts under året avsåg nästan enbart programperioden 2000–2006 och sådana finansiella korrigeringar som beslutats eller godtagits under föregående år. En större korrigering avseende Spanien (1,8 miljarder euro) har anmälts genomförd sedan alla avslutande handlingar kontrollerats, de betalningsanspråk som lämnats in av medlemsstaterna och utifrån vilka korrigeringen gjordes validerats samt delutbetalningen av det utestående saldot till Spanien slutbehandlats. Eftersom budgeten för 2012 inte innehöll tillräckliga betalningsanslag i slutet av året (då budgetmyndigheten avvisade ett förslag till ändringsbudget med ökade betalningsanslag) kunde kommissionen inte verkställa hela utbetalningen av det utestående saldo Spanien hade rätt till.

Europeiska socialfonden:

Europeiska socialfonden:

| — | 2000-2006: De flesta anmälda finansiella korrigeringarna avser antingen extrapolering av felfrekvensen när programmen avslutades (efter analys av avvecklingsdeklarationerna) eller nettokorrigeringar när programmen avlutades. Kontrollerna i samband med avslutande av programmen pågår fortfarande. |
| --- | --- |

—

2000-2006: De flesta anmälda finansiella korrigeringarna avser antingen extrapolering av felfrekvensen när programmen avslutades (efter analys av avvecklingsdeklarationerna) eller nettokorrigeringar när programmen avlutades. Kontrollerna i samband med avslutande av programmen pågår fortfarande.

2000-2006

| — | 2007-2013: De anmälda beloppen avser felaktiga utbetalningar som dragits av från medlemsstaternas ansökningar om mellanliggande utbetalningar under programcykeln. Ökningen av beloppen beror på den gemensamma revisionsstrategi som utvecklats för programperioden. |
| --- | --- |

—

2007-2013: De anmälda beloppen avser felaktiga utbetalningar som dragits av från medlemsstaternas ansökningar om mellanliggande utbetalningar under programcykeln. Ökningen av beloppen beror på den gemensamma revisionsstrategi som utvecklats för programperioden.

2007-2013

6.4.3   
  Ackumulerade belopp för finansiella korrigeringar och återkrav

Ackumulerade belopp för finansiella korrigeringar och återkrav

6.4.3.1   Finansiella korrigeringar – ackumulerade belopp

Finansiella korrigeringar – ackumulerade belopp

Nedan ges information om de ackumulerade beloppen för finansiella korrigeringar under programperioden.

| Miljoner euro |
| --- |
| Finansiella korrigeringar: | Programperiod | Kumulerade beslut EGFJ | Totalt vid utgången av 2012 | % Implemented / Decided-confirmed | Ännu inte genomförda vid utgången av 2012 | Genomförda vid utgången av 2011 |
| 1994-1999 | 2000-2006 | 2007-2013 |
| Jordbruk: | — | 93 | 81 | 7 728 | 7 902 | 92,7 % | 623 | 7 139 |
| EGFJ | — | — | — | 7 728 | 7 728 | 93,3 % | 558 | 7 024 |
| Landsbygdsutveckling (11) | — | 93 | 81 | — | 174 | 72,8 % | 65 | 115 |
| Sammanhållningspolitik: | 2 535 | 6 359 | 779 | — | 9 673 | 89,7 % | 1 114 | |
| Eruf | 1 764 | 4 626 | 154 | — | 6 544 | 89,6 % | 761 | 4 128 |
| Sammanhållningsfonden | 264 | 464 | 87 | — | 815 | 82,8 % | 169 | 608 |
| Europeiska socialfonden | 407 | 1 206 | 538 | — | 2 150 | 96,7 % | 74 | 1 720 |
| FFU/EFF | 100 | 5 | 0 | — | 105 | 52,2 % | 96 | 104 |
| EUGFJ Utveckling (11) | 0 | 58 | — | — | 58 | 80,6 % | 14 | 41 |
| Andra | — | — | — | 2 | 2 | 100,0 % | — | 0 |
| Totalt | 2 535 | 6 452 | 861 | 7 730 | 17 577 | 91,0 % | 1 737 | 13 741 |

Miljoner euro

Finansiella korrigeringar:

Programperiod

Kumulerade beslut EGFJ

Totalt vid utgången av 2012

% Implemented / Decided-confirmed

Ännu inte genomförda vid utgången av 2012

Genomförda vid utgången av 2011

1994-1999

2000-2006

2007-2013

Jordbruk:

Jordbruk:

—

93

93

81

81

7 728

7 728

7 902

7 902

92,7 %

92,7 %

623

623

7 139

7 139

EGFJ

EGFJ

—

—

—

7 728

7 728

7 728

93,3 %

558

7 024

Landsbygdsutveckling (11)

Landsbygdsutveckling (11

—

93

81

—

174

174

72,8 %

65

115

Sammanhållningspolitik:

Sammanhållningspolitik:

2 535

2 535

6 359

6 359

779

779

—

9 673

9 673

89,7 %

89,7 %

1 114

1 114

Eruf

Eruf

1 764

4 626

154

—

6 544

6 544

89,6 %

761

4 128

Sammanhållningsfonden

Sammanhållningsfonden

264

464

87

—

815

815

82,8 %

169

608

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

407

1 206

538

—

2 150

2 150

96,7 %

74

1 720

FFU/EFF

FFU/EFF

100

5

0

—

105

105

52,2 %

96

104

EUGFJ Utveckling (11)

EUGFJ Utveckling (11

0

58

—

—

58

58

80,6 %

14

41

Andra

Andra

—

—

—

2

2

2

2

100,0 %

100,0 %

—

0

0

Totalt

2 535

6 452

861

7 730

17 577

91,0 %

1 737

13 741

De belopp för finansiella korrigeringar för jordbruksområdet som framgår av tabellen ovan är bruttobelopp enligt beslut om kontroll av överensstämmelse. Beloppen i not 6.4.2.2 omfattar dock även beslut om finansiellt godkännande.

6.4.2.2

När det gäller EGFJ omfattar det verkställda ackumulerade beloppet på 7 728 miljoner euro alla korrigeringar som gjorts från det första beslutet år 1999. När det gäller landsbygdsutveckling omfattar det ackumulerade beloppet på 174 miljoner alla korrigeringar och återkrav på grund av oriktigheter som gjorts från och med år 2007. I vissa fall har verkställighetsdagen skjutits upp flera år, och vissa beslut har också lett till ersättning i uppskjutna delbetalningar varje år. Detta gäller till exempel medlemsstater som får ekonomiskt stöd enligt ramavtalet om Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten som undertecknades den 7 juni 2010. Därför ökar skillnaderna mellan de ackumulerade belopp som beslutats och de belopp som verkställs.

EGFJ

landsbygdsutveckling

När deg gäller sammanhållningspolitiken gäller följande:

sammanhållningspolitiken

| | Perioden 2000-2006: Den högre genomförandegraden för EGFJ under 2012 avseende programperioden 2000–2006 (en ökning från 53 % år 2011 till 92 % år 2012) beror på att medlemsstaterna i slutet av 2012 tillställdes slutskrivelser för alla utom sju operativa program inom EGFJ, varefter de slutliga betalningsansökningarna för EGFJ 2000–2006 delvis beviljades (inom ramen för tillgängliga anslag). Även Europeiska socialfonden hade en hög genomförandegrad i slutet 2012. I fråga om Fonden för fiskets utveckling (FFU) behandlas de avslutande handlingarna och ansökningarna om slutbetalning fortfarande av kommissionens enheter, varför genomförandegraden är låg för programperioden. |
| --- | --- |

Perioden 2000-2006: Den högre genomförandegraden för EGFJ under 2012 avseende programperioden 2000–2006 (en ökning från 53 % år 2011 till 92 % år 2012) beror på att medlemsstaterna i slutet av 2012 tillställdes slutskrivelser för alla utom sju operativa program inom EGFJ, varefter de slutliga betalningsansökningarna för EGFJ 2000–2006 delvis beviljades (inom ramen för tillgängliga anslag). Även Europeiska socialfonden hade en hög genomförandegrad i slutet 2012. I fråga om Fonden för fiskets utveckling (FFU) behandlas de avslutande handlingarna och ansökningarna om slutbetalning fortfarande av kommissionens enheter, varför genomförandegraden är låg för programperioden.

Perioden 2000-2006:

Europeiska socialfonden

Fonden för fiskets utveckling (FFU)

| | Perioden 2007-2013: Som en följd av kommissionens striktare kontroller utfördes fler revisioner i denna etapp av programgenomförandet. Under de kommande åren kommer allt fler korrigeringar att fastställas, beslutas och genomföras tack vare kommissionens tillsyn och EU:s revisioner. |
| --- | --- |

Perioden 2007-2013: Som en följd av kommissionens striktare kontroller utfördes fler revisioner i denna etapp av programgenomförandet. Under de kommande åren kommer allt fler korrigeringar att fastställas, beslutas och genomföras tack vare kommissionens tillsyn och EU:s revisioner.

Perioden 2007-2013:

I ovanstående tabell ingår finansiella korrigeringar som ifrågasätts av vissa medlemsstater (tidigare erfarenheter visar dock att kommissionen mycket sällan tvingats göra återbetalningar i sådana ärenden). Närmare upplysningar finns i not 5.2.4.

5.2.4

6.4.3.2   Återkrav som har genomförts – ackumulerade belopp

Återkrav som har genomförts – ackumulerade belopp

För återkrav finns tillförlitliga uppgifter om ackumulerade belopp endast från 2008, då en särskild funktion infördes i kommissionens redovisningssystem för att bättre följa och avrapportera återkrav. Nedanstående upplysningar visar hur återkraven fördelas över åren.

| Miljoner euro |
| --- |
| Återkrav | År | Totalt vid utgången av 2012 | Totalt vid utgången av 2011 |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Jordbruk: | | | | | | | |
| EGFJ | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 1 015 | 854 |
| Landsbygdsutveckling | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 466 | 301 |
| Sammanhållning | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 219 | 205 |
| Inre politik | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 799 | 570 |
| Yttre förbindelser | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 425 | 326 |
| Administration | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 25 | 16 |
| Totalt | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 2 949 | 2 272 |

Miljoner euro

Återkrav

År

Totalt vid utgången av 2012

Totalt vid utgången av 2011

2008

2009

2010

2011

2012

Jordbruk:

EGFJ

EGFJ

356

148

172

178

161

1 015

854

Landsbygdsutveckling

Landsbygdsutveckling

0

25

114

161

166

466

301

Sammanhållning

31

102

25

48

14

219

205

Inre politik

40

100

162

268

229

799

570

Yttre förbindelser

32

81

136

77

99

425

326

Administration

0

9

5

2

9

25

16

Totalt

459

464

614

734

678

2 949

2 272

6.5   ÅTERKRAV AV OUTNYTTJAD FÖRFINANSIERING

ÅTERKRAV AV OUTNYTTJAD FÖRFINANSIERING

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Jordbruk: | | |
| EGFJ | 0 | 0 |
| Landsbygdsutveckling | 0 | 0 |
| Sammanhållningspolitik: | | |
| Eruf | 38 | 13 |
| Sammanhållningsfonden | 5 | 2 |
| Europeiska socialfonden | 214 | 17 |
| FFU/EFF | 0 | 0 |
| EUGFJ Utveckling | 5 | 10 |
| Inre politik | 207 | 212 |
| Yttre förbindelser | 104 | 72 |
| Administration | 2 | 0 |
| Återkrävt totalt | 575 | 327 |

Miljoner euro

2012

2011

Jordbruk:

EGFJ

EGFJ

0

0

Landsbygdsutveckling

Landsbygdsutveckling

0

0

Sammanhållningspolitik:

Eruf

Eruf

38

13

Sammanhållningsfonden

Sammanhållningsfonden

5

2

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

214

17

FFU/EFF

FFU/EFF

0

0

EUGFJ Utveckling

EUGFJ Utveckling

5

10

Inre politik

207

212

Yttre förbindelser

104

72

Administration

2

0

Återkrävt totalt

575

327

Ovanstående belopp har dragits av från förfinansieringsbeloppen i noterna 2.6 och 2.10.

2.6

2.10

6.6   INFORDRAN AV EGNA MEDEL

INFORDRAN AV EGNA MEDEL

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Belopp som har infordrats: | | |
| — | Huvudfordran |

Miljoner euro

2012

2011

Belopp som har infordrats:

—

Huvudfordran

133

63

| — | Ränta |
| --- | --- |

—

Ränta

160

312

Infordrat totalt

293

375

6.7   YTTERLIGARE KORRIGERINGAR (TILLBAKADRAGNA OCH ÅTERKRÄVDA BELOPP) SOM VERKSTÄLLTS ENLIGT MEDLEMSSTATERNAS RAPPORTERING FÖR PERIODEN 2007-2013

YTTERLIGARE KORRIGERINGAR (TILLBAKADRAGNA OCH ÅTERKRÄVDA BELOPP) SOM VERKSTÄLLTS ENLIGT MEDLEMSSTATERNAS RAPPORTERING FÖR PERIODEN 2007-2013

| Miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Eruf/Sammanhållningsfonden | ESF | EFF | Totalt vid utgången av 2012 |
| Belgien | 3 | 11 | — | 14 |
| Bulgarien | 13 | 2 | 0 | 15 |
| Tjeckien | 191 | 37 | — | 228 |
| Danmark | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tyskland | 290 | 49 | 1 | 340 |
| Estland | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Irland | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Grekland | 63 | — | 0 | 63 |
| Spanien | 204 | 39 | 9 | 252 |
| Frankrike | 42 | 37 | 0 (12) | 79 |
| Italien | 141 | 27 | 0 | 168 |
| Cypern | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Lettland | 10 | — | 0 | 10 |
| Litauen | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Luxemburg | — | 0 | — | 0 |
| Ungern | 26 | — | 0 | 26 |
| Malta | 1 | 0 | — | 1 |
| Nederländerna | 1 | 2 | 0 | 3 |
| Österrike | 4 | 1 | 0 | 5 |
| Polen | 204 | — | 0 | 204 |
| Portugal | 46 | 28 | 1 | 75 |
| Rumänien | 43 | — | 0 | 43 |
| Slovenien | 5 | 5 | — | 10 |
| Slovakien | 33 | 4 | 0 | 37 |
| Finland | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Sverige | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Förenade kungariket | 38 | 13 | 1 | 52 |
| Gränsöverskridande | 8 | — | — | 8 |
| Genomfört totalt | 1 377 | 261 | 14 | 1 652 |

Miljoner euro

Medlemsstat

Eruf/Sammanhållningsfonden

ESF

EFF

Totalt vid utgången av 2012

Belgien

3

11

—

14

14

Bulgarien

13

2

0

15

15

Tjeckien

191

37

—

228

228

Danmark

0

0

0

0

0

Tyskland

290

49

1

340

340

Estland

4

0

0

4

4

Irland

0

5

0

5

5

Grekland

63

—

0

63

63

Spanien

204

39

9

252

252

Frankrike

42

37

0 (12)

12

79

79

Italien

141

27

0

168

168

Cypern

0

0

0

1

1

Lettland

10

—

0

10

10

Litauen

6

0

0

6

6

Luxemburg

—

0

—

0

0

Ungern

26

—

0

26

26

Malta

1

0

—

1

1

Nederländerna

1

2

0

3

3

Österrike

4

1

0

5

5

Polen

204

—

0

204

204

Portugal

46

28

1

75

75

Rumänien

43

—

0

43

43

Slovenien

5

5

—

10

10

Slovakien

33

4

0

37

37

Finland

1

0

0

1

1

Sverige

2

1

1

4

4

Förenade kungariket

38

13

1

52

52

Gränsöverskridande

8

—

—

8

8

Genomfört totalt

1 377

261

14

1 652

Ovanstående tabell visar de ackumulerade finansiella korrigeringar som rapporterats av varje medlemsstat från början av programperioden 2007-2013 fram till slutet av år 2012. Dessa tillkommer utöver de ackumulerade korrigeringar som rapporterats av kommissionen (se not 6.4.3).

6.4.3

För att få ytterligare försäkringar om att medlemsstaternas rapporter om återkrav och tillbakadragna belopp är uttömmande och tillförlitliga inledde kommissionen år 2001 en revision av strukturåtgärderna (Eruf, Sammanhållningsfonden, ESF och EFF). Efter en riskanalys valdes 12 attesterande myndigheter i tio medlemsstater ut för kontroll (13). Under 2012 fick kommissionens ansvariga enheter rimlig försäkran om att 11 av de 12 kontrollerade attesterande myndigheterna hade tillfredsställande metoder för att redovisa belopp som återkrävs, dragits tillbaka eller felaktigt utbetalats och för att rapportera dem till kommissionen.

13

Kommissionens enheter kommer att fortsätta kontrollerna under 2013 och därefter i övriga medlemsstater efter en analys av medlemsstaternas årsrapporter om tillbakadragna belopp och återkrav som ska lämnas in år 2013.

7.   FINANSIELLA STÖDMEKANISMER

Den här noten ska ge en fullständig överblick av EU:s gällande finansiella stödmekanismer, och uppgifterna kompletterar not 2. Uppgifterna i den första delen av noten (7.1) avser EU:s upp- och utlåningsverksamhet som förvaltas av kommissionen. Uppgifterna i den andra delen av noten (7.2) avser mellanstatliga finansiella stabilitetsmekanismer som inte omfattas av EU-fördragen och som därför inte påverkar EU:s budget.

2

7.1

7.2

7.1   UPP- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHET SOM FÖRVALTAS AV KOMMISSIONEN

UPP- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHET SOM FÖRVALTAS AV KOMMISSIONEN

7.1.1   
  Upp- och utlåning - Översikt

Upp- och utlåning - Översikt

Bokfört värde

Bokfört värde

| Miljoner euro |
| --- |
| | Makroekonomiskt stöd | Euratom | Betalningsbalansstöd | Europeisk finansiell stabiliserings-mekanism | EKSG under avveckling | Totalt 31.12.2012 | Totalt 31.12.2011 |
| Lån
  (not 2.4.2) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 | 41 281 |
| Upplåning
  (not 2.14) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 | 41 251 |
| Ovanstående belopp utgör bokförda värden, medan tabellerna nedan redovisar det nominella värdet. |

Miljoner euro

Makroekonomiskt stöd

Euratom

Betalningsbalansstöd

Europeisk finansiell stabiliserings-mekanism

EKSG under avveckling

Totalt 31.12.2012

Totalt 31.12.2011

Lån

(not 2.4.2)

2.4.2

549

425

11 623

44 476

221

57 294

57 294

41 281

Upplåning

(not 2.14)

2.14

549

425

11 623

44 476

194

57 267

57 267

41 251

Ovanstående belopp utgör bokförda värden, medan tabellerna nedan redovisar det nominella värdet.

EU har genom EU-fördraget befogenhet att anta upplåningsprogram för att anskaffa de ekonomiska resurser som krävs för att fullgöra sina uppdrag. Europeiska kommissionen handhar för närvarande, på EU:s vägnar, tre huvudprogram genom vilka lån får beviljas och finansierar dessa genom att emittera skuldinstrument på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut. Det rör sig om makroekonomiskt stöd, betalningsbalansstöd samt den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen.

De viktigaste punkterna eller särdragen för dessa tre instrument är följande:

| — | EU:s upplåning sker på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut och inte från budgeten, eftersom EU inte får ta lån för att finansiera sina ordinarie budgetutgifter eller ett budgetunderskott. |
| --- | --- |

—

EU:s upplåning sker på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut och inte från budgeten, eftersom EU inte får ta lån för att finansiera sina ordinarie budgetutgifter eller ett budgetunderskott.

| — | Storleken på upplåningen varierar från små privata investeringar som omfattar enkel- eller dubbelsiffriga miljonbelopp till transaktioner av referensvärdets storlek inom ramen för betalningsbalanslån och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen. |
| --- | --- |

—

Storleken på upplåningen varierar från små privata investeringar som omfattar enkel- eller dubbelsiffriga miljonbelopp till transaktioner av referensvärdets storlek inom ramen för betalningsbalanslån och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen.

| — | De anskaffade medlen lånas direkt ut (back-to-back) till det mottagande landet, dvs. med samma kupong, löptid och belopp. Trots användningen av back-to-back-metoder är det EU som är förpliktat att stå för skuldbetalningen för obligationen, vilket ska säkerställa att alla obligationsbetalningar sker i tid. Därför måste mottagare av betalningsbalanslån deponera återbetalningarna sju dagar före förfallodagen och EFSM-stödmottagare 14 dagar i förväg, för att kommissionen ska få den frist som behövs för att alltid säkerställa att betalningarna sker i tid. |
| --- | --- |

—

De anskaffade medlen lånas direkt ut (back-to-back) till det mottagande landet, dvs. med samma kupong, löptid och belopp. Trots användningen av back-to-back-metoder är det EU som är förpliktat att stå för skuldbetalningen för obligationen, vilket ska säkerställa att alla obligationsbetalningar sker i tid. Därför måste mottagare av betalningsbalanslån deponera återbetalningarna sju dagar före förfallodagen och EFSM-stödmottagare 14 dagar i förväg, för att kommissionen ska få den frist som behövs för att alltid säkerställa att betalningarna sker i tid.

| — | För varje lands program fastställer rådet och kommissionen i ett beslut totalt belopp, delbetalningar, den längsta individuella löptiden samt lånepaketets längsta genomsnittliga löptid. Kommissionen och det stödmottagande landet enas därefter om låne-/bidragsbestämmelserna, bl.a. delbetalningar och utbetalning av trancher. Dessutom är alla delbetalningar av lånet utom den första avhängiga strikta villkor, med överenskomna bestämmelser och villkor liknande dem för IMF-stöd, inom ramen för ett gemensamt ekonomiskt stöd från EU/IMF, som är en annan faktor som påverkar tidtabellen för finansieringen. |
| --- | --- |

—

För varje lands program fastställer rådet och kommissionen i ett beslut totalt belopp, delbetalningar, den längsta individuella löptiden samt lånepaketets längsta genomsnittliga löptid. Kommissionen och det stödmottagande landet enas därefter om låne-/bidragsbestämmelserna, bl.a. delbetalningar och utbetalning av trancher. Dessutom är alla delbetalningar av lånet utom den första avhängiga strikta villkor, med överenskomna bestämmelser och villkor liknande dem för IMF-stöd, inom ramen för ett gemensamt ekonomiskt stöd från EU/IMF, som är en annan faktor som påverkar tidtabellen för finansieringen.

| — | Detta innebär att tidtabellen och löptiderna för emitteringen är beroende av EU:s relaterade utlåningsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Detta innebär att tidtabellen och löptiderna för emitteringen är beroende av EU:s relaterade utlåningsverksamhet.

| — | Finansieringsbeloppen anges enbart i euro och löptiden är mellan 5 och 30 år. |
| --- | --- |

—

Finansieringsbeloppen anges enbart i euro och löptiden är mellan 5 och 30 år.

| — | Upplåningen utgör direkta och ovillkorliga skyldigheter för EU och garanteras av de 28 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Upplåningen utgör direkta och ovillkorliga skyldigheter för EU och garanteras av de 28 medlemsstaterna.

| — | Om ett mottagarland skulle ställa in sina betalningar fortsätter skuldbetalningen med medel från kommissionens tillgängliga bank- och kassabalans. Om detta inte är möjligt anskaffar kommissionen de medel som behövs från medlemsstaterna. EU:s medlemsstater är enligt EU:s lagstiftning om egna medel (artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000) juridiskt skyldiga att se till att tillräckliga medel finns för att uppfylla EU:s åtaganden. Riskkapitalinvesterarna är således bara exponerade för kreditrisk gentemot EU och inte gentemot mottagarna av de finansierade lånen. |
| --- | --- |

—

Om ett mottagarland skulle ställa in sina betalningar fortsätter skuldbetalningen med medel från kommissionens tillgängliga bank- och kassabalans. Om detta inte är möjligt anskaffar kommissionen de medel som behövs från medlemsstaterna. EU:s medlemsstater är enligt EU:s lagstiftning om egna medel (artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000) juridiskt skyldiga att se till att tillräckliga medel finns för att uppfylla EU:s åtaganden. Riskkapitalinvesterarna är således bara exponerade för kreditrisk gentemot EU och inte gentemot mottagarna av de finansierade lånen.

| — | Genom utlåning back-to-back undviker man att utsätta EU-budgeten för ränte- eller valutarisker. |
| --- | --- |

—

Genom utlåning back-to-back undviker man att utsätta EU-budgeten för ränte- eller valutarisker.

Dessutom lånar den juridiska personen Euratom (företrädd av kommissionen) upp medel för utlåning till länder både inom och utanför EU för att finansiera projekt som har att göra med energiinstallationer. Efter omstrukturering av ett lån till en försumlig gäldenär ställde EIB till EKSG under avveckling år 2002 och 2007 ut skuldebrev (med kreditvärderingen AAA). På balansdagen uppgick det bokförda värdet på skuldebreven till 221 miljoner euro.

Euratom

EKSG

Närmare information om vart och ett av dessa instrument anges nedan. De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) redovisas i nedanstående tabell:

| Lån | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd | 0,298 %-4,54 % | 1,58513 %-4,54 % |
| Euratom | 0,431 %-5,76 % | 1,067 %-5,76 % |
| Betalningsbalansstöd | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism | 2,375 %-3,750 % | 2,375 %-3,50 % |
| EKSG under avveckling | 5,2354 %-5,8103 % | 1,158 %-5,8103 % |

Lån

31.12.2012

31.12.2011

Makroekonomiskt stöd

0,298 %-4,54 %

1,58513 %-4,54 %

Euratom

0,431 %-5,76 %

1,067 %-5,76 %

Betalningsbalansstöd

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism

2,375 %-3,750 %

2,375 %-3,50 %

EKSG under avveckling

5,2354 %-5,8103 %

1,158 %-5,8103 %

| Upplåning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd | 0,298 %-4,54 % | 1,58513 %-4,54 % |
| Euratom | 0,351 %-5,6775 % | 0,867 %-5,6775 % |
| Betalningsbalansstöd | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism | 2,375 %-3,750 % | 2,375 %-3,50 % |
| EKSG under avveckling | 6,92 %-9,78 % | 1,158 %-9,2714 % |

Upplåning

31.12.2012

31.12.2011

Makroekonomiskt stöd

0,298 %-4,54 %

1,58513 %-4,54 %

Euratom

0,351 %-5,6775 %

0,867 %-5,6775 %

Betalningsbalansstöd

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism

2,375 %-3,750 %

2,375 %-3,50 %

EKSG under avveckling

6,92 %-9,78 %

1,158 %-9,2714 %

7.1.2   
  Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

EFSM - nominellt värde

EFSM - nominellt värde

| Miljoner euro |
| --- |
| | Irland | Portugal | Totalt |
| Totala beviljade lån | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Utbetalade lån 31.12.2011 | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Utbetalat 2012 | 7 800 | 8 000 | 15 800 |
| Utbetalade lån 31.12.2012 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Återbetalade lån 31.12.2012 (14) | 0 | 0 | 0 |
| Utestående belopp 31.12.2012 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Outnyttjade belopp 31.12.2012 | 800 | 3 900 | 4 700 |

Miljoner euro

Irland

Portugal

Totalt

Totala beviljade lån

Totala beviljade lån

22 500

22 500

26 000

26 000

48 500

48 500

Utbetalade lån 31.12.2011

13 900

14 100

28 000

Utbetalat 2012

7 800

8 000

15 800

Utbetalade lån 31.12.2012

Utbetalade lån 31.12.2012

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Återbetalade lån 31.12.2012 (14)

14

0

0

0

Utestående belopp 31.12.2012

Utestående belopp 31.12.2012

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Outnyttjade belopp 31.12.2012

800

3 900

4 700

Den 11 maj 2010 inrättade rådet en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism för att bevara den finansiella stabiliteten i EU (rådets förordning (EU) nr 407/2010). Mekanismen bygger på artikel 122.2 i EUF-fördraget och gör det möjligt att bevilja finansiellt stöd till en medlemsstat som befinner sig i svårigheter eller allvarligt hotas av stora svårigheter till följd av exceptionella händelser utanför dess kontroll. Biståndet kan utgöras av lån eller krediter. Kommissionen lånar i EU:s namn upp medel på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut och lånar ut medlen till den mottagande medlemsstaten. För varje land som mottar EFSM-lån görs kvartalsvis bedömningar av om landet uppfyller de politiska villkoren innan nästa delutbetalning verkställs.

Genom Ekofinrådets slutsatser av den 9 maj 2010 begränsas mekanismen till 60 miljarder euro, men den lagstadgade gränsen anges i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 407/2010, som begränsar det utestående beloppet av lån eller kreditlinjer till den tillgängliga marginalen under taket för egna medel. Upplåning med anknytning till lån som utbetalats inom ramen för EFSM garanteras genom EU-budgeten - vilket innebär att budgeten den 31 december 2012 är exponerad för en maximal risk på 44 476 miljoner euro för dessa lån (varvid 43,8 miljarder euro ovan är det nominella värdet). Eftersom upplåningen inom ramen för EFSM garanteras genom EU-budgeten granskar Europaparlamentet kommissionens EFSM-åtgärder och utövar kontroll inom ramen för budgetförfarandet och förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

Rådet beslutade i december 2010 om ett lån till Irland på högst 22,5 miljarder euro, och i maj 2011 om ett lån till Portugal på högst 26 miljarder euro. I de ursprungliga genomförandebesluten fastställdes en ränta med en marginal som innebar att villkoren liknar dem som gäller för stöd från Internationella valutafonden. I och med rådets genomförandebeslut 2011/682/EU och 2011/683/EU av den 11 oktober 2011 sänkte rådet räntemarginalen retroaktivt och förlängde den maximala genomsnittliga löptiden från 7,5 år till 12,5 år och löptiden för enskilda trancher till upp till 30 år. Den 12 april 2013 gick rådet (Ecofin) med på att återigen förlänga den längsta genomsnittliga löptiden på EFSM-lånen till Irland och Portugal med 7 år, till 19,5 år. Förlängningen ger båda länderna en bättre avbetalningsprofil och minskar behoven av refinansiering efter programperioden.

Inom ramen för EFSM har EU för avsikt att emittera ytterligare obligationer under sista kvartalet 2013 på totalt 3 miljarder euro för lån till Irland och Portugal. EFSM kommer inte längre att användas för nya finansieringsprogram eller bevilja nya lån, men kommer att fortsätta finansiera de pågående programmen för Portugal och Irland (se även not 7.2.2 nedan).

7.2.2

7.1.3   
  Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstödet är ett policybaserat finansiellt instrument som ger medelfristigt finansiellt stöd till medlemsstater i Europeiska unionen. Det gör det möjligt att bevilja lån till medlemsstater som har drabbats av svårigheter eller allvarligt hotas av svårigheter avseende betalningsbalansen eller kapitalbalansen. Endast de medlemsstater som inte har antagit euron kan komma i åtnjutande av detta instrument. Det maximala lånebelopp (utestående belopp) som kan beviljas är 50 miljarder euro. Upplåning med anknytning till dessa lån garanteras genom EU-budgeten - vilket innebär att budgeten den 31 december 2012 var exponerad för en maximal risk på 11 623 miljoner euro för dessa lån (11,4 miljarder euro nedan utgör det nominella värdet).

Betalningsbalansstöd - nominellt värde

Betalningsbalansstöd - nominellt värde

| Miljoner euro |
| --- |
| | Ungern | Lettland | Rumänien | Totalt |
| Totala beviljade lån | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Utbetalat 2008: | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Utbetalat 2009: | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Utbetalat 2010: | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Utbetalat 2011: | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Utbetalat 2012: | — | — | — | — |
| Utbetalade lån 31.12.2012 | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Återbetalade lån 31.12.2012 | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Utestående belopp 31.12.2012 | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Outnyttjade belopp 31.12.2012 | 0 | 0 | 1 400 | 1 400 |
| En tabell över återbetalningsplanen för dessa lån återfinns i slutet av denna not. |

Miljoner euro

Ungern

Lettland

Rumänien

Totalt

Totala beviljade lån

Totala beviljade lån

6 500

6 500

3 100

3 100

6 400

6 400

16 000

16 000

Utbetalat 2008:

2 000

—

—

2 000

Utbetalat 2009:

3 500

2 200

1 500

7 200

Utbetalat 2010:

—

700

2 150

2 850

Utbetalat 2011:

—

—

1 350

1 350

Utbetalat 2012:

—

—

—

—

Utbetalade lån 31.12.2012

Utbetalade lån 31.12.2012

5 500

5 500

2 900

2 900

5 000

5 000

13 400

13 400

Återbetalade lån 31.12.2012

(2 000)

—

—

(2 000)

Utestående belopp 31.12.2012

Utestående belopp 31.12.2012

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Outnyttjade belopp 31.12.2012

0

0

1 400

1 400

En tabell över återbetalningsplanen för dessa lån återfinns i slutet av denna not.

Mellan november 2008 och utgången av 2012 beviljades lån på 16 miljarder euro till Ungern, Lettland och Rumänien, varav 13,4 miljarder euro hade utbetalats vid utgången av 2012. Noteras bör att betalningsbalansstödprogrammet för Ungern löpte ut i november 2010 (varav 1 miljard euro inte togs i anspråk) och en första återbetalning på 2 miljarder euro togs emot som planerat i december 2011. Betalningsbalansstödet till Lettland löpte ut i januari 2012 (varav 200 miljoner euro inte togs i anspråk). Det första programmet för betalningsbalansstöd till Rumänien löpte ut i maj 2012 och hela det beviljade beloppet hade utbetalats.

I februari 2011 begärde Rumänien en uppföljning av det förebyggande programmet för finansiellt stöd inom ramen för betalningsbalansstödet för att få igång den ekonomiska tillväxten. Den 12 maj 2011 beslutade rådet att tillhandahålla förebyggande betalningsbalansstöd till Rumänien på upp till 1,4 miljarder euro (rådets beslut 2011/288/EU) som på begäran skulle tillhandahållas i form av ett lån med en löptid på högst sju år. Det förebyggande stödet löpte ut i slutet av mars 2013 utan att ha tagits i anspråk.

Nedanstående tabell ger en översikt av den planerade återbetalningen i nominellt värde för utestående EFSM-lån och betalningsbalansstöd på balansdagen:

| miljarder euro |
| --- |
| Budgetår | Betalningsbalansstöd | Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism | Totalt |
| Ungern | Lettland | Rumänien | Totalt | Irland | Portugal | Totalt |
| 2014 | 2.0 | 1.0 | | 3.0 | | | | 3.0 |
| 2015 | | 1.2 | 1.5 | 2.7 | 5.0 | | 5.0 | 7.7 |
| 2016 | 1.5 | | | 1.5 | | 4.75 | 4.75 | 6.25 |
| 2017 | | | 1.15 | 1.15 | | | | 1.15 |
| 2018 | | | 1.35 | 1.35 | 3.9 | 0.6 | 4.5 | 5.85 |
| 2019 | | 0.5 | 1.0 | 1.5 | | | | 1.5 |
| 2021 | | | | | 3.0 | 6.75 | 9.75 | 9.75 |
| 2022 | | | | | | 2.7 | 2.7 | 2.7 |
| 2025 | | 0.2 | | 0.2 | | | | 0.2 |
| 2026 | | | | | 2.0 | 2.0 | 4.0 | 4.0 |
| 2027 | | | | | 1.0 | 2.0 | 3.0 | 3.0 |
| 2028 | | | | | 2.3 | | 2.3 | 2.3 |
| 2032 | | | | | 3.0 | | 3.0 | 3.0 |
| 2038 | | | | | | 1.8 | 1.8 | 1.8 |
| 2042 | | | | | 1.5 | 1.5 | 3.0 | 3.0 |
| Totalt | 3.5 | 2.9 | 5.0 | 11.4 | 21.7 | 22.1 | 43.8 | 55.2 |

miljarder euro

Budgetår

Betalningsbalansstöd

Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism

Totalt

Ungern

Lettland

Rumänien

Totalt

Irland

Portugal

Totalt

2014

2.0

1.0

3.0

3.0

2015

1.2

1.5

2.7

5.0

5.0

7.7

2016

1.5

1.5

4.75

4.75

6.25

2017

1.15

1.15

1.15

2018

1.35

1.35

3.9

0.6

4.5

5.85

2019

0.5

1.0

1.5

1.5

2021

3.0

6.75

9.75

9.75

2022

2.7

2.7

2.7

2025

0.2

0.2

0.2

2026

2.0

2.0

4.0

4.0

2027

1.0

2.0

3.0

3.0

2028

2.3

2.3

2.3

2032

3.0

3.0

3.0

2038

1.8

1.8

1.8

2042

1.5

1.5

3.0

3.0

Totalt

3.5

2.9

5.0

11.4

21.7

22.1

43.8

55.2

7.1.4   
  Makroekonomiskt stöd, Euratom och EKSG under avveckling

Makroekonomiskt stöd, Euratom och EKSG under avveckling

Det makroekonomiska stödet är ett policybaserat finansiellt instrument som består av obundet och obestämt betalningsbalans- eller budgetstöd till partnerländer utanför EU som ligger geografiskt nära EU:s territorium. Det omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag eller en lämplig kombination av bådadera och kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett IMF-stött justerings- eller reformprogram. Den 31 december 2012 hade kommissionen ingått låneavtal på ytterligare 100 miljoner, som ännu inte nyttjats av den andra parten innan årets slut. Kommissionen har inte tagit emot några garantier från tredje part för dessa lån, men garantifonden har ställt säkerheter för lånen (se not 2.4).

Det makroekonomiska stödet

2.4

Euratom är en juridisk enhet inom Europeiska unionen som företräds av Europeiska kommissionen. Euratomlån beviljas till medlemsstater för att finansiera investeringsprojekt i medlemsstaterna i anslutning till industriell produktion av elektricitet i kärnkraftsanläggningar och till industriella bränslecykelinstallationer. Euratomlån till stater utanför EU beviljas för att förbättra säkerhets- och effektivitetsnivån vid kärnkraftsanläggningar och sådana installationer i kärnbränslecykeln som är i drift eller under byggnation. Garantier från tredje parter på 423 miljoner euro (2011: 447 miljoner euro) har mottagits för att täcka dessa lån.

Euratom

EKSG-lån omfattar bl.a. lån som beviljas av EKSG under avveckling från upplånade medel i enlighet med artiklarna 54 och 56 i EKSG-fördraget samt tre onoterade värdepapper som emitterats av Europeiska investeringsbanken för att täcka förlusterna för en försumlig gäldenär. Dessa värdepapper kommer att hållas till den slutliga förfallodagen (2017 och 2019) för att täcka återbetalningen av motsvarande lån. Ändringarna av de bokförda värdena motsvarar ändringen i upplupen ränta plus årets betalda premier och de transaktionskostnader som uppstått vid upptagandet, beräknade i enlighet med effektivräntemetoden.

EKSG-lån

7.2   MELLANSTATLIGA FINANSIELLA STABILITETSMEKANISMER SOM INTE OMFATTAS AV EU-FÖRDRAGEN

MELLANSTATLIGA FINANSIELLA STABILITETSMEKANISMER SOM INTE OMFATTAS AV EU-FÖRDRAGEN

7.2.1   
  Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF)

Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF)

Den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) inrättades av medlemsstaterna i euroområdet efter de beslut som rådet (Ecofin) fattade den 9 maj 2010. Dess uppdrag är att bevara den finansiella stabiliteten i Europa genom att bevilja finansiellt stöd till medlemsstater i euroområdet. EFSF är inte längre tillgänglig för nyutlåning efter den 1 juli 2013 (se not 7.2.2 nedan) enligt gällande ramavtal. I enlighet med en överenskommelse mellan euroområdets stats- och regeringschefer i juli 2011 får EFSF använda följande instrument kopplade till lämpliga villkor:

7.2.2

| — | Ge lån till länder med finansiella svårigheter |
| --- | --- |

—

Ge lån till länder med finansiella svårigheter

| — | Intervenera på de primära och sekundära skuldmarknaderna. Interventioner på sekundärmarknaden sker endast på grundval av en ECB-analys som fastställer att exceptionella finansmarknadsförhållandena råder och risker föreligger för den finansiella stabiliteten |
| --- | --- |

—

Intervenera på de primära och sekundära skuldmarknaderna. Interventioner på sekundärmarknaden sker endast på grundval av en ECB-analys som fastställer att exceptionella finansmarknadsförhållandena råder och risker föreligger för den finansiella stabiliteten

| — | Agera på grundval av ett förebyggande program. |
| --- | --- |

—

Agera på grundval av ett förebyggande program.

| — | Finansiera rekapitaliseringar av finansinstitut genom lån till stater. |
| --- | --- |

—

Finansiera rekapitaliseringar av finansinstitut genom lån till stater.

| — | Tillhandahålla certifikat om partiellt skydd parallellt med nya emitteringar som görs av utsatta medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla certifikat om partiellt skydd parallellt med nya emitteringar som görs av utsatta medlemsstater.

EFSF stöds genom garantiåtaganden från medlemsstaterna i euroområdet med totalt 780 miljarder euro och har en utlåningskapacitet på 440 miljarder euro. Instrumentet garanteras inte genom EU:s budget. EFSF är ett Luxemburgregistrerat affärsföretag som ägs av medlemsstaterna i euroområdet utanför EU-fördraget ram. Det är således inte ett EU-organ utan helt skilt från och okonsoliderat i unionens räkenskaper. Det har följaktligen inte någon inverkan på EU:s räkenskaper, utöver eventuella intäkter från sanktioner enligt vad som beskrivs nedan.

Kommissionen har ansvaret för att förhandla fram de politiska villkor som ska knytas till det ekonomiska stödet och för övervakningen av efterlevnaden av dessa villkor. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 kan sanktioner införas i form av böter för medlemsstater som har euron som valuta. Dessa böter, som utgör 0,2 % av den berörda medlemsstatens BNP under det föregående året, kan åläggas medlemsstaten om den underlåtit att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera ett alltför stort budgetunderskott, eller om otillbörlig påverkan förekommit vad gäller statistiken. På samma sätt innehåller rådets förordning (EU) nr 1174/2011 om makroekonomiska obalanser föreskrifter om årliga böter på 0,1 % av BNP för euroområdets medlemsstater i de fall där en medlemsstat inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder eller om en otillräcklig korrigeringsplan har lämnats in. Genom förordning (EU) nr 1177/2011 aktualiserades förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott. I denna aktualiserade förordning föreskrivs också möjligheten att ålägga euroområdets medlemsstater böter (motsvarande 0,2 % av BNP inklusive en rörlig del). I enlighet med alla tre förordningar ska eventuella böter som kommissionen uppbär vidarebefordras till EFSF, eller dess efterföljare. För närvarande föreskrivs att eventuella böter ska passera via EU:s budget och sedan överföras till EFSF. Detta innebär att dessa medel skulle redovisas både som intäkt och kostnad i budgeten och därför inte ha någon inverkan på det sammanlagda budgetutfallet. De skulle heller inte ha någon inverkan på det ekonomiska resultat som anges i EU:s årsredovisning.

EFSF - nominellt värde

EFSF - nominellt värde

| Miljoner euro |
| --- |
| | Irland | Portugal | Grekland (15) | Totalt |
| Totala beviljade lån | 17 700 | 26 000 | 144 600 | 188 300 |
| Utbetalade lån per den 31.12.2012 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |
| Återbetalade lån per den 31.12.2012 | — | — | — | — |
| Utestående belopp per den 31.12.2012 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |

Miljoner euro

Irland

Portugal

Grekland (15)

15

Totalt

Totala beviljade lån

Totala beviljade lån

17 700

17 700

26 000

26 000

144 600

144 600

188 300

188 300

Utbetalade lån per den 31.12.2012

12 000

18 200

108 300

138 500

Återbetalade lån per den 31.12.2012

—

—

—

—

Utestående belopp per den 31.12.2012

Utestående belopp per den 31.12.2012

12 000

12 000

18 200

18 200

108 300

108 300

138 500

138 500

7.2.2   
  Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM)

Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM)

Europeiska rådet enades den 17 december 2010 om behovet av att medlemsstaterna i euroområdet inrättar en permanent stabilitetsmekanism. Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) är en mellanstatlig organisation enligt internationell rätt, som inte omfattas av EU-fördraget. ESM-fördraget undertecknades av de 17 medlemsstaterna i euroområdet den 2 februari 2012 och trädde i kraft i oktober 2012. ESM har tagit över EFSM:s uppgifter och sedan den 1 juli 2013 även uppgifterna från EFSF, vilket gjort ESM till den enda permanenta mekanismen för att hantera nya ansökningar om ekonomiskt bistånd från medlemsstater i euroområdet. EFSF och EFSM kommer därför inte längre att användas för nya finansieringsprogram eller bevilja nya lån, men kommer att fortsätta finansiera de pågående programmen för Portugal, Irland och Grekland. Lån som beviljats inom ramen för EFSM kommer att fortsatt att betalas ut och återbetalas enligt EFSM:s regler, varför där aktuella upplåningen fortfarande kommer att garanteras av genom EU:s budget och även fortsättningsvis kommer att tas upp i EU:s balansräkning. Inrättandet av ESM kommer således inte att påverka EFSM:s nuvarande åtaganden. Noteras måste också att EU:s budget inte kommer arr garantera ESM:s upplåning.

ESM vilar på en solid kapitalstruktur, med ett sammanlagt tecknat kapital på 700 miljarder euro, varav 80 miljarder euro i form av inbetalat kapital från medlemsstaterna i euroområdet. Med ett sådant kapital bör utlåningskapaciteten i princip uppgå till 500 miljarder euro. Det stöd som tillhandahållits inom ramen för ESM kommer att vara villkorat på ett sätt som är anpassat till det stödinstrument som valts. Lånen till mottagande medlemsstater kommer att vara knutna till villkor om att ett strikt ekonomiskt och finanspolitiskt anpassningsprogram ska genomföras, i linje med gällande ordningar. Eftersom denna mekanism har en egen rättslig status och finansieras direkt av medlemsstaterna i euroområdet är det inte ett EU-organ och påverkar varken EU:s räkenskaper eller EU:s budget, bortsett från eventuella inkomster från sanktioner enligt nedan. Kommissionen ansvarar för förhandlingarna om de politiska villkor som ska knytas till det finansiella stödet och övervakningen av efterlevnaden av dessa villkor (liksom för EFSF ovan). Varje land som erhåller finansiellt stöd från ESM kommer att bli föremål för regelbundna utvärderingar angående hur väl de politiska villkoren uppfyllts innan varje delbetalning betalas ut.

Såsom anges ovan kommer böter som uppburits i enlighet med förordningarna (EU) nr 1173/2011, (EU) nr 1174/2011 och (EU) nr 1177/2011 att gå via EU:s budget och överföras till ESM när EFSF inte längre är verksamt. Dessutom stadgas i fördraget om stabilitet, samordning och styrning som undertecknats av 25 medlemsstater (alla utom Förenade kungariket och Tjeckien) om vite för en fördragsslutande part om denna medlemsstat inte har vidtagit nödvändiga åtgärder för att åtgärda en överträdelse av underskottskriteriet. De viten som utdöms (som inte får överstiga 0,1 % av BNP) kommer att betalas till ESM när de rör en medlemsstat euroområdet (dvs. utan följder för EU:s budgetutfall, som med EFSF ovan) eller till EU:s budget för medlemsstater utanför euroområdet – se artikel 8.2 i fördraget. I det senare fallet blir sanktionsbeloppet en inkomst i EU:s budget och redovisas i dess räkenskaper.

ESM - nominellt värde

ESM - nominellt värde

| Miljoner euro |
| --- |
| | Spanien |
| Totala beviljade lån | 100 000 |
| Utbetalade lån per den 31.12.2012 | 39 468 |
| Återbetalade lån per den 31.12.2012 | — |
| Utestående belopp per den 31.12.2012 | 39 468 |
| Outnyttjade belopp per den 31.12.2012 | 60 532 |

Miljoner euro

Spanien

Totala beviljade lån

Totala beviljade lån

100 000

100 000

Utbetalade lån per den 31.12.2012

39 468

Återbetalade lån per den 31.12.2012

—

Utestående belopp per den 31.12.2012

Utestående belopp per den 31.12.2012

39 468

39 468

Outnyttjade belopp per den 31.12.2012

60 532

8.   HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Nedanstående upplysningar om Europeiska unionens hantering av finansiella risker avser följande:

| — | Upp- och utlåningsverksamhet som utförs av kommissionen genom: Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd, Euratomåtgärder samt Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling). |
| --- | --- |

—

Upp- och utlåningsverksamhet som utförs av kommissionen genom: Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd, Euratomåtgärder samt Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling).

| — | De finansiella transaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten, bl.a. inkassering av böter. |
| --- | --- |

—

De finansiella transaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten, bl.a. inkassering av böter.

| — | Garantifonden för åtgärder avseende tredje land. |
| --- | --- |

—

Garantifonden för åtgärder avseende tredje land.

8.1   TYPER AV RISKER

TYPER AV RISKER

Marknadsrisk är risken för att det verkliga värdet eller framtida kassaflöden avseende ett givet finansiellt instrument ska påverkas av fluktuationer i marknadspriserna. Marknadsrisken avser inte bara möjligheterna till förluster utan även möjligheter till vinster. Hit räknas valutarisker, ränterisker och övriga prisrisker (unionen är inte exponerad för några övriga större prisrisker).

Marknadsrisk

| 1. | Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringar påverkas av fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan. |
| --- | --- |

1.

Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringar påverkas av fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan.

Valutarisk

| 2. | Ränterisk är risken för att en säkerhet, i synnerhet en obligation, tappar i värde därför att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa. |
| --- | --- |

2.

Ränterisk är risken för att en säkerhet, i synnerhet en obligation, tappar i värde därför att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa.

Ränterisk

Kreditrisk innebär risken för förluster därför att en gäldenär eller låntagare inte fullgör sina betalningsskyldigheter med avseende på lån eller någon annan typ av budgetpost (antingen avseende kapitalet eller räntan eller båda) eller sina andra avtalsenliga skyldigheter. Sådan underlåtelse kan yttra sig som försenade betalningar, omläggning av låneåterbetalningarna eller konkurs.

Kreditrisk

Likviditetsrisk är den risk som uppstår vid svårigheter att sälja en tillgång, till exempel därför att en ställd säkerhet eller tillgång inte kan överlåtas tillräckligt snabbt på marknaden för att förebygga en förlust eller uppfylla en förpliktelse.

Likviditetsrisk

8.2   RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningstransaktionerna och den därtill hörande likviditetsförvaltningen sköts av EU i enlighet med respektive rådsbeslut, om tillämpligt, samt interna riktlinjer. De förvaltande enheterna har utarbetat skriftliga instruktioner för de olika leden i arbetet såsom upplåning, utlåning och likviditetsförvaltning. Normalt sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i räntan eller växelkurser (så kallad hedging) eftersom utlåningstransaktionerna vanligen finansieras av motsvarande upplåning (back-to-back-lån), och de därför inte är utsatta för räntevariationer eller växelkursvariationer. Att "back-to-back"-metoden tillämpas kontrolleras regelbundet.

Kommissionen förvaltar likvidationen av EKSG:s skulder, och inga nya lån eller motsvarande finansiering planeras för EKSG under avveckling. Ny EKSG-upplåning får bara användas till refinansiering i syfte att minska kostnaderna för kapitalet. I likviditetsförvaltningen tillämpas principen om försiktighet i förvaltningen i syfte att hålla nere riskerna så mycket som möjligt.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

Reglerna och principerna för kommissionens likviditetsförvaltning anges i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 (ändrad genom förordningarna (EG, Euratom) nr 2028/2004 och (EG, Euratom) nr 105/2009) och i budgetförordningen (rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, ändrad genom rådets förordningar (EG, Euratom) nr 1995/2006, (EG) nr 1525/2007 och (EU, Euratom) nr 1081/2010) och dess genomförandebestämmelser (kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002, ändrad genom kommissionens förordningar (EG, Euratom) nr 1261/2005, (EG, Euratom) 1248/2006 och (EG, Euratom) nr 478/2007).

Som ett resultat av ovannämnda förordningar tillämpas följande huvudprinciper:

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen till konton i deras finansförvaltningar, eller det organ som medlemsstaten har utnämnt, och som har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan bara ta ut medel från kontona för att täcka sina behov av likvida medel. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen till konton i deras finansförvaltningar, eller det organ som medlemsstaten har utnämnt, och som har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan bara ta ut medel från kontona för att täcka sina behov av likvida medel.

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro.

| — | Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel i fall av ouppfyllda skyldigheter i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut och i vissa fall om behoven av likvida medel överstiger tillgångarna på kontona. |
| --- | --- |

—

Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel i fall av ouppfyllda skyldigheter i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut och i vissa fall om behoven av likvida medel överstiger tillgångarna på kontona.

| — | Medel på bankkonton denominerade i andra valutor än euro används endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro. |
| --- | --- |

—

Medel på bankkonton denominerade i andra valutor än euro används endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro.

Utöver kontona för egna medel har kommissionen öppnat andra bankkonton i centralbanker och affärsbanker för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En skriftlig uppsättning riktlinjer och förfaranden reglerar kommissionens hantering av kassa- och betalningstransaktioner i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker olika transaktionsområden (t.ex.: verkställande av betalningar och likviditetsförvaltning, kassaflödesanalys, driftskontinuitet etc.) och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet. Dessutom ska information utbytas mellan GD Budget och GD Ekonomi och finans om riskhantering och vilka exponeringar som är fördelaktigast.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter: inlåning

Preliminärt inkasserade böter: inlåning

Belopp som mottagits före 2010 står kvar på konton hos banker som särskilt valts ut för inlåning av medlen från preliminärt inkasserade böter. Bankerna väljs ut enligt upphandlingsreglerna i budgetförordningen. Medlen lånas in i vissa banker i enlighet med de interna reglerna för riskhantering och kraven på bankens kreditvärdering och vilka belopp som får placeras i förhållande till bankens kapitalbas. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man stämmer regelbundet av att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Från och med 2010 investeras preliminärt inkasserade bötesbelopp i en särskilt upprättad fond (Bufi). Förvaltningen av tillgångar och skulder sköts av kommissionen i enlighet med interna riktlinjer och riktlinjer för förvaltningen av tillgångar. Förfarandehandböcker som omfattar särskilda områden såsom likviditetsförvaltning har utvecklats och används av de förvaltande enheterna. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man stämmer regelbundet av att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Målen för tillgångsförvaltningen är att investera de böter som betalats in till kommissionen för att

| a) | säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och |
| --- | --- |

a)

säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och

| b) | att under normala förhållanden få fram en avkastning som i genomsnitt är lika med avkastningen på referensvärdet för Bufi (Bufi benchmark) minus kostnader. |
| --- | --- |

b)

att under normala förhållanden få fram en avkastning som i genomsnitt är lika med avkastningen på referensvärdet för Bufi (Bufi benchmark) minus kostnader.

Investeringar får i princip bara ske i form av tidsbunden inlåning hos centralbanker i euroområdet, statspapper som utfärdats av organ i euroområdet, helt statsägda eller statsgaranterade banker eller överstatliga institutioner, obligationer, växlar och inlåningsbevis som utfärdas av statliga enheter som skapar en direkt exponering av statspapper som har emitterats i euroområdet eller av överstatliga institutioner.

Bankgarantier

Bankgarantier

Kommissionen innehar även ett betydande antal garantier utfärdade av finansinstitut med anledning av böter som kommissionen ålagt företag som bryter mot EU:s konkurrensregler (se not 2.9.1). Dessa garantier har utfärdats av de bötfällda företagen som ett alternativ till en preliminär inkassering av böterna. Garantierna förvaltas i enlighet med de interna reglerna för riskhantering. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man stämmer regelbundet av att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

2.9.1

Garantifonden

Garantifonden

Reglerna och principerna för förvaltningen av garantifondens tillgångar (se not 2.4) fastställs i en konvention mellan Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken av den 25 november 1994, med ändringar av den 17 och 23 september 1996, den 8 maj 2002, den 25 februari 2008 och den 9 november 2010. Garantifonden arbetar endast i euro och alla investeringar sker i euro för att undvika eventuella valutarisker. Fondens finansiella verksamhet bedrivs i linje med vedertagna försiktighetsregler för tillgångsförvaltning. Garantifondens förvaltningsansvariga ska särskilt sträva efter att minska riskerna och se till att de förvaltade tillgångarna kan säljas eller överlåtas utan väsentliga dröjsmål, med hänsyn till de åtaganden som fonden kan behöva uppfylla.

2.4

8.3   VALUTARISK

VALUTARISK

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

De flesta finansiella tillgångar och skulder är utställda i euro varför EU i dessa fall inte är exponerad för valutarisk. Inom ramen för den finansiella mekanismen inom Euratom bedriver EU utlåning utställd i US-dollar, vilken finansieras genom upplåning av motsvarande belopp i US-dollar (back-to-back-lån). På balansdagen var EU inte exponerad för någon valutarisk med avseende på Euratom. EKSG under avveckling har en liten nettoexponering i utländsk valuta motsvarande 1,35 miljoner euro avseende 1,13 miljoner euro i fastighetslån och 0,22 miljoner euro på avistakonton.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

De egna medel som medlemsstaterna betalat i annan valuta än euro hålls på kontona för egna medel i enlighet med förordningen om egna medel. De räknas om till euro när de måste tas i anspråk för att verkställa utbetalningar. Förfarandena för att hantera dessa medel fastställs i den ovannämnda förordningen. I ett begränsat antal fall används medlen direkt för utbetalningar som ska göras i samma valuta.

Kommissionen har ett antal konton i affärsbanker i andra EU-valutor än euro, samt i US-dollar och schweiziska franc, för utbetalningar i dessa valutor. Dessa konton fylls på beroende på de betalningar som ska verkställas och följaktligen exponeras inte saldona för valutarisk.

När diverse intäkter (andra än egna medel) tas emot i andra valutor än euro överförs de endera till kommissionens andra konton i samma valutor, om de behövs för att täcka utbetalningar, eller omräknas till euro och överförs till konton som hålls i euro. Förskottskonton som hålls i andra valutor än euro fylls på beroende på de beräknade behoven av kortfristiga lokala utbetalningar i dessa valutor. Saldona på dessa konton hålls inom sina respektive tak.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter (inlåning och Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Preliminärt inkasserade böter (inlåning och Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Eftersom alla böter utdöms och betalas i euro föreligger ingen valutarisk.

Garantifonden

Garantifonden

Eftersom de finansiella tillgångarna är utställda i euro föreligger ingen valutarisk.

8.4   RÄNTERISK

RÄNTERISK

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåning med variabel ränta

Upp- och utlåning med variabel ränta

Av upp- och utlåningstransaktionernas natur följer att EU har såväl omfattande tillgångar som skulder som är räntebärande. Makroekonomiskt bistånd och Euratomlån till rörlig ränta medför en ränterisk för EU. De ränterisker som följer av upplåningen kompenseras dock av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back). På balansdagen hade EU lån med rörlig ränta till ett nominellt belopp på 0,7 miljarder euro (2011: 0,8 miljarder euro), där en omräkning av räntesatsen görs var sjätte månad.

Upp- och utlåning med fast ränta

Upp- och utlåning med fast ränta

EU har också makroekonomiskt bistånd och Euratomlån med fast ränta på sammanlagt 271 miljoner euro under 2012 (2011: 236 miljoner euro) och med en slutlig löptid på mellan ett och fem år (25 miljoner euro) respektive över fem år (246 miljoner euro). Viktigare är att EU har tio lån genom det finansiella instrumentet betalningsbalanslån med fast ränta på totalt 11,4 miljarder euro under 2012 (2011: 11,4 miljarder euro) och med en slutlig löptid på mellan ett och fem år (8,4 miljarder euro) och över fem år (3,0 miljarder euro). Inom ramen för det finansiella instrumentet EFSM har EU 18 lån med fast ränta för sammanlagt 43,8 miljarder euro 2012 och med en slutlig löptid på mellan ett och fem år (totalt 9,8 miljarder euro) och över fem år (34 miljarder euro).

Det ligger i verksamhetens natur att EKSG under avveckling är exponerad för ränterisker. De ränterisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor. På kapitalförvaltningssidan utgör obligationer med rörlig ränta 4 % av EKSG:s portfölj. Nollkupongobligationer stod för 8 % av obligationerna på balansdagen.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

Kommissionens likviditetsförvaltning lånar inte upp pengar och exponeras därför inte för ränterisker. Däremot intjänas ränta på dess olika banktillgodohavanden. Kommissionen har därför vidtagit åtgärder för att se till att den intjänade räntan på dess bankkonton ska motsvara marknadsräntorna och deras eventuella fluktuationer.

De konton som öppnats vid medlemsstaternas statskassor eller hos centralbanker för inbetalning av egna medel är icke-räntebärande och avgiftsfria. För alla andra konton vid nationella centralbanker beror ersättningen på de särskilda villkor som varje bank erbjuder, räntesatserna är rörliga och anpassas till fluktuationerna på marknaden.

För tillgodohavanden i affärsbanker utgår dagsränta. Räntan bygger på rörliga marknadsräntor med en avtalsenlig (positiv eller negativ) marginal. På de flesta kontona är ränteberäkningen kopplad till Eonia-räntan, och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa andra konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta vad gäller dess viktigaste refinansieringstransaktioner. Därför föreligger ingen risk att kommissionens intjänade räntor ligger under marknadsräntorna.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter (inlåning och Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Preliminärt inkasserade böter (inlåning och Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Inlåning och bankgarantier är inte utsatta för ränterisker. Inlåningsräntorna följer den marknadsmässiga räntan och dess eventuella växlingar. Det finns inga obligationer med rörlig ränta i Bufi-portföljen.

Garantifonden

Garantifonden

Garantifondens räntebärande värdepapper som emitterats till rörlig ränta innebär en exponering för räntevolatilitet, medan motsvarande värdepapper som emitterats till fast ränta innebär en exponering kopplad till det verkliga värdet. På balansdagen utgjorde obligationer med fast räntesats ca 67 % av den samlade investeringsportföljen (2011: 83 %).

8.5   KREDITRISK

KREDITRISK

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

Kreditrisker hanteras i fråga om Euratom i första hand genom garantier från stater, sedan via garantifonden (makroekonomiskt stöd och Euratom) och därefter genom möjligheten av att ta ut de medel som behövs från kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna samt i sista hand genom EU:s budget. I den lagstiftning som rör egna medel fastställs taket för betalningar av egna medel till 1,23 % av medlemsstaternas BNI och under år 2012 har reellt 0,93 % använts för att täcka betalningsbemyndiganden. Detta innebär att det per den 31 december 2012 fanns en tillgänglig marginal på 0,3 % för garantierna. Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland inrättades 1994 som ett skydd mot risken för försumliga gäldenärer i samband med utlåning av upplånade medel till länder utanför Europeiska unionen. Exponeringen för kreditrisk dämpas under alla omständigheter genom att medel från kommissionens konton med egna medel i medlemsstaterna kan användas, och tillgodohavandena där får även överskridas, för att täcka belopp som gäldenären är oförmögen att betala. När det handlar om att fullgöra sina rättsliga skyldigheter gentemot sina långivare har EU således rätt att vända sig till samtliga medlemsstater för täckning.

I fråga om likviditetsförvaltning i samband med dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart alltid följas. Den förvaltande enheten får således bara samarbeta med godkända banker som har tillräckligt strikta krav på sina motparter.

EKSG:s exponering mot kreditrisk hanteras först och främst genom en regelbunden analys av gäldenärernas förmåga att betala räntor och amorteringar. Exponeringen reduceras också genom säkerheter, liksom genom garantiåtaganden från stater, företag eller personer. I fråga om likviditetsförvaltning i samband med dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart alltid följas. Den förvaltande enheten får bara samarbeta med godkända banker som har tillräckligt strikta krav på sina motparter.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

Merparten av kommissionens likvida medel innehas, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000, på de konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag (egna medel). Alla dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller centralbanker. Dessa institutioner utsätter kommissionen för den lägsta kreditrisken (och motpartsrisken) eftersom det rör sig om unionens medlemsstater. En del av kommissionens likvida medel hålls i affärsbanker för att täcka utbetalningar. Sådana konton fylls på strax innan betalningen ska verkställas och hanteras automatiskt via systemet för likviditetsförvaltning. Varje konto innehåller miniminivåer som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna. Följaktligen är beloppen på dessa konton konstant låga (mellan 20 miljoner euro och 100 miljoner euro i genomsnitt, som är fördelade på mer än 20 konton) och därmed begränsas kommissionens riskexponering. Beloppen bör sättas i relation till det sammanlagda likviditetssaldot som ligger på mellan 1 miljard och 35 miljarder euro och de sammanlagda utbetalningarna under 2012 som uppgick till 139,5 miljarder euro.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska motpartsrisken.

| — | Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. |
| --- | --- |

—

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

| — | Kreditvärdigheten hos affärsbanker där kommissionen har konton kontrolleras minst en gång i månaden, vid behov oftare. Förstärkta bevakningsåtgärder och dagliga översyner av affärsbankernas kreditvärdighetsbetyg infördes i samband med finanskrisen och har behållits under 2012. |
| --- | --- |

—

Kreditvärdigheten hos affärsbanker där kommissionen har konton kontrolleras minst en gång i månaden, vid behov oftare. Förstärkta bevakningsåtgärder och dagliga översyner av affärsbankernas kreditvärdighetsbetyg infördes i samband med finanskrisen och har behållits under 2012.

| — | Delegationer utanför EU innehar förskottskonton i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa risken hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de tak som tillämpas ses över varje år. |
| --- | --- |

—

Delegationer utanför EU innehar förskottskonton i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa risken hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de tak som tillämpas ses över varje år.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter: inlåning

Preliminärt inkasserade böter: inlåning

De banker som tar emot inlåning från böter som preliminärt inkasserats före 2010 väljs ut enligt upphandlingsförfaranden som följer de interna reglerna för riskhantering och kraven på bankens kreditvärdering och vilka belopp som får placeras i förhållande till bankens kapitalbas.

Affärsbanker som särskilt valts ut för inlåning av preliminärt inkasserade böter (bundna likvida medel) måste enligt bestämmelserna i allmänhet ha en långsiktig kreditvärdering på minst A (S&P eller motsvarande) av de tre största kreditvärderingsinstituten och en kortsiktig kreditvärdering på minst A-1 (S&P eller motsvarande). Särskilda åtgärder tillämpas om kreditvärderingen av dessa banker försämras. Dessutom begränsas de inlånade beloppen i varje bank till en viss andel av bankens kapitalbas, och detta varierar beroende på institutionens kreditvärdering. Vid beräkningen av dessa begränsningar beaktas även mängden utestående garantier som samma institution har utfärdat till kommissionen. Att inlåningen av de utestående medlen verkligen överensstämmer med gällande krav ses regelbundet över.

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Från investeringar från preliminärt inkasserade böter exponeras kommissionen för kreditrisk, dvs. risken för att en motpart kommer att vara oförmögen att helt och fullt betala de belopp som förfaller till betalning. Den högsta koncentrationen av exponering är mot Frankrike och Tyskland eftersom vart och ett av dessa länder motsvarar 53 % respektive 24 % av portföljens totala volym.

Bankgarantier

Bankgarantier

Kommissionen innehar även ett betydande antal garantier utfärdade av finansinstitut med anledning av böter som kommissionen ålagt företag som bryter mot EU:s konkurrensregler (se not 2.9.1). Dessa garantier har utfärdats av de bötfällda företagen som ett alternativ till en preliminär inkassering av böterna. De riktlinjer för riskhantering som tillämpas för att godkänna dessa garantier sågs över 2012 och en ny kombination av kreditvärderingskrav och begränsade procentsatser per motpart (i proportion till varje motpartens egna medel) har utarbetats mot bakgrund av det nuvarande ekonomiska klimatet i EU. Detta säkerställer fortsatt en hög kreditkvalitet för kommissionen. Att de utestående garantierna verkligen överensstämmer med gällande krav ses regelbundet över.

2.9.1

Garantifonden

Garantifonden

Enligt EU:s avtal med EIB om förvaltning av garantifonden ska emittenten vid interbankinvesteringar ha en kreditvärdering från Moodys eller motsvarande på minst P-1. Den 31 december 2012 skedde tidsbunden inlåning (242 miljoner euro) med sådana motparter (2011: 300 miljoner euro).

8.6   LIKVIDITETSRISK

LIKVIDITETSRISK

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

De likviditetsrisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back-lån). För makroekonomiskt bistånd och Euratomlån används garantifonden som en likviditetsreserv (eller säkerhetsnät) om låntagarna inte fullgör sina skyldigheter eller gör inbetalningarna för sent. Vad gäller betalningsbalansstöd innehåller rådets förordning (EG) nr 431/2009 ett förfarande som ger tillräcklig tid för att skaffa fram medel ur kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna. För EFSM föreskrivs i rådets förordning nr 407/2010 ett liknande förfarande.

I fråga om förvaltningen av de tillgångar och skulder som hör till EKSG under avveckling hanterar kommissionen likviditetsbehoven med hjälp av en betalningsprognos som sammanställs efter samråd med kommissionens ansvariga generaldirektorat.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

EU:s budgetprinciper ska se till att det när som helst under året finns en sammanlagd likviditet som räcker för att verkställa alla utbetalningar. Medlemsstaternas sammanlagda bidrag motsvarar betalningsbemyndigandena under budgetåret. Men medlemsstaternas bidrag betalas in i tolv månadsinbetalningar under hela året, medan utbetalningarna är mer säsongsbetonade. Enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 (om egna medel) ska medlemsstaternas inbetalningar avseende (ädrings)budgetar som antagits efter den 16e i en given månad ställas till förfogande först månad N+2, medan motsvarande betalningsbemyndiganden blir omedelbart tillgängliga. För att alltid ha tillräcklig likviditet för att täcka månadens utbetalningar har metoder för regelbunden kassaflödesanalys inrättats och under vissa förutsättningar kan egna medel eller extra finansiering vid behov begäras in i förväg från medlemsstaterna. Inom ramen för kommissionens löpande likviditetsförvaltning ser man med hjälp av automatiska system för likviditetsförvaltningen dagligen till att alla kommissionens bankkonton har tillräcklig täckning.

e

Garantifonden

Garantifonden

Garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och mobiliserbara i förhållande till gjorda åtaganden. Fonden ska besitta minst 100 miljoner euro i en portfölj med penningpolitiska instrument som har en löptid på mindre än ett år. Den 31 december 2012 uppgick dessa investeringar, inklusive likvida medel, till 250 miljoner euro. Minst 20 % av fondens nominella värde ska dessutom omfatta penningpolitiska instrument, obligationer till fast ränta med en återstående löptid på högst ett år samt obligationer med rörlig ränta. Den 31 december 2012 utgjorde dessa 52 % av det nominella värdet.

9.   REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

9.1   NÄRSTÅENDE

NÄRSTÅENDE

EU:s närstående parter utgörs av EU:s övriga konsoliderade enheter och nyckelpersoner i förvaltningen av dessa enheter. Transaktioner mellan dessa äger rum som ett led i EU:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

9.2   ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

I fråga om redovisningen av transaktioner med närstående, dvs. personer som har ett centralt förvaltningsansvar inom EU, räknas följande kategorier av personer som närstående:

| | Kategori 1: Ordförandena för Europeiska rådet, kommissionen och domstolen |
| --- | --- |

Kategori 1: Ordförandena för Europeiska rådet, kommissionen och domstolen

Kategori 1:

| | Kategori 2: Kommissionens vice ordförande, tillika Europeiska unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, samt kommissionens övriga vice ordförande |
| --- | --- |

Kategori 2: Kommissionens vice ordförande, tillika Europeiska unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, samt kommissionens övriga vice ordförande

Kategori 2:

| | Kategori 3: Rådets generalsekreterare, kommissionens ledamöter, domstolens domare och generaladvokater, tribunalens ordförande och ledamöter, Europeiska unionens personaldomstols ordförande och ledamöter, ombudsmannen samt Europeiska datatillsynsmannen |
| --- | --- |

Kategori 3: Rådets generalsekreterare, kommissionens ledamöter, domstolens domare och generaladvokater, tribunalens ordförande och ledamöter, Europeiska unionens personaldomstols ordförande och ledamöter, ombudsmannen samt Europeiska datatillsynsmannen

Kategori 3:

| | Kategori 4: Revisionsrättens ordförande och ledamöter |
| --- | --- |

Kategori 4: Revisionsrättens ordförande och ledamöter

Kategori 4:

| | Kategori 5: De högst uppsatta tjänstemännen vid EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

Kategori 5: De högst uppsatta tjänstemännen vid EU:s institutioner och organ.

Kategori 5:

En sammanfattning av deras ersättningar ges nedan. Ytterligare information finns i Europeiska unionens officiella tidning [EGT L 187, 8.8.1967 senast ändrad genom rådets förordning (EU, Euratom) nr 904/2012 av (EUT L 269, 4.10.2012) och EGT L 268, 20.10.1977 senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1293/2004 av (EUT L 243, 15.7.2004)]. Mer information finns i tjänsteföreskrifterna som finns på webbplatsen Europa. Tjänsteföreskrifterna är det officiella dokument som klargör alla EU-tjänstemäns rättigheter och skyldigheter. Nyckelpersonerna i förvaltningen har inte beviljats några förmånliga lån från EU.

Europeiska unionens officiella tidning

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

| euro |
| --- |
| Ersättning (per person) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundlön (per månad) | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | 11 681,17
  –18 370,84 |
| Bosättningsbidrag/Utlandstillägg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Familjetillägg: |
| Hushållstillägg (% av lön) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Underhållsberättigat barn | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Förskoleersättning | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Studiebidrag, eller | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| bidrag för skolning på annan ort | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Tillägg för rättens ordförande | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 500 - 810,74 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Representationstillägg | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Årliga reseersättningar | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ja |
| Överföringar till medlemsstaterna: |
| Studiebidrag (16) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % av lön (16) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % av lön utan korr. koeff. | max 25 % | max 25 % | max 25 % | max 25 % | max 25 % |
| Representationskostnader | ersätts | ersätts | ersätts | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Tillträde av tjänst: |
| Bosättningsutgifter | 50 703,52 | 45 927,10
  –47 764,18 | 36 741,68
  –41 334,40 | 39 681,02
  –42 252,94 | ersätts |
| Resekostn. för familjen | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Utträde ur tjänst: |
| Flyttbidrag | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | ersätts |
| Resekostn. för familjen | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Övergångsersättn. (% av lön) (17) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | Ej tillämpligt |
| Sjukförsäkring | täcks | täcks | täcks | täcks | valfritt |
| Pension (% av lön, före skatt) | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % |
| Avdrag: |
| Unionsskatt | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Sjukförsäkringsavgift (% av lön) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Särskild avgift | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Avgift till pensionssystem | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 11,6 % |
| Antal personer vid årets slut | 3 | 8 | 91 | 27 | 109 |

euro

Ersättning (per person)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundlön (per månad)

Grundlön

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

11 681,17

–18 370,84

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Familjetillägg:

Familjetillägg:

Hushållstillägg (% av lön)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Underhållsberättigat barn

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Förskoleersättning

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Studiebidrag, eller

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

bidrag för skolning på annan ort

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Tillägg för rättens ordförande

Tillägg för rättens ordförande

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

500 - 810,74

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Representationstillägg

Representationstillägg

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Årliga reseersättningar

Årliga reseersättningar

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ja

Överföringar till medlemsstaterna:

Överföringar till medlemsstaterna:

Studiebidrag (16)

16

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% av lön (16)

16

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% av lön utan korr. koeff.

max 25 %

max 25 %

max 25 %

max 25 %

max 25 %

Representationskostnader

Representationskostnader

ersätts

ersätts

ersätts

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Tillträde av tjänst:

Tillträde av tjänst:

Bosättningsutgifter

50 703,52

45 927,10

–47 764,18

36 741,68

–41 334,40

39 681,02

–42 252,94

ersätts

Resekostn. för familjen

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Ersättning för flyttkostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Utträde ur tjänst:

Utträde ur tjänst:

Flyttbidrag

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

ersätts

Resekostn. för familjen

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Ersättning för flyttkostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Övergångsersättn. (% av lön) (17)

17

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

Ej tillämpligt

Sjukförsäkring

täcks

täcks

täcks

täcks

valfritt

Pension (% av lön, före skatt)

Pension

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Avdrag:

Avdrag:

Unionsskatt

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Sjukförsäkringsavgift (% av lön)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Särskild avgift

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Avgift till pensionssystem

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

11,6 %

Antal personer vid årets slut

Antal personer vid årets slut

3

3

8

8

91

91

27

27

109

109

10.   HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då räkenskaperna antogs hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till kommissionens räkenskapsförare. Årsredovisningen och noterna har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som redovisas.

11.   RÄCKVIDD FÖR KONSOLIDERING

11.1.   ENHETER SOM INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

ENHETER SOM INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

A.   KONTROLLERADE ENHETER

KONTROLLERADE ENHETER

1.   Institutioner och rådgivande organ (11)

Institutioner och rådgivande organ (11)

| | Europaparlamentet |
| --- | --- |

Europaparlamentet

| | Europeiska rådet |
| --- | --- |

Europeiska rådet

| | Europeiska kommissionen |
| --- | --- |

Europeiska kommissionen

| | Regionkommittén |
| --- | --- |

Regionkommittén

| | Europeiska unionens domstol |
| --- | --- |

Europeiska unionens domstol

| | Europeiska utrikestjänsten |
| --- | --- |

Europeiska utrikestjänsten

| | Europeiska datatillsynsmannen |
| --- | --- |

Europeiska datatillsynsmannen

| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| --- | --- |

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| | Europeiska ombudsmannen |
| --- | --- |

Europeiska ombudsmannen

| | Europeiska revisionsrätten |
| --- | --- |

Europeiska revisionsrätten

| | Europeiska unionens råd |
| --- | --- |

Europeiska unionens råd

2.   EU-organ (38)

EU-organ (38)

2.1.   Verkställande organ [6]

Verkställande organ [6]

| | Genomf. org. för utbildning, audiovisuella medier och kultur |
| --- | --- |

Genomf. org. för utbildning, audiovisuella medier och kultur

| | Genomf. org. för hälso- och konsumentfrågor |
| --- | --- |

Genomf. org. för hälso- och konsumentfrågor

| | Genomf. org. för forskning |
| --- | --- |

Genomf. org. för forskning

| | Genomf. org. för konkurrenskraft och innovation |
| --- | --- |

Genomf. org. för konkurrenskraft och innovation

| | Genomf. org. för transeuropeiska transportnät |
| --- | --- |

Genomf. org. för transeuropeiska transportnät

| | Genomf. org. för Europeiska forskningsrådet |
| --- | --- |

Genomf. org. för Europeiska forskningsrådet

2.2.   Decentraliserade organ (32)

Decentraliserade organ (32)

| | Europeiska sjösäkerhetsbyrån |
| --- | --- |

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

| | Europeiska läkemedelsmyndigheten |
| --- | --- |

Europeiska läkemedelsmyndigheten

| | Europeiska byrån för GNSS |
| --- | --- |

Europeiska byrån för GNSS

| | Europeiska kemikaliemyndigheten |
| --- | --- |

Europeiska kemikaliemyndigheten

| | Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi) |
| --- | --- |

Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Europeiska jämställdhetsinstitutet |
| --- | --- |

Europeiska jämställdhetsinstitutet

| | Europeiska arbetsmiljöbyrån |
| --- | --- |

Europeiska arbetsmiljöbyrån

| | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar |
| --- | --- |

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

| | Europeiska miljöbyrån |
| --- | --- |

Europeiska miljöbyrån

| | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning |
| --- | --- |

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

| | Europeiska byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (18) |
| --- | --- |

Europeiska byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (18)

18

| | Europeiska bankmyndigheten |
| --- | --- |

Europeiska bankmyndigheten

| | Europeiskt stödkontor för samarbete i asylfrågor (18) |
| --- | --- |

Europeiskt stödkontor för samarbete i asylfrågor (18)

18

| | Kontoret för byrån för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (18) |
| --- | --- |

Kontoret för byrån för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (18)

18

| | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

| | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter |
| --- | --- |

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

| | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet |
| --- | --- |

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

| | Europeiska järnvägsbyrån |
| --- | --- |

Europeiska järnvägsbyrån

| | Gemenskapens växtsortsmyndighet |
| --- | --- |

Gemenskapens växtsortsmyndighet

| | Europeiska fiskerikontrollbyrån |
| --- | --- |

Europeiska fiskerikontrollbyrån

| | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk |
| --- | --- |

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

| | Europeiska polisakademin (Cepol) |
| --- | --- |

Europeiska polisakademin (Cepol)

| | Europeiska polisbyrån (Europol) |
| --- | --- |

Europeiska polisbyrån (Europol)

| | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet |
| --- | --- |

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

| | Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet |
| --- | --- |

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

| | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter |
| --- | --- |

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

| | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten |
| --- | --- |

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

| | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ |
| --- | --- |

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

| | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten |
| --- | --- |

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

| | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen |
| --- | --- |

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

| | Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor |
| --- | --- |

Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor

| | Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) |
| --- | --- |

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning)

3.   Övriga kontrollerade enheter (2)

Övriga kontrollerade enheter (2)

| | Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling) |
| --- | --- |

Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling)

| | Europeiska institutet för innovation och teknik |
| --- | --- |

Europeiska institutet för innovation och teknik

B.   GEMENSAMMA FÖRETAG (5)

GEMENSAMMA FÖRETAG (5)

| | Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet |
| --- | --- |

Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet

| | Det gemensamma företaget Sesar |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Sesar

| | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

| | Det gemensamma företaget Galileo under avveckling |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

| | Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel

C.   INTRESSEFÖRETAG (4)

INTRESSEFÖRETAG (4)

| | Europeiska investeringsfonden |
| --- | --- |

Europeiska investeringsfonden

| | Det gemensamma företaget Clean Sky |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Clean Sky

| | Det gemensamma företaget Artemis |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Artemis

| | Det gemensamma företaget Eniac |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Eniac

11.2   ENHETER SOM INTE INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

ENHETER SOM INTE INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

I detta avsnitt redovisas räkenskaperna för några enheter som inte uppfyller villkoren för att integreras i Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper, trots att deras tillgångar förvaltas av EU.

11.2.1   
  Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla EU-stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). Romfördraget från 1957 innehöll bestämmelser om inrättandet av denna fond för att lämna tekniskt och ekonomiskt bistånd och den begränsades ursprungligen till vissa afrikanska länder till vilka vissa medlemsstater hade historiska kopplingar.

EUF finansieras inte genom EU:s budget, utan genom direkta bidrag från medlemsstaterna, varvid varje medlemsstats bidrag beslutas efter mellanstatliga förhandlingar. EUF:s medel förvaltas av kommissionen och Europeiska investeringsbanken. Avtalen om varje ny fond ingås för en period av cirka fem år. Sedan den första partnerskapskonventionen slöts 1964 har de Europeiska utvecklingsfondernas genomförandeperioder generellt legat i fas med tillämpningstiden för varje partnerskapsavtal eller partnerskapskonvention.

EUF omfattas av en separat budgetförordning (EUT L 78, 19.3.2008) där det anges att dess räkenskaper ska redovisas separat från EU:s. Den externa granskningen av EUF:s årsredovisning och förvaltning utförs av Europeiska revisionsrätten och Europaparlamentet. Balansräkning och resultaträkning för EUF 8, 9 och 10 återges nedan i informationssyfte.

Balansräkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

Balansräkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

| Miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Anläggningstillgångar | 438 | 380 |
| Omsättningstillgångar | 2 094 | 2 510 |
| Totala tillgångar | 2 532 | 2 890 |
| Kortfristiga skulder | (1 057) | (1 033) |
| Långfristiga skulder | (40) | — |
| Totala skulder | (1 097) | (1 033) |
| Tillgångar netto | 1 435 | 1 857 |
| FONDER OCH RESERVER |
| Infordrat fondkapital | 29 579 | 26 979 |
| Övriga reserver | 2 252 | 2 252 |
| Resultat som överförts från tidigare år | (27 374) | (24 674) |
| Ekonomiskt resultat för året | (3 023) | (2 700) |
| Tillgångar netto | 1 435 | 1 857 |

Miljoner euro

31.12.2012

31.12.2011

Anläggningstillgångar

438

380

Omsättningstillgångar

2 094

2 510

Totala tillgångar

2 532

2 890

Kortfristiga skulder

(1 057)

(1 033)

Långfristiga skulder

(40)

—

Totala skulder

(1 097)

(1 033)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

1 435

1 435

1 857

1 857

FONDER OCH RESERVER

Infordrat fondkapital

29 579

26 979

Övriga reserver

2 252

2 252

Resultat som överförts från tidigare år

(27 374)

(24 674)

Ekonomiskt resultat för året

(3 023)

(2 700)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

1 435

1 435

1 857

1 857

Resultaträkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

Resultaträkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Rörelseintäkter | 124 | 99 |
| Rörelsekostnader | (3 017) | (2 702) |
| Administrativa kostnader | (107) | (75) |
| UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET | (3 001) | (2 679) |
| Finansiell verksamhet | (22) | (21) |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | (3 023) | (2 700) |

Miljoner euro

2012

2011

Rörelseintäkter

124

99

Rörelsekostnader

(3 017)

(2 702)

Administrativa kostnader

(107)

(75)

UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET

UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET

(3 001)

(3 001)

(2 679)

(2 679)

Finansiell verksamhet

(22)

(21)

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

(3 023)

(3 023)

(2 700)

(2 700)

11.2.2   
  Sjukförsäkringssystemet

Sjukförsäkringssystemet

Sjukförsäkringssystemet har skapats för att finansiera tillgången till sjukvård för personalen vid EU:s institutioner och organ. Sjukförsäkringssystemets resurser utgörs av egna medel som inte kontrolleras av EU, även om medlen i praktiken förvaltas av kommissionen. Systemet finansieras genom bidrag från dess medlemmar (personalen) samt från arbetsgivarna (institutioner, organ, byråer m.fl.). Eventuella överskott behålls som tillgångar.

Systemet består av fyra skilda delar. Huvudkomponenten avser personal vid EU:s institutioner och organ, och tre mindre komponenter omfattar personal vid Europeiska universitetsinstitutet, vid Europaskolorna samt personal som arbetar utanför EU, t.ex. vid delegationerna. Den 31 december 2012 uppgick sjukförsäkringssystemets tillgångar till totalt 296 miljoner euro. (År 2011 var beloppet 294 miljoner euro).

11.2.3   
  Deltagargarantifond

Deltagargarantifond

Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling täcks i realiteten av en deltagargarantifond. Under 2012 hade förfinansiering betalats ut med sammanlagt 4 miljarder euro (2011: 3,3 miljarder euro). Denna fond är separat från Europeiska kommissionen och konsolideras inte i de föreliggande räkenskaperna.

Deltagargarantifonden är en mekanism för ömsesidig nytta som inrättats för att täcka EU:s och deltagarnas finansiella risker vid genomförandet av de indirekta åtgärderna i sjunde ramprogrammet, och vars kapital och räntor utgör en fullgörandegaranti. Alla deltagare i indirekta åtgärder som görs i form av bidrag bidrar med 5 % av det sammanlagda EU-bidraget till fonden under åtgärdens varaktighet. Deltagarna är därmed ägare av denna garantifond, där EU (företrädd av kommissionen) är verkställande organ. Vid avslutet av en indirekt åtgärd får deltagarna tillbaka hela sitt bidrag till kapitalet, utom i de fall förluster uppstår i deltagarnas garantifond på grund av mottagare som inte fullgör sina skyldigheter, i dessa fall får deltagarna tillbaka minst 80 % av sitt bidrag. Deltagargarantifonden garanterar sålunda både EU och deltagarnas ekonomiska intressen.

Den 31 december 2012 uppgick deltagargarantifondens sammanlagda tillgångar till 1 452 miljoner euro (2011: 1 171 miljoner euro). Deltagargarantifondens resurser utgörs av egna medel som inte kontrolleras av EU, även om medlen i praktiken förvaltas av Europeiska investeringsbanken.

DEL II

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH NOTER
   (19)

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH NOTER

19

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1.   Resultat av genomförandet av EU:s budget och noter

Resultat av genomförandet av EU:s budget och noter

| 1.1 | Budgetutfall EU |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Avstämning mellan det ekonomiska resultatet och budgetutfallet |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp |
| --- | --- |

1.3

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten

| 2. | Intäkter: Sammanställning av hur budgetintäkterna utnyttjats |
| --- | --- |

2.

Intäkter:

3.   Kostnader:

Kostnader:

| 3.1 | Åtagande- och betalningsbemyndigandenas utveckling och sammansättning per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Utnyttjande av åtagandebemyndiganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Utnyttjande av betalningsbemyndiganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Utveckling av utestående åtaganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Åtagande- och betalningsbemyndigandenas utveckling och sammansättning per politikområde |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Utnyttjande av åtagandebemyndiganden per politikområde |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Utnyttjande av betalningsbemyndiganden per politikområde |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Utveckling av utestående åtaganden per politikområde |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och politikområde |
| --- | --- |

3.10

4.   Institutioner och organ

Institutioner och organ

| 4.1 | Sammanställning av hur budgetintäkterna utnyttjats per institution |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Utnyttjande av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per institution |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Organens intäkter: budgetprognoser, fordringar och erhållna belopp |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per organ |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Budgetutfall inklusive organen |
| --- | --- |

4.5

1.   RESULTAT AV GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN

RESULTAT AV GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN

1.1   BUDGETUTFALL I EU

BUDGETUTFALL I EU

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Intäkter under budgetåret | 139 541 | 130 000 |
| Betalningar mot årets anslag | (137 738) | (128 043) |
| Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1 | (936) | (1 019) |
| Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetår N-1 | 92 | 457 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | 60 | 97 |
| Budgetutfall
   (20) | 1 019 | 1 492 |

Miljoner euro

2012

2011

Intäkter under budgetåret

139 541

130 000

Betalningar mot årets anslag

(137 738)

(128 043)

Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1

(936)

(1 019)

Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetår N-1

92

457

Växelkursskillnader under budgetåret

60

97

Budgetutfall
   (20)

Budgetutfall

20

1 019

1 019

1 492

1 492

EU:s budgetöverskott (1 023 miljoner euro) återförs till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från de belopp som de annars skulle ha betalt in för det året.

1.2   AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | (5 329) | (1 789) |
| Intäkter |
| Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits | (2 000) | (371) |
| Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret | 4 582 | 2 072 |
| Upplupna intäkter (netto) | (38) | (236) |
| Kostnader |
| Upplupna kostnader (netto) | (1 933) | 3 410 |
| Utgifter som betalats under året men som hänför sig till föregående år | (2 695) | (936) |
| Nettoeffekt av förfinansiering | 1 210 | 1 131 |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande år | (4 666) | (1 211) |
| Betalningar mot överförda anslag samt annullering av outnyttjade betalningsanslag | 4 768 | 2 000 |
| Förändringar i avsättningar | 7 805 | (2 109) |
| Övrigt | (670) | (378) |
| Ekonomiskt utfall i organen + EKSG | (15) | (91) |
| BUDGETUTFALL FÖR ÅRET | 1 019 | 1 492 |

Miljoner euro

2012

2011

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Intäkter

Intäkter

Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits

(2 000)

(371)

Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret

4 582

2 072

Upplupna intäkter (netto)

(38)

(236)

Kostnader

Kostnader

Upplupna kostnader (netto)

(1 933)

3 410

Utgifter som betalats under året men som hänför sig till föregående år

(2 695)

(936)

Nettoeffekt av förfinansiering

1 210

1 131

Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande år

(4 666)

(1 211)

Betalningar mot överförda anslag samt annullering av outnyttjade betalningsanslag

4 768

2 000

Förändringar i avsättningar

7 805

(2 109)

Övrigt

(670)

(378)

Ekonomiskt utfall i organen + EKSG

Ekonomiskt utfall i organen + EKSG

(15)

(15)

(91)

(91)

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

1 019

1 019

1 492

1 492

1.3   JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

1.3.1   INTÄKTER

| Miljoner euro |
| --- |
| | Ursprunglig budget | Slutlig budget | Faktiska intäkter |
| 1. | Egna medel |

Miljoner euro

Ursprunglig budget

Slutlig budget

Faktiska intäkter

1.

Egna medel

127 512

128 655

128 886

Varav tullar

Varav tullar

19 171

19 171

16 701

16 701

16 261

16 261

Varav moms

Varav moms

14 499

14 499

14 546

14 546

14 648

14 648

Varav BNI-medel

Varav BNI-medel

93 719

93 719

97 284

97 284

97 856

97 856

| 3. | Överskott, saldon och justeringar |
| --- | --- |

3.

Överskott, saldon och justeringar

0

1 994

2 041

| 4. | Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan |
| --- | --- |

4.

Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan

1 312

1 312

1 236

| 5. | Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet |
| --- | --- |

5.

Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet

60

68

612

| 6. | Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram |
| --- | --- |

6.

Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram

50

50

2 928

| 7. | Dröjsmålsränta och böter |
| --- | --- |

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

3 648

3 807

| 8. | Upp- och utlåning |
| --- | --- |

8.

Upp- och utlåning

0

0

0

| 9. | Diverse intäkter |
| --- | --- |

9.

Diverse intäkter

30

30

31

Totalt

129 088

135 758

139 541

1.3.2   ÅTAGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| Miljoner euro |
| --- |
| | Ursprunglig budget | Slutlig budget (21) | Åtaganden |
| 1. | Hållbar tillväxt |

Miljoner euro

Ursprunglig budget

Slutlig budget (21)

21

Åtaganden

1.

Hållbar tillväxt

67 506

70 842

69 000

| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2.

Skydd och förvaltning av naturresurser

59 976

62 198

60 817

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

2 065

2 994

2 892

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

9 406

9 931

9 753

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

8 280

9 113

8 822

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

0

0

0

Totalt

147 232

155 077

151 284

1.3.3.   ÅTAGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| Miljoner euro |
| --- |
| | Ursprunglig budget | Slutlig budget (22) | Åtaganden |
| 01 | Ekonomi och finans |

Miljoner euro

Ursprunglig budget

Slutlig budget (22)

22

Åtaganden

01

Ekonomi och finans

611

536

535

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

1 148

1 276

1 236

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

92

96

94

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 581

11 818

11 782

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

58 587

60 877

59 514

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

1 664

1 754

1 713

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

493

508

496

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 930

7 618

7 059

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 678

1 985

1 878

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

411

932

494

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

1 033

1 011

1 007

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

101

107

101

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

42 045

42 662

42 647

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

143

147

144

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

2 697

3 292

3 088

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

262

271

265

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

687

653

639

| 18 | Inrikes frågor |
| --- | --- |

18

Inrikes frågor

1 264

1 322

1 290

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

4 817

4 969

4 872

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

104

106

104

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder

1 498

1 733

1 719

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 088

1 166

1 135

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

900

1 299

1 294

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

79

79

79

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

194

204

196

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 017

1 200

1 149

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

69

63

61

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

12

12

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

134

144

135

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 335

1 321

1 318

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

399

477

435

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

718

764

731

| 33 | Rättsliga frågor |
| --- | --- |

33

Rättsliga frågor

218

233

222

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

759

461

0

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

3 464

3 983

3 841

Totalt

147 232

155 077

151 284

1.3.4   KOSTNADER PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| Miljoner euro |
| --- |
| | Ursprunglig budget | Slutlig budget (23) | Verkställda betalningar |
| 1. | Hållbar tillväxt |

Miljoner euro

Ursprunglig budget

Slutlig budget (23)

23

Verkställda betalningar

1.

Hållbar tillväxt

55 337

63 753

61 585

| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2.

Skydd och förvaltning av naturresurser

57 034

60 409

59 096

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 484

2 477

2 375

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

6 955

7 182

7 064

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

8 278

9 824

8 564

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

0

0

0

Totalt

129 088

143 644

138 683

1.3.5   KOSTNADER PER POLITIKOMRÅDE

| Miljoner euro |
| --- |
| | Ursprunglig budget | Slutlig budget (24) | Verkställda betalningar |
| 01 | Ekonomi och finans |

Miljoner euro

Ursprunglig budget

Slutlig budget (24)

24

Verkställda betalningar

01

Ekonomi och finans

511

493

484

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

1 079

1 395

1 271

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

92

103

92

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

9 075

11 755

11 699

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

55 880

59 242

57 948

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

1 079

1 156

1 105

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

393

409

382

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

4 218

6 245

5 307

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 357

1 776

1 501

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

404

893

466

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

806

757

745

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

98

112

99

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

35 538

38 282

38 254

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

110

140

130

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

2 112

3 059

2 761

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

253

278

256

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

592

652

635

| 18 | Inrikes frågor |
| --- | --- |

18

Inrikes frågor

756

860

835

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

3 276

3 271

3 233

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

102

111

105

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder

1 310

1 475

1 429

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

921

976

943

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

842

1 141

1 128

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

74

83

71

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning Juridisk rådgivning. |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning Juridisk rådgivning.

193

219

195

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 001

1 343

1 149

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

69

73

61

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

13

12

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

122

148

128

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 335

1 321

1 318

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

399

501

433

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

1 339

782

723

| 33 | Rättsliga frågor |
| --- | --- |

33

Rättsliga frågor

187

206

190

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

90

0

0

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

3 464

4 376

3 596

Totalt

129 088

143 644

138 683

Betalningsbemyndigandena uppgick till 129 088 miljoner euro i den ursprungliga budget som undertecknades av Europaparlamentets ordförande den 1 december 2011. Enligt planen skulle dessa budgetutgifter finansieras via egna medel till ett belopp av 127 512 miljoner euro. Beräknade inkomster och utgifter i den ursprungliga budgeten justeras normalt under loppet av budgetåret, genom s.k. ändringsbudgetar. Anpassningar av de BNI-baserade egna medlen garanterar att de budgeterade inkomsterna exakt motsvarar de budgeterade utgifterna. Enligt principen om jämvikt i budgeten måste inkomsterna och utgifterna (betalningsbemyndigandena) i budgeten vara i balans.

Intäkter:

Intäkter:

Under 2012 antogs sammanlagt sex ändringsbudgetar. Efter att dessa beaktats uppgick de totala slutliga inkomsterna i budgeten för 2012 till 135 758 miljoner euro. Dessa bestod till 128 655 miljoner euro av egna medel, vilket var 1 143 miljoner euro mer än ursprungligen planerat) resten bestod av övriga intäkter. Det ökade behovet av betalningsbemyndiganden täcktes huvudsakligen genom att ett belopp på 3 525 miljoner euro från böter och dröjsmålsränta i ändringsbudget nr 6/2012 fördes in under övriga intäkter.

I fråga om egna medel låg uppbörden av traditionella egna medel mycket nära prognostiserade belopp. Detta eftersom de budgetberäkningar som ändrades i samband med att ändringsbudget nr 4/2012 fastställdes (minskning med 1 520 miljoner euro i enlighet med de nya makroekonomiska prognoserna våren 2012), åter ändrades i ändringsbudget nr 6/2012 för att ta hänsyn till den reella uppbördstakten. Därför minskade de igen med 950 miljoner euro.

Medlemsstaternas slutliga inbetalningar av BNI- och momsmedel låg också mycket nära de slutligt uppdaterade beräkningarna i budgeten. Skillnaderna mellan de i förhand beräknade beloppen och de belopp som faktiskt betalades in förklaras av avvikelserna mellan de omräkningskurser för euron som används för budgetändamål och de marknadskurser som rådde då medlemsstater utanför euroområdet gjorde sina inbetalningar.

Kostnader:

Kostnader:

År 2012 var det sjätte och näst sista året för programperioden 2007-2013. Alla större program hade uppnått marschfart och allt fler betalningsansökningar inkom, vilket är normalt när programcykeln närmar sig sitt slut. Med tanke på medlemsstaternas budgetåtstramningar antogs en återhållsam budget för 2012. I kombination med många obetalda betalningsanspråk från 2011 och det större antalet betalningsansökningar lade detta stor press på betalningsanslagen, som måste lösas under året genom noggrann budgetförvaltning och i slutändan genom en ändringsbuget.

Den ursprungliga budgeten och därmed de politiska målen avseende åtagandena genomfördes i stort sett helt och hållet (99,6 %). De främsta justeringar som gjordes genom ändringsbudgetar under året avsåg ökningar med 650 miljoner euro för Iter, enligt finansieringsavtalet från december 2011 samt 688 miljoner euro för mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond, där utgifterna till sin natur inte kan förutses. Åtagandena minskade med 142 miljoner euro i ändringsbudget 6/2012, eftersom outnyttjade belopp återfördes till marginalen, i synnerhet med tanke på reserverna för internationella fiskeavtal och program för utrotning och kontroll av djursjukdomar.

Betalningsanslagens sammanlagda nivå ökade i slutet av året genom ändringsbudget nr 6/2012 till ett belopp på 6 miljarder euro, vilket var 4,8 % mer än i den ursprungliga budgeten. Bristen på betalningsbemyndiganden påverkade i stort sett alla budgetrubriker, i synnerhet rubrik 1b: Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning. De 6 miljarder euro som beviljades låg även 3 miljarder under det belopp som kommissionen begärt. Vid utgången av 2012 kvarstod utestående betalningsanspråk till ett belopp på 16,2 miljarder euro för sammanhållningspolitiken under innevarande programperiod (2007-2013) samt ytterligare 1,1 miljarder euro avseende avslutandet av programperioden 2000-2006. Dessa belopp måste betalas ut under 2013. På samma sätt som vad gäller åtagandebemyndiganden ökade budgetposten för Europeiska unionens solidaritetsfond med 688 miljoner euro i betalningsbemyndiganden under året. De godkända betalningsbemyndiganden som inte utnyttjats uppgick till 1 102 miljoner euro (år 2011: 1 582 miljoner euro) samt efter överföring till år 2013 förföll sammanlagt 166 miljoner euro (år 2011: 562 miljoner euro).

En närmare analys av budgetjusteringarna och deras kontext, motiv och verkan återfinns i kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2012 (se del A för en överblick över hela budgeten och del B för en redogörelse per rubrik i budgetramen).

NOTER TILL RAPPORTEN OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

NOTER TILL RAPPORTEN OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

1.   ÖVERSIKT

ÖVERSIKT

Europeiska unionens redovisning följer bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 298 av den 26.10.2012), nedan kallad budgetförordningen samt kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för budgetförordningen. Den allmänna budgeten är det viktigaste instrumentet för EU:s ekonomiska politik och det är också genom budgeten som unionens inkomster och utgifter regleras och beviljas.

budgetförordningen

Varje år gör kommissionen en uppskattning av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter för budgetåret och upprättar ett budgetförslag som överlämnas till budgetmyndigheten. På grundval av detta budgetförslag arbetar rådet fram ett ställningstagande som blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda parter. Budgeten vinner laga kraft när det gemensamma utkastet slutligen förklaras antaget av Europaparlamentets talman. Budgeten genomförs i huvudsak av kommissionen.

För kommissionens räkning är budgeten strukturerad kring administrativa anslag och anslag som används i den löpande bidragsverksamheten (driftsanslag). Övriga institutioner förfogar i realiteten endast över administrativa anslag. I budgeten särskiljs mellan två typer av anslag: icke differentierade anslag och differentierade anslag. Icke-differentierade anslag är avsedda att täcka insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser som genomförs under flera år. Differentierade anslag ska huvudsakligen täcka insatser som löper över flera år. De differentierade anslagen delas in i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

budgeten strukturerad

| — | Åtagandebemyndiganden: täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Men om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden, om det är tillåtet enligt den rättsliga grunden. |
| --- | --- |

—

Åtagandebemyndiganden: täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Men om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden, om det är tillåtet enligt den rättsliga grunden.

Åtagandebemyndiganden

| — | Betalningsbemyndiganden: täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden: täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår.

Betalningsbemyndiganden:

Anslagens ursprung

Anslagens ursprung

Anslagens huvudsakliga ursprung är EU:s budget för det pågående budgetåret. Det finns dock andra typer av anslag som följer av bestämmelserna i budgetförordningen. De kommer från tidigare budgetår eller från externa källor:

| — | Ursprungliga budgetanslag som antagits för innevarande år kan kompletteras med överföringar mellan olika budgetposter som görs med hjälp av ändringsbudgetar. |
| --- | --- |

—

Ursprungliga budgetanslag som antagits för innevarande år kan kompletteras med överföringar mellan olika budgetposter som görs med hjälp av ändringsbudgetar.

Ursprungliga budgetanslag

överföringar

| — | Anslag som överförs från föregående år eller görs disponibla på nytt kompletterar årets budget. Dessa är i) icke-differentierade betalningsbemyndiganden som får överföras automatiskt till påföljande budgetår en gång eller ii) anslag som överförs efter beslut av institutionerna om det förberedande arbetet slutförts eller om den rättsliga grunden antagits alltför sent. Anslag som dragits tillbaka under föregående budgetår och som görs disponibla på nytt: Här är det frågan om att föra in åtagandebemyndiganden avseende strukturfonderna som tidigare dragits tillbaka. Beloppen får då undantagsvis göras disponibla på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel eller om de är nödvändiga för genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

—

Anslag som överförs från föregående år eller görs disponibla på nytt kompletterar årets budget. Dessa är i) icke-differentierade betalningsbemyndiganden som får överföras automatiskt till påföljande budgetår en gång eller ii) anslag som överförs efter beslut av institutionerna om det förberedande arbetet slutförts eller om den rättsliga grunden antagits alltför sent. Anslag som dragits tillbaka under föregående budgetår och som görs disponibla på nytt: Här är det frågan om att föra in åtagandebemyndiganden avseende strukturfonderna som tidigare dragits tillbaka. Beloppen får då undantagsvis göras disponibla på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel eller om de är nödvändiga för genomförandet av programmet.

Anslag som överförs från föregående år

| — | Inkomster avsatta för särskilda ändamål avser följande:






  i) | Återbetalningar av medel som var avsatta för särskilda ändamål. Beloppen tas upp under samma budgetpost som de ursprungliga utgifterna fördes till och får överföras utan begränsningar. |
| --- | --- | --- |

—

Inkomster avsatta för särskilda ändamål avser följande:

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

i)

Återbetalningar av medel som var avsatta för särskilda ändamål. Beloppen tas upp under samma budgetpost som de ursprungliga utgifterna fördes till och får överföras utan begränsningar.

| ii) | Efta-anslag: Enligt avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde ska medlemmarna ekonomiskt stödja en del av den verksamhet som finansieras genom EU:s allmänna budget. De budgetposter som berörs och de aktuella beloppen offentliggörs i bilaga III till EU:s budget. De berörda budgetposterna ökas genom bidragen från Efta. De anslag som inte använts vid budgetårets slut annulleras och återställs till EES-länderna, |
| --- | --- |

ii)

Efta-anslag: Enligt avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde ska medlemmarna ekonomiskt stödja en del av den verksamhet som finansieras genom EU:s allmänna budget. De budgetposter som berörs och de aktuella beloppen offentliggörs i bilaga III till EU:s budget. De berörda budgetposterna ökas genom bidragen från Efta. De anslag som inte använts vid budgetårets slut annulleras och återställs till EES-länderna,

Efta-anslag

| iii) | inkomster från tredje man eller andra länder som slutit ett avtal med EU som involverar ett ekonomiskt bidrag till EU:s verksamheter. Belopp som erhålls på detta sätt ska betraktas som inkomster från tredje man och tas upp i berörda budgetposter (ofta på forskningsområdet), och får överföras utan begränsningar. |
| --- | --- |

iii)

inkomster från tredje man eller andra länder som slutit ett avtal med EU som involverar ett ekonomiskt bidrag till EU:s verksamheter. Belopp som erhålls på detta sätt ska betraktas som inkomster från tredje man och tas upp i berörda budgetposter (ofta på forskningsområdet), och får överföras utan begränsningar.

| iv) | arbete för tredje man: EU:s forskningscentrum kan inom ramen för sin forskning utföra arbeten för externa organisationer. Liksom inkomsterna från tredje man fördelas arbete för tredje man på särskilda budgetposter och får överföras utan begränsningar. och |
| --- | --- |

iv)

arbete för tredje man: EU:s forskningscentrum kan inom ramen för sin forskning utföra arbeten för externa organisationer. Liksom inkomsterna från tredje man fördelas arbete för tredje man på särskilda budgetposter och får överföras utan begränsningar. och

| v) | anslag som görs disponibla på nytt till följd av återbetalade förskott: Detta är EU-medel som återbetalas av mottagarna och som får överföras utan begränsningar. |
| --- | --- |

v)

anslag som görs disponibla på nytt till följd av återbetalade förskott: Detta är EU-medel som återbetalas av mottagarna och som får överföras utan begränsningar.

De disponibla anslagens sammansättning

De disponibla anslagens sammansättning

| — | Ursprunglig budget = anslag som godkänts i december år N-1 |
| --- | --- |

—

Ursprunglig budget = anslag som godkänts i december år N-1

| — | . |
| --- | --- |

—

Formula.

| — | . |
| --- | --- |

—

Formula.

1.1   BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

Egna medel redovisas med de belopp som under budgetåret överförts till konton som öppnats i kommissionens namn av medlemsstaternas regeringar. Om föregående års budgetutfall är ett överskott tas även detta upp bland intäkterna i budgeten. Övriga intäkter redovisas med de belopp som faktiskt uppburits under budgetåret.

Vid beräkningen av budgetutfallet för året ingår betalningar ur budgetårets betalningsbemyndiganden, plus de betalningsbemyndiganden som överförs till följande budgetår. Med betalningar ur budgetårets betalningsbemyndiganden avses betalningar som verkställs av räkenskapsföraren senast den 31 december under budgetåret. För Europeiska garantifonden för jordbruket beaktas de betalningar som medlemsstaterna verkställt fr.o.m. den 16 oktober N-1 t.o.m. den 15 oktober N, förutsatt att åtagande och godkännande av utgifter förelagts räkenskapsföraren senast den 31 januari N+1. EGFJ-utgifterna kan också påverkas av ett s.k. överensstämmelsebeslut, som grundar sig på kontroller som utförts i medlemsstaterna.

Budgetutfallet består av två delar: EU:s resultat och resultatet av de EES-anslutna Eftaländernas bidrag. I enlighet med artikel 15 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om egna medel utgör utfallet differensen mellan

| — | de sammanlagda intäkterna under budgetåret, och |
| --- | --- |

—

de sammanlagda intäkterna under budgetåret, och

| — | summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus summan av de betalningsbemyndiganden som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår. |
| --- | --- |

—

summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus summan av de betalningsbemyndiganden som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår.

Denna skillnad ska ökas eller minskas med

| — | nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annullerats, samt, de eventuella betalningar som, på grund av eurokursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, och |
| --- | --- |

—

nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annullerats, samt, de eventuella betalningar som, på grund av eurokursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, och

| — | saldot av de kursvinster och -förluster som gjorts under budgetåret. |
| --- | --- |

—

saldot av de kursvinster och -förluster som gjorts under budgetåret.

Om utfallet är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det budgetåret.

Om utfallet är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det budgetåret.

De från föregående budgetår överförda anslag som härrör från tredje man eller från arbete för tredje man och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas upp under budgetårets tilläggsanslag. Detta förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2012 och de som överförts till påföljande år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2011. Betalningsbemyndiganden för återanvändning och anslag som tagits upp på nytt sedan delbetalningar återbetalats ingår inte i beräkningarna av budgetutfallet.

De överförda betalningsbemyndigandena består av automatiska överföringar samt överföringar som grundar sig på beslut. När det gäller outnyttjade betalningsbemyndiganden från föregående budgetår som annulleras, anges anslag som överförts antingen automatiskt eller genom beslut. Beloppet för de medel avsatta för särskilda ändamål som förts över till nästa år har minskat jämfört med år 2011.

1.2   AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets ekonomiska resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom en modifierad form av kassabaserad redovisning, i enlighet med budgetförordningen. Eftersom båda resultaten emellertid bygger på samma underliggande transaktioner är det en nyttig kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen separat för inkomst- och utgiftssidan.

Avstämning på inkomstsidan

Avstämning på inkomstsidan

De reella budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar inkomster från fordringar som fastställts under budgetåret och uppbörd av fordringar från tidigare budgetår. De fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte hunnit uppbäras ska därför subtraheras från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte hunnit uppbäras

fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna intäkter från jordbruksavgifter, egna medel, räntor och utdelningar. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföring av upplupna intäkter från föregående år, ska beaktas.

upplupna intäkterna netto

Avstämning på utgiftssidan

Avstämning på utgiftssidan

De upplupna kostnaderna netto består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EU-bidrag men som ännu inte har rapporterats till kommissionen.

upplupna kostnaderna netto

Medan de upplupna kostnaderna inte betraktas som kostnader i budgethänseende, ska däremot betalningar som sker under budgetåret för fakturor som registrerats under föregående år räknas till årets budgetkostnader.

betalningar som sker under budgetåret för fakturor som registrerats under föregående år

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av 1) ny förfinansiering som sker under det aktuella budgetåret och som därmed innebär budgetkostnader och 2) regleringen av förfinansiering som betalats ut under föregående år eller under det aktuella året, genom att de motsvarande stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut.

Nettoeffekten av förfinansiering

Utöver de betalningar som görs mot årets anslag, ska även de av årets anslag som överförs till följande år tas upp vid beräkningen av budgetutfallet (i enlighet med artikel 15 i förordning nr 1150/2000). Samma princip gäller för de betalningar som gjorts under det aktuella budgetåret ur anslag som förts över från föregående budgetår och outnyttjade betalningsbemyndiganden som annullerats.

överförs till följande år

ur anslag som förts över från föregående budgetår och outnyttjade betalningsbemyndiganden som annullerats

Posten för förändring i avsättningar avser de uppskattningar som görs i de periodiserade räkenskaperna (främst i fråga om förmåner till anställda) och har ingen påverkan på budgeträkenskaperna. I avstämningen måste man också kompensera för andra poster där budgeträkenskaperna och de periodiserade räkenskaperna skiljer sig åt, t.ex. i fråga om avskrivning av tillgångar, förvärv, betalningar för finansiell leasing, andelar m.m.

förändring i avsättningar

andra poster

2.   RAPPORTERING OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN: INTÄKTER

RAPPORTERING OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN: INTÄKTER

Rapporterna om genomförandet av budgeten följer efter nedanstående noter.

Den allra största delen av intäkterna kommer från egna medel. Detta enligt artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt där följande fastställs: "Utan att det inverkar på andra inkomster ska budgeten finansieras helt av egna medel." Den största delen av budgetutgifterna finansieras genom egna medel. Övriga intäkter utgör bara en liten del av den sammanlagda finansieringen.

Egna medel kan delas in i följande kategorier:

| (1) | Traditionella egna medel som består av tullar, jordbruks- och sockeravgifter. Dessa egna medel tas ut av ekonomiska aktörer och uppbärs av medlemsstaterna för EU:s räkning. Medlemsstaterna har rätt att behålla 25 % som ersättning för uppbördskostnaderna. Tullar och jordbruksavgifter tas ut på import av varor från tredjeland, enligt de satser som fastställs i gemensamma tulltaxan. Sockeravgifter betalas av sockerproducenter för att finansiera exportbidrag för socker. De traditionella egna medlen utgör vanligen 13 % av de sammanlagda egna medlen. |
| --- | --- |

(1)

Traditionella egna medel som består av tullar, jordbruks- och sockeravgifter. Dessa egna medel tas ut av ekonomiska aktörer och uppbärs av medlemsstaterna för EU:s räkning. Medlemsstaterna har rätt att behålla 25 % som ersättning för uppbördskostnaderna. Tullar och jordbruksavgifter tas ut på import av varor från tredjeland, enligt de satser som fastställs i gemensamma tulltaxan. Sockeravgifter betalas av sockerproducenter för att finansiera exportbidrag för socker. De traditionella egna medlen utgör vanligen 13 % av de sammanlagda egna medlen.

| (2) | Egna medel från mervärdesskatt (moms) tas ut från medlemsstaternas momsunderlag, som är harmoniserade för detta ändamål i enlighet med EU:s bestämmelser. Samma procentuella andel tas ut från varje medlemsstats harmoniserade underlag. Momsunderlaget får uppgå till högst 50 % av respektive medlemsstats BNI. De momsbaserade egna medlen utgör vanligen cirka 12 % av de egna medlen. |
| --- | --- |

(2)

Egna medel från mervärdesskatt (moms) tas ut från medlemsstaternas momsunderlag, som är harmoniserade för detta ändamål i enlighet med EU:s bestämmelser. Samma procentuella andel tas ut från varje medlemsstats harmoniserade underlag. Momsunderlaget får uppgå till högst 50 % av respektive medlemsstats BNI. De momsbaserade egna medlen utgör vanligen cirka 12 % av de egna medlen.

| (3) | Den inkomstkälla som baserar sig på BNI ska balansera intäkterna och kostnaderna i budgeten, dvs. finansiera den del av budgeten som inte täcks av andra inkomster. Samma procentandel tas ut från alla medlemsstaters BNI, som fastställs i enlighet med EU:s bestämmelser. BNI-inkomsterna står vanligen för cirka 75 % av de egna medlen. |
| --- | --- |

(3)

Den inkomstkälla som baserar sig på BNI ska balansera intäkterna och kostnaderna i budgeten, dvs. finansiera den del av budgeten som inte täcks av andra inkomster. Samma procentandel tas ut från alla medlemsstaters BNI, som fastställs i enlighet med EU:s bestämmelser. BNI-inkomsterna står vanligen för cirka 75 % av de egna medlen.

Fördelningen av egna medel regleras i rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (beslutet om egna medel). Den 1 mars 2009 trädde detta beslut i kraft. Det tillämpades dock med verkan från den 1 januari 2007. De retroaktiva effekterna har tagits upp under budgetår 2009.

2.1   TRADITIONELLA EGNA MEDEL

TRADITIONELLA EGNA MEDEL

Traditionella egna medel: När det gäller traditionella egna medel måste varje fastställt belopp tas upp i någon av de två typer av räkenskaper som förs av de behöriga myndigheterna, dvs.

| — | de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 och som avser alla belopp som uppburits eller för vilka säkerhet ställts, eller |
| --- | --- |

—

de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 och som avser alla belopp som uppburits eller för vilka säkerhet ställts, eller

| — | i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 och som avser belopp som ännu inte har uppburits eller för vilka ingen säkerhet ställts och belopp för vilka säkerhet ställts men som är omtvistade kan också föras in i dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

—

i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 och som avser belopp som ännu inte har uppburits eller för vilka ingen säkerhet ställts och belopp för vilka säkerhet ställts men som är omtvistade kan också föras in i dessa räkenskaper.

För de särskilda räkenskaperna innehåller medlemsstaterna kvartalsrapport till kommissionen

| — | vilket belopp som återstod att uppbära föregående kvartal, |
| --- | --- |

—

vilket belopp som återstod att uppbära föregående kvartal,

| — | fastställda fordringar under kvartalet i fråga, |
| --- | --- |

—

fastställda fordringar under kvartalet i fråga,

| — | vilka rättelser som har gjorts av beräkningsunderlaget (rättelser/annulleringar) under kvartalet, |
| --- | --- |

—

vilka rättelser som har gjorts av beräkningsunderlaget (rättelser/annulleringar) under kvartalet,

| — | avskrivna belopp (som inte kan tillhandahållas enligt artikel 17.2 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000), |
| --- | --- |

—

avskrivna belopp (som inte kan tillhandahållas enligt artikel 17.2 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000),

| — | vilka belopp som har uppburits under kvartalet i fråga, |
| --- | --- |

—

vilka belopp som har uppburits under kvartalet i fråga,

| — | det saldo som ska uppbäras vid kvartalets slut. |
| --- | --- |

—

det saldo som ska uppbäras vid kvartalets slut.

Traditionella egna medel ska krediteras kommissionens konto hos medlemsstatens finansförvaltning, eller hos det organ som medlemsstaten har utsett, senast den första arbetsdagen efter den nittonde dagen i den andra månaden efter det att fordran fastställdes (eller återkrävdes om de särskilda räkenskaperna avses). Medlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka sina uppbördskostnader. Eventualfordringarna på egna medel justeras utifrån hur troligt det är att de kommer att uppbäras.

2.2   EGNA MEDEL FRÅN MERVÄRDESSKATT OCH BNI

EGNA MEDEL FRÅN MERVÄRDESSKATT OCH BNI

De egna medlen från mervärdesskatt beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats, som gäller för alla medlemsstater, av det harmoniserade momsunderlaget som upprättats enligt artikel 2.1 b i beslutet om egna medel. Den enhetliga procentsatsen fastställs till 0,30 % utom för perioden 2007–2013, då uttagssatsen för moms fastställdes till 0,225 för Österrike, 0,15 % för Tyskland och 0,10 % för Nederländerna och Sverige. Momsunderlaget utjämnas på så sätt att det inte får överstiga 50 % av BNI i någon medlemsstat.

De BNI-baserade egna medlen är en flexibel resurs, avsedd att tillhandahålla de inkomster som behövs för att täcka utgifterna under ett visst budgetår utöver de belopp som ställs till förfogande genom de traditionella egna medlen, momsmedlen och diverse intäkter. De beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats på varje medlemsstats BNI. De moms- och BNI-baserade medlen bestäms på grundval av de prognoser för moms- och BNI-underlagen som tas fram i samband med att budgetförslaget utarbetas. Prognoserna revideras senare och beloppen uppdateras under det aktuella budgetåret genom en ändringsbudget.

De faktiska uppgifterna för moms- och BNI-underlagen blir tillgängliga under det påföljande budgetåret. Kommissionen beräknar då skillnaden mellan de belopp medlemsstaterna är skyldiga att betala på grundval av de faktiska beräkningsunderlagen och de belopp de i praktiken har betalat på grundval av (de reviderade) prognoserna. Dessa moms- och BNI-saldon (positiva eller negativa) uppbärs sedan av kommissionen från medlemsstaterna den 1 december det påföljande budgetåret. Även de faktiska moms- och BNI-underlagen kan korrigeras under de påföljande fyra åren, såvitt uppgifterna inte omfattas av ett förbehåll. De tidigare beräknade saldona justeras, och skillnaden uppbärs samtidigt som moms- och BNI-saldona för det föregående budgetåret.

Vid sina kontroller av medlemsstaternas redovisning av mervärdesskatt samt deras BNI-uppgifter kan kommissionen meddela förbehåll på vissa punkter som man bedömer kan få konsekvenser för respektive medlemsstats bidrag till EU:s egna medel. Det kan till exempel handla om att det saknas uppgifter av godtagbar kvalitet, eller att en bättre metod behöver utvecklas på någon punkt. Dessa förbehåll bör ses som potentiella fordringar på medlemsstaten i fråga, även om det ännu inte går att beräkna något exakt belopp. När det exakta beloppet kan fastställas begärs motsvarande moms- eller BNI-baserade medel in, antingen i samband med återkommande moms- eller BNI-saldon eller genom ett separat krav.

2.3   FÖRENADE KUNGARIKETS KORRIGERING

FÖRENADE KUNGARIKETS KORRIGERING

Förenade kungarikets inbetalningar av egna medel minskas i förhållande till landets obalans gentemot EU-budgeten och inbetalningarna av egna medel från andra medlemsstater ökas proportionellt. Mekanismen för att kompensera budgetmässiga obalanser till förmån för Förenade kungariket infördes av Europeiska rådet i Fontainebleu i juni 1984 och genom ett efterföljande beslut om egna medel den 7 maj 1985. Syftet var att minska Förenade kungarikets obalans i förhållande till budgeten genom en minskning av dess inbetalningar till EU. Tyskland, Österrike, Sverige och Nederländerna betalar in en reducerad andel av korrigeringen (en fjärdedel av deras normala andelar).

2.4   BRUTTOMINSKNING

BRUTTOMINSKNING

Europeiska rådet kom den 15 och 16 december 2005 till slutsatsen att Nederländerna och Sverige ska tillerkännas en bruttominskning av sina BNI-baserade bidrag till budgeten under perioden 2007–2013. Enligt denna kompensationsmekanism ska Nederländernas årliga BNI-baserade bidrag till budgeten för perioden 2007–2013 minskas med 605 miljoner euro per år brutto, medan Sveriges årliga BNI-baserade bidrag ska minskas med 150 miljoner euro per år brutto, i båda fallen uttryckt i 2004 års priser.

3.   RAPPORTERING OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN: KOSTNADER

RAPPORTERING OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN: KOSTNADER

Rapporterna om genomförandet av budgeten följer efter nedanstående noter.

3.1   Budgetram 2007–2013

Budgetram 2007–2013

| Miljoner euro |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Hållbar tillväxt |

Miljoner euro

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Hållbar tillväxt

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2.

Skydd och förvaltning av naturresurser

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

445

207

210

0

0

0

0

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Totalt betalningsbemyndiganden

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

I detta avsnitt redovisas EU:s utgifter per kategori, enligt rubrikindelningen i budgetramen för 2007–2013. Budgetåret 2012 var det sjätte som omfattades av budgetramen för 2007–2013. Anslagstaket för åtagandebemyndiganden år 2012 uppgår till 148 049 miljoner euro, vilket motsvarar 1,13 % av unionens samlade BNI. Motsvarande anslagstak för betalningar uppgår till 141 360 miljoner euro, dvs. 1,08 % av unionens BNI. I ovanstående tabell redovisas budgetramen i löpande priser.

Rubrik 1 –   Hållbar tillväxt

Rubrik 1 –

Hållbar tillväxt

Denna rubrik indelas i två separata men inbördes relaterade underrubriker:

| — | 1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, transeuropeiska nät, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, transeuropeiska nät, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik.

| — | 1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för konvergens i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna samt främjar samarbete mellan olika regioner. |
| --- | --- |

—

1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för konvergens i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna samt främjar samarbete mellan olika regioner.

Rubrik 2 –   Skydd och förvaltning av naturresurser

Rubrik 2 –

Skydd och förvaltning av naturresurser

Rubrik 2 omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken, samt arbetet för landsbygdsutveckling och miljöskydd, bland annat Natura 2000. Beloppet för den gemensamma jordbrukspolitiken återspeglar det avtal som träffades vid Europeiska rådets möte i oktober 2002.

Rubrik 3 –   Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

Rubrik 3 –

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

Rubrik 3 (Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa) speglar den växande betydelsen av de nya uppgifter som EU fått när det gäller områdena rättsliga och inrikes frågor, gränsskydd, invandrings- och asylpolitiken, folkhälsa och konsumentskydd, kultur, ungdomsfrågor och information till och dialog med medborgarna. Det finns två underrubriker:

| — | 3a. Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

—

3a. Frihet, säkerhet och rättvisa

| — | 3b. Medborgarskap |
| --- | --- |

—

3b. Medborgarskap

Rubrik 4 –   EU som global partner

Rubrik 4 –

EU som global partner

Rubrik 4 omfattar alla så kallade yttre åtgärder, inklusive instrumenten för föranslutningsstöd till nya medlemsstater. Kommissionen har föreslagit att anslagen till Europeiska utvecklingsfonden (EUF) borde integreras i budgetramen för den allmänna budgeten, men Europeiska rådet och Europaparlamentet har beslutat att de även fortsättningsvis ska behandlas separat.

Rubrik 5 –   Administration

Rubrik 5 –

Administration

Denna rubrik omfattar administrationsanslag för samtliga institutioner, jämte anslag till pensioner och till Europaskolorna. För andra institutioner än kommissionen bildar dessa kostnader deras sammanlagda utgifter, men organen och andra organ har både administrativa kostnader och driftskostnader.

Rubrik 6 –   Kompensationer

Rubrik 6 –

Kompensationer

Enligt den politiska överenskommelsen om att de nya medlemsstaterna inte ska bli nettobetalare till budgeten i början av medlemskapet infördes särskilda kompensationer för ändamålet under denna rubrik. Beloppet ställdes till förfogande i form av överföringar för att balansera det de nya medlemsstaterna fått utbetalt via budgeten och det de bidragit med.

3.2   Politikområden

Politikområden

Som ett led i sin användning av verksamhetsbaserad förvaltning (ABM) har kommissionen infört verksamhetsbaserad budgetering (ABB) i sina planerings- och förvaltningsprocesser. Den verksamhetsbaserade budgeteringen för med sig en ny budgetstruktur, där budgetrubrikerna motsvarar politikområden och budgetkapitlen verksamhetsområden. Syftet med den verksamhetsbaserade budgeteringen är att ge en tydlig ram för hur kommissionens politiska målsättningar ska omsättas i praktiken, antingen detta sker genom lagstiftning, finansiering eller på annat sätt. Genom att strukturera kommissionens arbete efter verksamhetsområde ger man en tydlig bild av vad kommissionen sysslar med och samtidigt skapas en generell ram för prioriteringar. Resurser anslås till prioriterade områden under budgetförfarandet, varvid de enskilda verksamheterna fungerar som byggstenar i budgetarbetet. Genom att skapa en sådan koppling mellan verksamheterna och de resurser som anslagits till dem syftar verksamhetsbaserad budgetering till att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i användningen av resurserna inom kommissionen.

Ett politikområde kan definieras som en homogen grupp av verksamheter som ingår i kommissionens arbete och som är relevanta för beslutsfattandet. Varje politikområde motsvarar generellt ett generaldirektorat, och omfattar i genomsnitt omkring sex eller sju enskilda verksamheter. Politikområdena är huvudsakligen operativt inriktade, eftersom kärnverksamheten inom varje område avser tredje man. Driftsbudgeten kompletteras med nödvändiga administrativa utgifter för de enskilda politikområdena.

4.   INSTITUTIONER OCH ORGAN

INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rapporterna om genomförandet av budgeten följer efter nedanstående noter.

I de konsoliderade rapporterna om genomförandet av EU:s allmänna budget ingår, liksom under tidigare år, uppgifter om genomförandet av budgeten för alla institutioner eftersom en separat budget upprättas för varje institution inom EU:s budget. Organen har inte någon separat budget inom EU:s budget och de finansieras därför delvis genom budgetstöd från kommissionen.

Vad avser Europeiska utrikestjänsten bör det noteras att denna, utöver sin egen budget, också mottar bidrag från kommissionen med 212 miljoner euro (år 2011 var beloppet 202 miljoner euro) och från EUF med 53 miljoner euro (år 2011 var beloppet 50 miljoner euro). Dessa budgetanslag ställs till Europeiska utrikestjänstens förfogande (som inkomster avsatta för särskilda ändamål) primärt för att täcka kostnaderna för kommissionsanställda som arbetar vid EU:s delegationer, med anledning av att dessa administrativt förvaltas av Europeiska utrikestjänsten.

För att alla relevanta budgetuppgifter rörande organen ska redovisas innehåller budgetdelen med den konsoliderade årsredovisningen separata rapporter om genomförandet av de enskilda budgetarna för de "traditionella" organ vars räkenskaper ingår i konsolideringen.

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN
   (25)

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

25

2.   SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINTÄKTERNA UTNYTTJATS

SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINTÄKTERNA UTNYTTJATS

| Miljoner euro |
| --- |
| Rubrik | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procentandel av budgeten | Utestående |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande budgetår | Överfört | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| 1. | Egna medel |

Miljoner euro

Rubrik

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procentandel av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande budgetår

Överfört

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

1.

Egna medel

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

| 3. | Överskott, saldon och justeringar |
| --- | --- |

3.

Överskott, saldon och justeringar

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

| 4. | Intäkter från personer som är knutna till institutionerna eller till andra EU-organ |
| --- | --- |

4.

Intäkter från personer som är knutna till institutionerna eller till andra EU-organ

1 312

1 312

1 235

6

1 241

1 230

6

1 236

94,15 %

5

| 5. | Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna |
| --- | --- |

5.

Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna

60

68

619

22

641

594

18

612

896,16 %

29

| 6. | Bidrag och återbetalningar i samband med EU:s avtal och program |
| --- | --- |

6.

Bidrag och återbetalningar i samband med EU:s avtal och program

50

50

3 163

291

3 453

2 776

152

2 928

5 856,15 %

525

| 7. | Dröjsmålsränta och böter |
| --- | --- |

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

3 648

1 821

12 761

14 582

13

3 795

3 807

104,37 %

10 775

| 8. | Upp- och utlåning |
| --- | --- |

8.

Upp- och utlåning

0

0

63

159

222

0

0

0

222

| 9. | Diverse intäkter |
| --- | --- |

9.

Diverse intäkter

30

30

29

10

39

26

5

31

101,61 %

9

Totalt

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

Uppgifter om avdelning 1:   Egna medel

Uppgifter om avdelning 1:

Egna medel

| Kapitel | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procentandel av budgeten | Utestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande budgetår | Överfört | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| 11. | Sockeravgifter |

Kapitel

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procentandel av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande budgetår

Överfört

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

11.

Sockeravgifter

123

123

193

0

193

193

0

193

156,04 %

0

| 12. | Tullar |
| --- | --- |

12.

Tullar

19 171

16 701

16 277

29

16 306

16 258

2

16 261

97,37 %

45

| 13. | Moms |
| --- | --- |

13.

Moms

14 499

14 546

14 648

0

14 648

14 648

0

14 648

100,70 %

0

| 14. | BNI |
| --- | --- |

14.

BNI

93 719

97 284

97 856

0

97 856

97 856

0

97 856

100,59 %

0

| 15. | Korrigering av budgetobalanser |
| --- | --- |

15.

Korrigering av budgetobalanser

0

0

(74)

0

(74)

(74)

0

(74)

0

| 16. | Reducering av BNI-baserade betalningar från Nederländerna och Sverige |
| --- | --- |

16.

Reducering av BNI-baserade betalningar från Nederländerna och Sverige

0

0

2

0

2

2

0

2

0

Totalt

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

Uppgifter om avdelning 3:   Överskott, saldon och justeringar

Uppgifter om avdelning 3:

Överskott, saldon och justeringar

| Kapitel | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procentandel av budgeten | Utestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande budgetår | Överfört | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| 30. | Överskott från föregående budgetår |

Kapitel

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procentandel av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande budgetår

Överfört

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

30.

Överskott från föregående budgetår

0

1 497

1 497

0

1 497

1 497

0

1 497

100,00 %

0

| 31. | Momssaldo |
| --- | --- |

31.

Momssaldo

0

218

223

23

246

223

23

246

112,94 %

0

| 32. | BNI-saldo |
| --- | --- |

32.

BNI-saldo

0

280

204

80

284

204

80

284

101,42 %

0

| 34. | Justering för de som inte deltar i RIF-politiken |
| --- | --- |

34.

Justering för de som inte deltar i RIF-politiken

0

0

(3)

0

(3)

(3)

0

(3)

0

| 35. | Justering för korrig. för Förenade kungariket |
| --- | --- |

35.

Justering för korrig. för Förenade kungariket

0

0

3

0

3

3

0

3

0

| 36. | Korrigering för Förenade kungariket –mellanliggande beräkning |
| --- | --- |

36.

Korrigering för Förenade kungariket –mellanliggande beräkning

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Totalt

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

3.1   ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDENAS UTVECKLING OCH SAMMANSÄTTNING PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDENAS UTVECKLING OCH SAMMANSÄTTNING PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| Miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Beviljade anslag | Ändringar (överföringar och ändringsbudgetar) | Överfört | Inkomster för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag | Beviljade anslag | Ändringar (överföringar och ändringsbudgetar) | Överfört | Inkomster för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 1 | Hållbar tillväxt |

Miljoner euro

Rubrik i budgetramen

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Beviljade anslag

Ändringar (överföringar och ändringsbudgetar)

Överfört

Inkomster för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

Beviljade anslag

Ändringar (överföringar och ändringsbudgetar)

Överfört

Inkomster för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

1

Hållbar tillväxt

67 506

636

36

2 664

2 700

70 842

55 337

5 137

187

3 092

3 279

63 753

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

59 976

(126)

23

2 325

2 348

62 198

57 034

982

78

2 315

2 393

60 409

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

2 065

688

41

199

240

2 994

1 484

729

47

216

263

2 477

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

9 406

(2)

178

349

527

9 931

6 955

(178)

52

354

405

7 182

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 280

0

22

811

833

9 113

8 278

0

711

835

1 546

9 824

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

Totalt

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.2   UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| Miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Beviljade åtagandebemyndiganden | Gjorda åtaganden | Överförda anslag | Anslag som förfallit |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Inkomster för särskilda ändamål | Överföring genom beslut | Totalt | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 1 | Hållbar tillväxt |

Miljoner euro

Rubrik i budgetramen

Beviljade åtagandebemyndiganden

Gjorda åtaganden

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Inkomster för särskilda ändamål

Överföring genom beslut

Totalt

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

1

Hållbar tillväxt

70 842

67 653

36

1 311

69 000

97,40 %

1 354

28

1 381

1,95 %

461

0

0

461

0,65 %

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

62 198

59 825

23

969

60 817

97,78 %

1 356

2

1 357

2,18 %

24

0

0

24

0,04 %

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

2 994

2 741

41

110

2 892

96,62 %

89

0

89

2,96 %

13

0

0

13

0,42 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

9 931

9 364

178

211

9 753

98,21 %

138

2

140

1,41 %

38

0

0

38

0,38 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

9 113

8 184

22

617

8 822

96,81 %

195

0

195

2,14 %

96

0

0

96

1,05 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

Totalt

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.3   UTNYTTJANDE BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

UTNYTTJANDE BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| Miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Beviljade betalningsbemyndiganden | Verkställda betalningar | Överförda anslag | Anslag som förfallit |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatisk överföring | Överföring genom beslut | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 1 | Hållbar tillväxt |

Miljoner euro

Rubrik i budgetramen

Beviljade betalningsbemyndiganden

Verkställda betalningar

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatisk överföring

Överföring genom beslut

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

1

Hållbar tillväxt

63 753

60 288

168

1 129

61 585

96,60 %

128

26

1 963

2 117

3,32 %

32

19

0

51

0,08 %

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

60 409

57 960

72

1 064

59 096

97,83 %

32

4

1 251

1 287

2,13 %

20

5

0

26

0,04 %

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

2 477

2 192

46

136

2 375

95,86 %

8

1

80

88

3,57 %

13

1

0

14

0,57 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

7 182

6 741

31

291

7 064

98,35 %

26

4

63

92

1,28 %

6

20

0

26

0,37 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

9 824

7 475

628

461

8 564

87,18 %

706

1

373

1 081

11,01 %

95

83

0

178

1,81 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

Totalt

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.4   UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| Miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Årets åtaganden |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Gjorda åtaganden under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid årets slut | Utestående åtaganden totalt vid årets slut |
| 1 | Hållbar tillväxt |

Miljoner euro

Rubrik i budgetramen

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Årets åtaganden

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Gjorda åtaganden under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid årets slut

Utestående åtaganden totalt vid årets slut

1

Hållbar tillväxt

159 707

(850)

(54 901)

103 957

69 000

(6 684)

(1)

62 314

166 271

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

25 302

(137)

(12 983)

12 182

60 817

(46 113)

0

14 703

26 886

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

2 130

(332)

(547)

1 251

2 892

(1 827)

0

1 065

2 316

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

19 567

(827)

(4 870)

13 870

9 753

(2 193)

(1)

7 558

21 429

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

737

(90)

(628)

19

8 822

(7 936)

4

890

909

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

Totalt

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.5   UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR OCH RUBRIK I BUDGETRAMEN

UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR OCH RUBRIK I BUDGETRAMEN

| Miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Totalt |
| 1 | Hållbar tillväxt |

Miljoner euro

Rubrik i budgetramen

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Totalt

1

Hållbar tillväxt

1 222

6 765

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

66

739

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

14

5

28

86

241

314

562

1 065

2 316

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

672

650

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

0

0

0

0

0

0

19

890

909

Totalt

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

3.6   ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDENAS UTVECKLING OCH SAMMANSÄTTNING PER POLITIKOMRÅDE

ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDENAS UTVECKLING OCH SAMMANSÄTTNING PER POLITIKOMRÅDE

| Miljoner eurro |
| --- |
| Politikområde | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Beviljade anslag | Ändringar (överföringar och ändringsbudget) | Överfört | Inkomster för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag | Beviljade anslag | Ändringar (överföringar och ändringsbudget) | Överfört | Inkomster för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 01 | Ekonomi och finans |

Miljoner eurro

Politikområde

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Beviljade anslag

Ändringar (överföringar och ändringsbudget)

Överfört

Inkomster för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

Beviljade anslag

Ändringar (överföringar och ändringsbudget)

Överfört

Inkomster för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

01

Ekonomi och finans

611

(94)

0

19

19

536

511

(42)

7

17

24

493

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

1 148

(4)

0

132

132

1 276

1 079

121

21

174

195

1 395

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

92

(1)

0

5

5

96

92

(1)

7

5

12

103

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 581

191

34

12

46

11 818

9 075

2 601

66

12

78

11 755

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

58 587

(22)

0

2 311

2 311

60 877

55 880

989

70

2 303

2 373

59 242

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

1 664

(1)

0

91

91

1 754

1 079

(40)

6

110

116

1 156

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

493

(1)

0

17

17

508

393

(20)

18

17

35

409

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 930

643

0

1 045

1 045

7 618

4 218

632

30

1 366

1 396

6 245

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 678

(2)

0

309

309

1 985

1 357

33

13

373

387

1 776

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

411

0

0

521

521

932

404

1

44

444

488

893

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

1 033

(48)

23

3

26

1 011

806

(56)

4

3

7

757

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

101

(2)

0

7

7

107

98

1

7

7

13

112

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

42 045

569

40

8

48

42 662

35 538

2 686

49

8

57

38 282

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

143

(1)

0

5

5

147

110

18

7

5

12

140

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

2 697

(8)

0

602

603

3 292

2 112

280

16

651

667

3 059

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

262

1

0

8

8

271

253

3

14

8

22

278

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

687

(68)

0

34

34

653

592

16

12

33

45

652

| 18 | Inrikes frågor |
| --- | --- |

18

Inrikes frågor

1 264

(1)

3

56

59

1 322

756

29

7

68

75

860

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

4 817

(51)

44

158

202

4 969

3 276

(188)

17

166

183

3 271

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

104

(1)

0

3

3

106

102

0

6

3

9

111

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 498

(2)

127

110

237

1 733

1 310

21

33

111

144

1 475

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 088

3

8

68

75

1 166

921

(1)

4

51

55

976

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

900

378

0

21

21

1 299

842

259

7

34

40

1 141

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

79

0

0

0

0

79

74

2

7

0

7

83

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

194

(1)

0

11

11

204

193

(1)

16

11

27

219

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 017

62

0

120

120

1 200

1 001

74

146

122

268

1 343

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

69

(12)

0

7

7

63

69

(12)

9

7

16

73

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

0

0

1

1

12

12

0

1

1

1

13

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

134

(6)

0

16

16

144

122

(1)

6

22

27

148

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 335

(14)

0

0

0

1 321

1 335

(14)

0

0

0

1 321

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

399

(9)

0

87

87

477

399

(9)

24

87

111

501

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

718

(1)

0

47

47

764

1 339

(622)

6

60

66

782

| 33 | Rättsliga frågor |
| --- | --- |

33

Rättsliga frågor

218

0

0

15

15

233

187

2

3

14

17

206

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

759

(298)

0

0

0

461

90

(90)

0

0

0

0

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

3 464

0

22

498

519

3 983

3 464

0

393

519

912

4 376

Totalt

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.7   UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| Miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Beviljade åtagandebemyndiganden | Gjorda åtaganden | Överförda anslag | Anslag som förfallit |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Inkomster för särskilda ändamål | Överföring genom beslut | Totalt | % | Från årets anslag | Från överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 01 | Ekonomi och finans |

Miljoner euro

Politikområde

Beviljade åtagandebemyndiganden

Gjorda åtaganden

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Inkomster för särskilda ändamål

Överföring genom beslut

Totalt

%

Från årets anslag

Från överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

01

Ekonomi och finans

536

517

0

18

535

99,66 %

2

0

2

0,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

1 276

1 144

0

92

1 236

96,84 %

40

0

40

3,13 %

0

0

0

0

0,03 %

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

96

91

0

3

94

97,42 %

2

0

2

2,43 %

0

0

0

0

0,15 %

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 818

11 742

34

7

11 782

99,70 %

6

24

30

0,25 %

6

0

0

6

0,05 %

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

60 877

58 550

0

964

59 514

97,76 %

1 347

2

1 349

2,22 %

13

0

0

13

0,02 %

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

1 754

1 651

0

61

1 713

97,65 %

29

0

29

1,67 %

12

0

0

12

0,68 %

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

508

486

0

10

496

97,58 %

7

0

7

1,47 %

5

0

0

5

0,95 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

7 618

6 573

0

486

7 059

92,66 %

559

0

559

7,34 %

0

0

0

0

0,00 %

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 985

1 675

0

203

1 878

94,60 %

106

0

107

5,37 %

1

0

0

1

0,03 %

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

932

411

0

83

494

53,04 %

438

0

438

46,95 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

1 011

982

23

1

1 007

99,60 %

1

0

1

0,12 %

3

0

0

3

0,28 %

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

107

99

0

2

101

94,46 %

5

0

5

4,72 %

1

0

0

1

0,82 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

42 662

42 601

40

6

42 647

99,96 %

2

3

5

0,01 %

10

0

0

10

0,02 %

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

147

142

0

2

144

97,76 %

3

0

3

2,20 %

0

0

0

0

0,04 %

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

3 292

2 689

0

399

3 088

93,79 %

204

0

204

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

271

262

0

4

265

97,92 %

4

0

4

1,60 %

1

0

0

1

0,48 %

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

653

616

0

24

639

97,96 %

10

0

10

1,53 %

3

0

0

3

0,51 %

| 18 | Inrikes frågor |
| --- | --- |

18

Inrikes frågor

1 322

1 253

3

35

1 290

97,57 %

21

0

21

1,62 %

11

0

0

11

0,80 %

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

4 969

4 765

44

63

4 872

98,06 %

95

0

95

1,91 %

1

0

0

1

0,02 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

106

103

0

2

104

98,26 %

1

0

2

1,58 %

0

0

0

0

0,16 %

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 733

1 494

127

99

1 719

99,19 %

12

2

14

0,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 166

1 090

8

37

1 135

97,38 %

30

0

30

2,61 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

1 299

1 277

0

17

1 294

99,61 %

4

0

4

0,34 %

1

0

0

1

0,05 %

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,03 %

0

0

0

0

0,16 %

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

204

191

0

5

196

96,51 %

5

0

5

2,51 %

2

0

0

2

0,98 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 200

1 078

0

71

1 149

95,78 %

50

0

50

4,15 %

1

0

0

1

0,08 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

63

56

0

4

61

95,47 %

3

0

3

4,42 %

0

0

0

0

0,11 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

11

0

0

12

96,23 %

0

0

0

3,04 %

0

0

0

0

0,73 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

144

124

0

11

135

93,94 %

5

0

5

3,38 %

4

0

0

4

2,68 %

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

477

390

0

45

435

91,20 %

42

0

42

8,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

764

716

0

16

731

95,67 %

32

0

32

4,15 %

1

0

0

1

0,17 %

| 33 | Rättsliga frågor |
| --- | --- |

33

Rättsliga frågor

233

216

0

6

222

95,30 %

10

0

10

4,12 %

1

0

0

1

0,58 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

461

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

461

0

0

461

100,00 %

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

3 983

3 376

22

444

3 841

96,43 %

54

0

54

1,36 %

88

0

0

88

2,21 %

Totalt

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.8   UTNYTTJANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

UTNYTTJANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| Miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Beviljade betalningsbemyndiganden | Verkställda betalningar | Överförda anslag | Anslag som förfallit |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatisk överföring | Överföring genom beslut | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 01 | Ekonomi och finans |

Miljoner euro

Politikområde

Beviljade betalningsbemyndiganden

Verkställda betalningar

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatisk överföring

Överföring genom beslut

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

01

Ekonomi och finans

493

463

6

15

484

98,13 %

6

0

2

8

1,64 %

0

1

0

1

0,23 %

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

1 395

1 180

19

72

1 271

91,12 %

19

0

103

121

8,70 %

1

2

0

3

0,18 %

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

103

83

6

2

92

89,72 %

7

0

3

10

9,78 %

0

0

0

1

0,50 %

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 755

11 629

63

7

11 699

99,53 %

13

24

5

43

0,36 %

9

4

0

13

0,11 %

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

59 242

56 829

66

1 053

57 948

97,82 %

23

4

1 250

1 276

2,15 %

13

4

0

18

0,03 %

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

1 156

1 031

5

69

1 105

95,57 %

6

0

41

47

4,03 %

3

1

0

5

0,40 %

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

409

355

17

10

382

93,39 %

17

1

6

24

5,89 %

1

2

0

3

0,72 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

6 245

4 827

25

455

5 307

84,97 %

23

0

911

934

14,95 %

0

5

0

5

0,08 %

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 776

1 375

12

114

1 501

84,54 %

14

0

259

273

15,36 %

1

1

0

2

0,10 %

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

893

357

40

69

466

52,13 %

48

0

375

423

47,35 %

0

5

0

5

0,52 %

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

757

742

2

1

745

98,45 %

3

0

1

5

0,64 %

5

2

0

7

0,91 %

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

112

92

6

2

99

88,71 %

5

0

5

11

9,47 %

1

1

0

2

1,82 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

38 282

38 200

48

6

38 254

99,93 %

12

0

2

14

0,04 %

12

1

0

14

0,04 %

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

140

121

7

2

130

92,66 %

7

0

3

10

7,04 %

0

0

0

0

0,30 %

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

3 059

2 379

14

368

2 761

90,23 %

13

0

284

296

9,69 %

1

2

0

2

0,08 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

278

240

13

3

256

92,16 %

14

0

5

19

6,84 %

1

1

0

3

1,00 %

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

652

596

11

28

635

97,34 %

11

0

5

16

2,48 %

0

1

0

1

0,18 %

| 18 | Inrikes frågor |
| --- | --- |

18

Inrikes frågor

860

769

6

61

835

97,15 %

4

1

7

12

1,44 %

11

2

0

12

1,41 %

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

3 271

3 073

10

150

3 233

98,83 %

13

0

16

30

0,90 %

2

7

0

9

0,27 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

111

98

6

1

105

94,79 %

4

0

2

5

4,86 %

0

0

0

0

0,34 %

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 475

1 319

19

90

1 429

96,87 %

10

0

21

31

2,11 %

1

14

0

15

1,03 %

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

976

914

3

27

943

96,68 %

3

3

25

31

3,21 %

0

1

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

1 141

1 093

6

29

1 128

98,84 %

7

0

5

12

1,01 %

1

0

0

2

0,15 %

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

83

66

5

0

71

85,23 %

8

2

0

10

11,95 %

0

2

0

2

2,82 %

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

219

176

14

5

195

88,73 %

15

1

6

21

9,62 %

1

2

0

4

1,64 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 343

963

136

51

1 149

85,59 %

111

0

72

183

13,60 %

1

10

0

11

0,81 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

73

49

9

3

61

83,74 %

7

0

4

11

15,45 %

0

1

0

1

0,80 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

13

11

1

0

12

91,60 %

0

0

0

1

7,06 %

0

0

0

0

1,34 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

148

115

5

8

128

86,27 %

5

0

13

19

12,64 %

1

1

0

2

1,08 %

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

501

370

22

41

433

86,56 %

20

0

46

66

13,17 %

0

1

0

1

0,27 %

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

782

706

5

12

723

92,51 %

6

0

48

53

6,82 %

4

1

0

5

0,66 %

| 33 | Rättsliga frågor |
| --- | --- |

33

Rättsliga frågor

206

183

1

6

190

92,16 %

4

1

8

13

6,13 %

2

2

0

4

1,71 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

4 376

2 934

340

322

3 596

82,19 %

442

0

197

638

14,59 %

88

53

0

141

3,22 %

Totalt

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.9   UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| Miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Årets åtaganden | Totala utestående åtaganden vid årets slut |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Gjorda åtaganden under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid årets slut |
| 01 | Ekonomi och finans |

Miljoner euro

Politikområde

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Årets åtaganden

Totala utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Gjorda åtaganden under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid årets slut

01

Ekonomi och finans

582

(9)

(143)

429

535

(341)

0

194

623

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

2 155

(31)

(850)

1 274

1 236

(421)

0

814

2 088

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

7

0

(6)

0

94

(86)

0

8

8

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

29 625

(40)

(11 226)

18 359

11 782

(473)

0

11 309

29 668

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

22 357

(76)

(11 972)

10 308

59 514

(45 975)

0

13 539

23 847

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

2 809

(100)

(879)

1 830

1 713

(226)

0

1 487

3 317

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

898

(11)

(243)

645

496

(138)

0

358

1 003

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

9 200

(170)

(2 983)

6 047

7 059

(2 324)

0

4 734

10 781

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

2 269

(51)

(782)

1 436

1 878

(720)

0

1 158

2 594

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

184

(13)

(114)

57

494

(352)

0

142

199

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

2 062

(33)

(538)

1 490

1 007

(207)

0

800

2 290

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

22

(2)

(16)

4

101

(83)

0

18

21

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

108 413

(498)

(36 781)

71 133

42 647

(1 473)

(1)

41 174

112 307

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

92

(13)

(55)

24

144

(75)

0

69

93

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

1 921

(53)

(839)

1 028

3 088

(1 921)

0

1 167

2 195

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

122

(13)

(86)

24

265

(170)

0

95

119

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

719

(81)

(317)

321

639

(318)

0

321

642

| 18 | Inrikes frågor |
| --- | --- |

18

Inrikes frågor

1 458

(235)

(268)

954

1 290

(567)

0

723

1 677

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

10 232

(528)

(2 379)

7 324

4 872

(854)

0

4 018

11 343

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

20

(1)

(13)

6

104

(93)

0

12

18

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

3 281

(119)

(970)

2 192

1 719

(459)

0

1 260

3 453

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

2 864

(16)

(769)

2 079

1 135

(175)

(1)

960

3 039

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

670

(4)

(417)

248

1 294

(711)

0

583

831

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

34

(7)

(15)

12

79

(56)

0

23

35

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

19

(3)

(15)

0

196

(179)

0

17

17

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

184

(12)

(161)

11

1 149

(988)

0

160

171

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

9

(1)

(9)

0

61

(52)

0

8

8

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

115

(9)

(45)

61

135

(82)

0

53

114

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

0

0

0

0

1 318

(1 318)

0

0

0

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

24

(1)

(22)

0

435

(411)

0

24

24

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

4 522

(12)

(622)

3 888

731

(102)

0

629

4 518

| 33 | Rättsliga frågor |
| --- | --- |

33

Rättsliga frågor

181

(34)

(67)

80

222

(122)

0

99

179

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

397

(57)

(325)

15

3 841

(3 272)

4

573

588

Totalt

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.10   UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR OCH POLITIKOMRÅDE

UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR OCH POLITIKOMRÅDE

| Miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Totalt |
| 01 | Ekonomi och finans |

Miljoner euro

Politikområde

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Totalt

01

Ekonomi och finans

11

35

10

0

20

167

185

194

623

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

10

5

17

97

101

546

498

814

2 088

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

384

1 507

57

267

1 241

5 457

9 446

11 309

29 668

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

7

456

0

2

152

1 437

8 254

13 539

23 847

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

15

27

124

103

271

494

797

1 487

3 317

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

9

12

57

88

138

151

189

358

1 003

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

114

73

177

381

814

1 728

2 760

4 734

10 781

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

12

8

31

83

207

372

724

1 158

2 594

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

0

3

1

10

10

11

21

142

199

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

51

271

5

18

71

411

663

800

2 290

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

0

0

0

0

0

1

3

18

21

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

836

5 328

21

1 875

7 437

20 613

35 024

41 174

112 307

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

0

0

0

0

0

4

20

69

93

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

2

0

47

77

150

255

497

1 167

2 195

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

0

0

0

0

1

6

17

95

119

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

9

3

7

43

42

83

133

321

642

| 18 | Inrikes frågor |
| --- | --- |

18

Inrikes frågor

4

0

17

64

208

249

412

723

1 677

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

266

235

498

846

1 236

1 725

2 518

4 018

11 343

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

0

0

0

0

0

2

4

12

18

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

113

63

71

193

365

578

810

1 260

3 453

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

69

86

129

236

310

513

735

960

3 039

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

0

1

1

9

16

58

163

583

831

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

0

0

1

1

2

2

6

23

35

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

0

0

0

0

0

0

0

17

17

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

0

0

0

0

0

0

11

160

171

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

2

2

1

1

3

17

36

53

114

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

60

43

28

101

1 365

1 671

621

629

4 518

| 33 | Rättsliga frågor |
| --- | --- |

33

Rättsliga frågor

0

0

1

4

12

18

45

99

179

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

0

0

0

0

0

0

15

573

588

Totalt

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

4.1   SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINTÄKTERNA UTNYTTJATS PER INSTITUTION

SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINTÄKTERNA UTNYTTJATS PER INSTITUTION

| Miljoner euro |
| --- |
| Institution | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procentandel av budgeten | Utestående |
| Ursprung-liga | Slutliga | Innevarande budgetår | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| Europaparlamentet | 147 | 147 | 174 | 26 | 200 | 172 | 4 | 176 | 119,41 % | 25 |
| Europeiska rådet och rådet | 58 | 58 | 99 | 11 | 109 | 88 | 10 | 98 | 168,80 % | 11 |
| Kommissionen | 128 761 | 135 431 | 137 081 | 13 342 | 150 423 | 134 783 | 4 066 | 138 849 | 102,52 % | 11 573 |
| Domstolen | 44 | 44 | 51 | 0 | 51 | 51 | 0 | 51 | 115,64 % | 0 |
| Revisionsrätten | 21 | 21 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 90,58 % | 0 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 133,47 % | 0 |
| Regionkommittén | 8 | 8 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 250,50 % | 0 |
| Ombudsmannen | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 97,10 % | 0 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 77,36 % | 0 |
| Europeiska utrikestjänsten | 35 | 35 | 309 | 0 | 310 | 309 | 0 | 309 | 889,83 % | 0 |
| Totalt | 129 088 | 135 758 | 137 771 | 13 379 | 151 150 | 135 460 | 4 080 | 139 541 | 102,79 % | 11 610 |

Miljoner euro

Institution

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procentandel av budgeten

Utestående

Ursprung-liga

Slutliga

Innevarande budgetår

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

Europaparlamentet

147

147

174

26

200

172

4

176

119,41 %

25

Europeiska rådet och rådet

58

58

99

11

109

88

10

98

168,80 %

11

Kommissionen

128 761

135 431

137 081

13 342

150 423

134 783

4 066

138 849

102,52 %

11 573

Domstolen

44

44

51

0

51

51

0

51

115,64 %

0

Revisionsrätten

21

21

19

0

19

19

0

19

90,58 %

0

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

12

12

16

0

16

16

0

16

133,47 %

0

Regionkommittén

8

8

20

0

20

20

0

20

250,50 %

0

Ombudsmannen

1

1

1

0

1

1

0

1

97,10 %

0

Europeiska datatillsynsmannen

1

1

1

0

1

1

0

1

77,36 %

0

Europeiska utrikestjänsten

35

35

309

0

310

309

0

309

889,83 %

0

Totalt

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

4.2   GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER INSTITUTION

GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER INSTITUTION

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

| Miljoner euro |
| --- |
| Institution | Beviljade åtagande-bemyndiganden | Gjorda åtaganden | Överförda anslag | Anslag som förfallit |
| Från budget-årets anslag | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Från inkomster för särskilda ändamål | Över-föring genom beslut | Totalt | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| Europaparlamentet | 1 862 | 1 693 | 22 | 116 | 1 831 | 98,32 % | 6 | 0 | 6 | 0,34 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 1,33 % |
| Europeiska rådet och rådet | 612 | 490 | 0 | 42 | 532 | 86,89 % | 36 | 0 | 36 | 5,92 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 7,19 % |
| Kommissionen | 151 094 | 144 390 | 279 | 2 774 | 147 443 | 97,58 % | 3 077 | 31 | 3 108 | 2,06 % | 543 | 0 | 0 | 543 | 0,36 % |
| Domstolen | 351 | 344 | 0 | 1 | 345 | 98,36 % | 1 | 0 | 1 | 0,28 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,36 % |
| Revisionsrätten | 143 | 137 | 0 | 0 | 138 | 96,12 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 3,59 % |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 133 | 125 | 0 | 4 | 128 | 96,62 % | 0 | 0 | 0 | 0,25 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 3,13 % |
| Regionkommittén | 99 | 85 | 0 | 12 | 97 | 98,43 % | 0 | 0 | 0 | 0,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,54 % |
| Ombudsmannen | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 95,86 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,12 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,79 % |
| Europeiska utrikestjänsten | 767 | 486 | 0 | 268 | 754 | 98,37 % | 10 | 0 | 10 | 1,26 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,37 % |
| Totalt | 155 077 | 147 766 | 300 | 3 218 | 151 284 | 97,55 % | 3 131 | 31 | 3 162 | 2,04 % | 631 | 0 | 0 | 631 | 0,41 % |

Miljoner euro

Institution

Beviljade åtagande-bemyndiganden

Gjorda åtaganden

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Från budget-årets anslag

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Från inkomster för särskilda ändamål

Över-föring genom beslut

Totalt

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

Europaparlamentet

1 862

1 693

22

116

1 831

98,32 %

6

0

6

0,34 %

25

0

0

25

1,33 %

Europeiska rådet och rådet

612

490

0

42

532

86,89 %

36

0

36

5,92 %

44

0

0

44

7,19 %

Kommissionen

151 094

144 390

279

2 774

147 443

97,58 %

3 077

31

3 108

2,06 %

543

0

0

543

0,36 %

Domstolen

351

344

0

1

345

98,36 %

1

0

1

0,28 %

5

0

0

5

1,36 %

Revisionsrätten

143

137

0

0

138

96,12 %

0

0

0

0,30 %

5

0

0

5

3,59 %

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

133

125

0

4

128

96,62 %

0

0

0

0,25 %

4

0

0

4

3,13 %

Regionkommittén

99

85

0

12

97

98,43 %

0

0

0

0,03 %

2

0

0

2

1,54 %

Ombudsmannen

10

9

0

0

9

95,86 %

0

0

0

0,02 %

0

0

0

0

4,12 %

Europeiska datatillsynsmannen

8

7

0

0

7

95,21 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

4,79 %

Europeiska utrikestjänsten

767

486

0

268

754

98,37 %

10

0

10

1,26 %

3

0

0

3

0,37 %

Totalt

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

Betalningsbemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

| Miljoner euro |
| --- |
| Institution | Beviljade betalnings-bemyndiganden | Verkställda betalningar | Överförda anslag | Anslag som förfallit |
| Budgetårets anslag | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatisk överföring | Överföring genom beslut | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Budget-årets anslag | Från över-förda anslag | In-komster för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| Europaparlamentet | 2 092 | 1 388 | 214 | 22 | 1 623 | 77,58 % | 305 | 0 | 108 | 413 | 19,76 % | 25 | 31 | 0 | 56 | 2,67 % |
| Europeiska rådet och rådet | 661 | 444 | 36 | 44 | 524 | 79,31 % | 46 | 0 | 41 | 87 | 13,13 % | 44 | 6 | 0 | 50 | 7,56 % |
| Kommissionen | 139 268 | 131 722 | 605 | 2 759 | 135 087 | 97,00 % | 458 | 36 | 3 533 | 4 028 | 2,89 % | 78 | 76 | 0 | 154 | 0,11 % |
| Domstolen | 369 | 326 | 16 | 1 | 343 | 92,92 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,15 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 1,93 % |
| Revisionsrätten | 156 | 125 | 11 | 0 | 136 | 87,11 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 8,41 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 4,48 % |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 141 | 117 | 7 | 4 | 127 | 90,15 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,19 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 3,66 % |
| Regionkommittén | 108 | 77 | 7 | 12 | 96 | 89,53 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 7,37 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombudsmannen | 10 | 8 | 1 | 0 | 9 | 89,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,74 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,15 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 81,28 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,68 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % |
| Europeiska utrikestjänsten | 831 | 444 | 49 | 238 | 731 | 88,06 % | 42 | 0 | 46 | 88 | 10,58 % | 3 | 8 | 0 | 11 | 1,36 % |
| Totalt | 143 644 | 134 656 | 946 | 3 081 | 138 683 | 96,55 % | 900 | 36 | 3 730 | 4 666 | 3,25 % | 166 | 128 | 0 | 295 | 0,21 % |

Miljoner euro

Institution

Beviljade betalnings-bemyndiganden

Verkställda betalningar

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Budgetårets anslag

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatisk överföring

Överföring genom beslut

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Budget-årets anslag

Från över-förda anslag

In-komster för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

Europaparlamentet

2 092

1 388

214

22

1 623

77,58 %

305

0

108

413

19,76 %

25

31

0

56

2,67 %

Europeiska rådet och rådet

661

444

36

44

524

79,31 %

46

0

41

87

13,13 %

44

6

0

50

7,56 %

Kommissionen

139 268

131 722

605

2 759

135 087

97,00 %

458

36

3 533

4 028

2,89 %

78

76

0

154

0,11 %

Domstolen

369

326

16

1

343

92,92 %

18

0

1

19

5,15 %

5

2

0

7

1,93 %

Revisionsrätten

156

125

11

0

136

87,11 %

13

0

0

13

8,41 %

5

2

0

7

4,48 %

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

141

117

7

4

127

90,15 %

8

0

1

9

6,19 %

4

1

0

5

3,66 %

Regionkommittén

108

77

7

12

96

89,53 %

8

0

0

8

7,37 %

2

2

0

3

3,10 %

Ombudsmannen

10

8

1

0

9

89,11 %

1

0

0

1

6,74 %

0

0

0

0

4,15 %

Europeiska datatillsynsmannen

9

6

1

0

7

81,28 %

1

0

0

1

10,68 %

0

0

0

1

8,05 %

Europeiska utrikestjänsten

831

444

49

238

731

88,06 %

42

0

46

88

10,58 %

3

8

0

11

1,36 %

Totalt

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

4.3   ORGANENS INTÄKTER: BUDGETPROGNOSER, FORDRINGAR OCH ERHÅLLNA BELOPP

ORGANENS INTÄKTER: BUDGETPROGNOSER, FORDRINGAR OCH ERHÅLLNA BELOPP

| Miljoner euro |
| --- |
| Organ | Prognostiserade inkomster | Fastställda fordringar | Erhållna belopp | Utestående | Finansiering från kommissionen per politikområde |
| Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Europeiska stödkontoret för asylfrågor | 7 | 2 | 2 | 0 | 18 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 150 | 116 | 115 | 1 | 06 |
| Frontex | 90 | 76 | 76 | 0 | 18 |
| Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning | 19 | 20 | 20 | 1 | 15 |
| Europeiska polisakademin | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 33 | 35 | 35 | 0 | 02 |
| Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 58 | 58 | 58 | 0 | 17 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Europeiska bankmyndigheten | 21 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten | 16 | 14 | 14 | 0 | 12 |
| Europeiska miljöbyrån | 42 | 52 | 51 | 1 | 07 |
| Europol | 84 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten | 20 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Europeiska fiskerikontrollbyrån | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 77 | 77 | 77 | 0 | 17 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS) | 13 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi | 344 | 379 | 379 | 0 | 08 |
| Eurojust | 33 | 33 | 33 | 0 | 18 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 59 | 54 | 53 | 0 | 06 |
| Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) | 175 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 222 | 254 | 224 | 31 | 02 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation | 3 | 3 | 3 | 0 | 09 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 21 | 21 | 21 | 0 | 18 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik | 78 | 77 | 77 | 0 | 15 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 48 | 49 | 45 | 4 | 15 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 21 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 16 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Genomförandeorganet för forskning | 46 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Totalt | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 | |

Miljoner euro

Organ

Prognostiserade inkomster

Fastställda fordringar

Erhållna belopp

Utestående

Finansiering från kommissionen per politikområde

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

7

7

7

0

06

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

7

2

2

0

18

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

150

116

115

1

06

Frontex

90

76

76

0

18

Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning

19

20

20

1

15

Europeiska polisakademin

8

9

9

0

18

Europeiska kemikaliemyndigheten

33

35

35

0

02

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar

58

58

58

0

17

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

16

16

16

0

18

Europeiska bankmyndigheten

21

19

19

0

12

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

16

14

14

0

12

Europeiska miljöbyrån

42

52

51

1

07

Europol

84

83

83

0

18

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

20

19

19

0

12

Europeiska fiskerikontrollbyrån

10

10

10

0

11

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

77

77

77

0

17

Europeiska jämställdhetsinstitutet

8

8

8

0

04

Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

13

21

21

0

06

Det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi

344

379

379

0

08

Eurojust

33

33

33

0

18

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

59

54

53

0

06

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning)

175

176

176

0

12

Europeiska läkemedelsmyndigheten

222

254

224

31

02

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

8

8

8

0

09

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

3

3

3

0

09

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

21

21

21

0

18

Europeiska järnvägsbyrån

26

26

26

0

06

Europeiska arbetsmiljöbyrån

15

15

15

0

04

Europeiska institutet för innovation och teknik

78

77

77

0

15

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

48

49

45

4

15

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

21

20

20

0

15

Gemenskapens växtsortsmyndighet

13

13

13

0

17

Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor

21

21

21

0

04

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

50

50

50

0

15

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

16

17

17

0

06

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

39

39

39

0

08

Genomförandeorganet för forskning

46

47

47

0

08

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

7

7

7

0

17

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

10

10

10

0

06

Totalt

1 936

1 963

1 925

38

| Miljoner euro |
| --- |
| Typ av intäkt | Prognostiserade inkomster | Fastställda fordringar | Erhållna belopp | Utestående |
| Kommissionens bidrag | 1 304 | 1 276 | 1 272 | 5 |
| Inkomster från arvoden | 465 | 490 | 460 | 30 |
| Övriga intäkter | 168 | 197 | 193 | 4 |
| Totalt | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 |

Miljoner euro

Typ av intäkt

Prognostiserade inkomster

Fastställda fordringar

Erhållna belopp

Utestående

Kommissionens bidrag

1 304

1 276

1 272

5

Inkomster från arvoden

465

490

460

30

Övriga intäkter

168

197

193

4

Totalt

1 936

1 963

1 925

38

4.4   ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN

ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN

| Miljoner euro |
| --- |
| Organ | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Anslag | Gjorda åtaganden | Överfört | Anslag | Verkställda betalningar | Överfört |
| Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter | 7 | 7 | 0 | 8 | 5 | 2 |
| Europeiska stödkontoret för asylfrågor | 7 | 5 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 164 | 132 | 27 | 176 | 117 | 53 |
| Frontex | 90 | 89 | 1 | 128 | 99 | 22 |
| Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning | 22 | 21 | 1 | 22 | 19 | 3 |
| Europeiska polisakademin | 9 | 8 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 99 | 96 | 0 | 113 | 94 | 15 |
| Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 58 | 55 | 0 | 69 | 55 | 10 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 0 |
| Europeiska bankmyndigheten | 21 | 18 | 0 | 22 | 13 | 7 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten | 16 | 14 | 0 | 16 | 11 | 4 |
| Europeiska miljöbyrån | 69 | 52 | 16 | 73 | 45 | 27 |
| Europol | 85 | 84 | 1 | 100 | 79 | 17 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten | 20 | 17 | 0 | 22 | 15 | 4 |
| Europeiska fiskerikontrollbyrån | 9 | 9 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 79 | 78 | 0 | 90 | 80 | 9 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 8 | 7 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS) | 106 | 58 | 47 | 55 | 33 | 22 |
| Europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi | 1 482 | 1 482 | 0 | 384 | 362 | 7 |
| Eurojust | 35 | 34 | 1 | 41 | 35 | 5 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 57 | 53 | 1 | 61 | 53 | 2 |
| Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) | 429 | 189 | 0 | 461 | 180 | 37 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 226 | 222 | 0 | 262 | 215 | 41 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 8 | 8 | 0 | 9 | 9 | 1 |
| Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 21 | 21 | 0 | 28 | 23 | 5 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 26 | 25 | 0 | 30 | 26 | 2 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 17 | 15 | 1 | 20 | 15 | 5 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik | 97 | 95 | 0 | 83 | 71 | 7 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 48 | 42 | 0 | 52 | 41 | 4 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 20 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor | 22 | 21 | 0 | 26 | 20 | 5 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 50 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 17 | 16 | 0 | 18 | 16 | 1 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | 39 | 38 | 0 | 41 | 38 | 2 |
| Genomförandeorganet för forskning | 46 | 44 | 0 | 50 | 43 | 4 |
| Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Total | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Miljoner euro

Organ

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Anslag

Gjorda åtaganden

Överfört

Anslag

Verkställda betalningar

Överfört

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

7

7

0

8

5

2

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

7

5

0

6

2

2

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

164

132

27

176

117

53

Frontex

90

89

1

128

99

22

Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning

22

21

1

22

19

3

Europeiska polisakademin

9

8

0

11

8

2

Europeiska kemikaliemyndigheten

99

96

0

113

94

15

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar

58

55

0

69

55

10

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

17

16

0

17

16

0

Europeiska bankmyndigheten

21

18

0

22

13

7

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

16

14

0

16

11

4

Europeiska miljöbyrån

69

52

16

73

45

27

Europol

85

84

1

100

79

17

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

20

17

0

22

15

4

Europeiska fiskerikontrollbyrån

9

9

0

11

10

1

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

79

78

0

90

80

9

Europeiska jämställdhetsinstitutet

8

7

0

11

8

2

Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

106

58

47

55

33

22

Europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi

1 482

1 482

0

384

362

7

Eurojust

35

34

1

41

35

5

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

57

53

1

61

53

2

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning)

429

189

0

461

180

37

Europeiska läkemedelsmyndigheten

226

222

0

262

215

41

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

8

8

0

9

9

1

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

3

3

0

3

2

1

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

21

21

0

28

23

5

Europeiska järnvägsbyrån

26

25

0

30

26

2

Europeiska arbetsmiljöbyrån

17

15

1

20

15

5

Europeiska institutet för innovation och teknik

97

95

0

83

71

7

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

48

42

0

52

41

4

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

20

20

0

21

20

1

Gemenskapens växtsortsmyndighet

14

13

0

14

12

0

Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor

22

21

0

26

20

5

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

50

49

0

55

48

6

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

17

16

0

18

16

1

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

39

38

0

41

38

2

Genomförandeorganet för forskning

46

44

0

50

43

4

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

7

7

0

8

7

1

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

10

10

0

11

9

1

Total

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

| Typ av kostnad | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| --- | --- | --- |
| Anslag | Gjorda åtaganden | Överfört | Anslag | Verkställda betalningar | Överfört |
| Personal | 813 | 781 | 2 | 829 | 777 | 18 |
| Administrativa kostnader | 305 | 292 | 1 | 377 | 277 | 79 |
| Rörelsekostnader | 2 442 | 2 102 | 95 | 1 421 | 899 | 242 |
| Totalt | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Typ av kostnad

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Anslag

Gjorda åtaganden

Överfört

Anslag

Verkställda betalningar

Överfört

Personal

813

781

2

829

777

18

Administrativa kostnader

305

292

1

377

277

79

Rörelsekostnader

2 442

2 102

95

1 421

899

242

Totalt

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

4.5.   BUDGETUTFALL INKLUSIVE ORGANEN

BUDGETUTFALL INKLUSIVE ORGANEN

| Miljoner euro |
| --- |
| | Europeiska unionen | Organ | Minus bidragen till organen | Totalt |
| Intäkter under budgetåret | 139 541 | 1 925 | (1 272) | 140 194 |
| Betalningar mot årets anslag | (137 738) | (1 739) | 1 272 | (138 205) |
| Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1 | (936) | (338) | 0 | (1 274) |
| Outnyttjade anslag som överförts från år N–1 och som annullerats | 92 | 171 | 0 | 263 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | 60 | (8) | 0 | 52 |
| Budgetutfall | 1 019 | 12 | 0 | 1 031 |

Miljoner euro

Europeiska unionen

Organ

Minus bidragen till organen

Totalt

Intäkter under budgetåret

139 541

1 925

(1 272)

140 194

140 194

Betalningar mot årets anslag

(137 738)

(1 739)

1 272

(138 205)

(138 205)

Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1

(936)

(338)

0

(1 274)

(1 274)

Outnyttjade anslag som överförts från år N–1 och som annullerats

92

171

0

263

263

Växelkursskillnader under budgetåret

60

(8)

0

52

52

Budgetutfall

Budgetutfall

1 019

1 019

12

12

0

0

1 031

1 031

---

(1)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

1

(2)  Europaparlamentet antog den 13 december 2012 en budget för utbetalning av unionens kortfristiga skulder som ska uppbäras eller betalas in av medlemsstaterna under 2013. Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna (ändrad lydelse av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968) ska medlemsstaterna gemensamt garantera att pensionsrättigheterna uppfylls.

2

(3)  EUT L 298, av den 26.10.2012, s. 1

3

(4)  EUT L 362, av den 31.12.2012, s. 1

4

(5)  Garantifonden innehar EFSM-obligationer som emitteras av kommissionen, varför dessa måste dras av.

5

(6)  Garantifonden innehar EFSM-obligationer som emitteras av kommissionen, varför dessa måste dras av.

6

(7)  Garantifonden innehar EFSM-obligationer som emitteras av kommissionen, varför dessa måste dras av.

7

(8)  Det ingående saldot omfattar även en justering av beloppen som anmäldes 2011.

8

(9)  Tidigare redovisades inga belopp för administration.

9

(10)  Tidigare redovisades inga belopp för administration.

10

(11)  Vissa belopp som tidigare redovisades som finansiella korrigeringar redovisas numera som medel som kan återkrävas.

11

(12)  Slutsatserna av revisionen visar att stora förbättringar krävs i den franska attesterande myndighetens rapportering av återkrav avseende EFF.

12

(13)  Slutsatserna från kontrollerna utifrån de slutrapporter och den uppföljning som gjorts av de berörda medlemsstaterna vidarebefordrades till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet.

13

(14)  En tabell över återbetalningsplanen för dessa lån återfinns i slutet av not 7.1.3.

14

7.1.3

(15)  Andra programmet.

15

(16)  Med tillämpning av korrigeringskoefficient (korr.koeff.)

16

(17)  Betalas för de tre år som följer på tjänstens upphörande.

17

(18)  Ingår i konsolideringen för första gången 2012.

18

(19)  Vissa sifferuppgifter i redovisningen kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

19

(20)  Eftas resultat uppgick till (4) miljoner euro år 2012 och (5) miljoner euro år 2011.

20

(21)  Inklusive ändringsbudgetar samt anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

21

Inklusive ändringsbudgetar samt anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

(22)  Inklusive ändringsbudgetar samt anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

22

Inklusive ändringsbudgetar samt anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

(23)  Inklusive ändringsbudgetar samt anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

23

Inklusive ändringsbudgetar samt anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

(24)  Inklusive ändringsbudgetar samt anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

24

Inklusive ändringsbudgetar samt anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

(25)  Vissa sifferuppgifter i redovisningen kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

25

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 334/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 334/122

---

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT

2013/C 334/02

| I. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har revisionsrätten granskat






  a) | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av den konsoliderade årsredovisningen (1) och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2012 och som godkändes av kommissionen den 26 juli 2013, |
| --- | --- | --- |

I.

I enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har revisionsrätten granskat

a)

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av den konsoliderade årsredovisningen (1) och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2012 och som godkändes av kommissionen den 26 juli 2013,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning.

Ledningens ansvar

| II. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta. Detta ansvar innefattar att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ansvarar också för att se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som återspeglas i årsredovisningen följer regelverket. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

II.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta. Detta ansvar innefattar att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ansvarar också för att se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som återspeglas i årsredovisningen följer regelverket. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget).

Revisorns ansvar

| III. | Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

III.

Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| IV. | En revision innebär att revisorn genom olika revisionsåtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i den konsoliderade årsredovisningen och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i den konsoliderade årsredovisningen och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av konsoliderade årsredovisningar som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna men inte i syfte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i uppskattningarna i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i den konsoliderade årsredovisningen. |
| --- | --- |

IV.

En revision innebär att revisorn genom olika revisionsåtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i den konsoliderade årsredovisningen och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i den konsoliderade årsredovisningen och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av konsoliderade årsredovisningar som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna men inte i syfte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i uppskattningarna i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i den konsoliderade årsredovisningen.

| V. | När det gäller inkomster baserar revisionsrätten sin revision av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna tills medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar revisionsrätten tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

V.

När det gäller inkomster baserar revisionsrätten sin revision av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna tills medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar revisionsrätten tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna.

| VI. | När det gäller utgifter granskar revisionsrätten betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts (”kostnadsförda betalningar”). Revisionen omfattar alla betalningar (även betalningar som avser inköp av tillgångar) utom förskott vid den tidpunkt då de gjordes. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen under samma år eller senare. |
| --- | --- |

VI.

När det gäller utgifter granskar revisionsrätten betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts (”kostnadsförda betalningar”). Revisionen omfattar alla betalningar (även betalningar som avser inköp av tillgångar) utom förskott vid den tidpunkt då de gjordes. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen under samma år eller senare.

| VII. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för sina uttalanden. |
| --- | --- |

VII.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för sina uttalanden.

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| VIII. | Revisionsrätten anser att Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för det år som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2012, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

VIII.

Revisionsrätten anser att Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för det år som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2012, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| IX. | Enligt revisionsrättens uppfattning är de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

IX.

Enligt revisionsrättens uppfattning är de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta.

Åtaganden

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna

| X. | Enligt revisionsrättens uppfattning är de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

X.

Enligt revisionsrättens uppfattning är de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta.

Betalningar

Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| XI. | Revisionsrätten drar slutsatsen att de granskade systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta (punkt VI). Alla verksamhetsområden med driftsutgifter innehåller väsentliga fel. Revisionsrätten uppskattar den mest sannolika felprocenten i de kostnadsförda betalningar som ligger till grund för räkenskaperna till 4,8 % (3). |
| --- | --- |

XI.

Revisionsrätten drar slutsatsen att de granskade systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta (punkt VI). Alla verksamhetsområden med driftsutgifter innehåller väsentliga fel. Revisionsrätten uppskattar den mest sannolika felprocenten i de kostnadsförda betalningar som ligger till grund för räkenskaperna till 4,8 % (3).

Uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| XII. | Eftersom de problem som beskrivs i punkten Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är betydande anser revisionsrätten att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2012 innehåller väsentliga fel. |
| --- | --- |

XII.

Eftersom de problem som beskrivs i punkten Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är betydande anser revisionsrätten att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2012 innehåller väsentliga fel.

Den 5 september 2013

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG

---

(1)  Den konsoliderade årsredovisningen omfattar balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter (inbegripet segmentrapportering).

1

(2)  De konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten omfattar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten och förklarande noter.

2

(3)  Med den urvalsmetod som användes under tidigare år skulle den uppskattade mest sannolika felprocenten ha varit 4,5 %.

3

---