# Uradni list C 251/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.251.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 251 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5631. avgust 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.251.slv

Uradni list

Evropske unije

C 251

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5631. avgust 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 251/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2013/C 251/02 | Mnenje svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka dne 22. marca 2013 o osnutku sklepa v zadevi AT.39727 – CEZ – Poročevalka: Ciper | 2 |
| 2013/C 251/03 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje (AT.39727 – CEZ) | 3 |
| 2013/C 251/04 | Povzetek sklepa Komisije z dne 10. aprila 2013 v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva AT.39727 – CEZ) (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1997 final) | 4 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 251/01

Menjalni tečaji eura

1

2013/C 251/02

Mnenje svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka dne 22. marca 2013 o osnutku sklepa v zadevi AT.39727 – CEZ – Poročevalka: Ciper

2

2013/C 251/03

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje (AT.39727 – CEZ)

3

2013/C 251/04

Povzetek sklepa Komisije z dne 10. aprila 2013 v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva AT.39727 – CEZ) (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1997 final)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1997 final)

4

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 251/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 251/06 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 8 |
| 2013/C 251/07 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 13 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2013/C 251/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2013/C 251/06

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

8

2013/C 251/07

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 31.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

30. avgusta 2013

2013/C 251/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3235 |
| JPY | japonski jen | 130,01 |
| DKK | danska krona | 7,4594 |
| GBP | funt šterling | 0,85395 |
| SEK | švedska krona | 8,7503 |
| CHF | švicarski frank | 1,2310 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,0905 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,735 |
| HUF | madžarski forint | 300,78 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7028 |
| PLN | poljski zlot | 4,2633 |
| RON | romunski leu | 4,4320 |
| TRY | turška lira | 2,6868 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4820 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3936 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,2627 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7041 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6867 |
| KRW | južnokorejski won | 1 468,90 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,6670 |
| CNY | kitajski juan | 8,0979 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5683 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 918,52 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3554 |
| PHP | filipinski peso | 58,996 |
| RUB | ruski rubelj | 44,0050 |
| THB | tajski bat | 42,557 |
| BRL | brazilski real | 3,1122 |
| MXN | mehiški peso | 17,6158 |
| INR | indijska rupija | 87,8470 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3235

JPY

japonski jen

130,01

DKK

danska krona

7,4594

GBP

funt šterling

0,85395

SEK

švedska krona

8,7503

CHF

švicarski frank

1,2310

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,0905

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,735

HUF

madžarski forint

300,78

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7028

PLN

poljski zlot

4,2633

RON

romunski leu

4,4320

TRY

turška lira

2,6868

AUD

avstralski dolar

1,4820

CAD

kanadski dolar

1,3936

HKD

hongkonški dolar

10,2627

NZD

novozelandski dolar

1,7041

SGD

singapurski dolar

1,6867

KRW

južnokorejski won

1 468,90

ZAR

južnoafriški rand

13,6670

CNY

kitajski juan

8,0979

HRK

hrvaška kuna

7,5683

IDR

indonezijska rupija

14 918,52

MYR

malezijski ringit

4,3554

PHP

filipinski peso

58,996

RUB

ruski rubelj

44,0050

THB

tajski bat

42,557

BRL

brazilski real

3,1122

MXN

mehiški peso

17,6158

INR

indijska rupija

87,8470

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 31.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/2

---

Mnenje svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka dne 22. marca 2013 o osnutku sklepa v zadevi AT.39727 – CEZ

Poročevalka: Ciper

2013/C 251/02

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s pomisleki Komisije, ki jih je junija 2012 izrazila v predhodni oceni v skladu s členom 102 Pogodbe in členom 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s pomisleki Komisije, ki jih je junija 2012 izrazila v predhodni oceni v skladu s členom 102 Pogodbe in členom 54 Sporazuma EGP.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se postopek lahko zaključi s sprejetjem sklepa v skladu s členom 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se postopek lahko zaključi s sprejetjem sklepa v skladu s členom 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da glede na upoštevanje zavez, ki jih je ponudila družba CEZ, ni več razlogov za ukrepanje Komisije, in sicer brez poseganja v člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1/2003. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da glede na upoštevanje zavez, ki jih je ponudila družba CEZ, ni več razlogov za ukrepanje Komisije, in sicer brez poseganja v člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1/2003.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so zaveze družbe CEZ primerne, potrebne in sorazmerne ter da bi morale biti za to družbo pravno zavezujoče. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so zaveze družbe CEZ primerne, potrebne in sorazmerne ter da bi morale biti za to družbo pravno zavezujoče.

| 5. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 31.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/3

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje (1)

(AT.39727 – CEZ)

2013/C 251/03

| (1) | Komisija se je 11. julija 2011 odločila za začetek postopka proti družbi ČEZ a.s. (v nadaljnjem besedilu: ČEZ) zaradi domnevne zlorabe prevladujočega položaja na trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije v Češki republiki. |
| --- | --- |

(1)

Komisija se je 11. julija 2011 odločila za začetek postopka proti družbi ČEZ a.s. (v nadaljnjem besedilu: ČEZ) zaradi domnevne zlorabe prevladujočega položaja na trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije v Češki republiki.

| (2) | Komisija je 26. junija 2012 v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 (2) sprejela predhodno oceno in družbo ČEZ o tem obvestila 28. junija 2012. V predhodni oceni je bilo ugotovljeno, da je podjetje ČEZ kot prevladujoče podjetje na trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije v Češki republiki morda uporabljalo strategijo za preprečevanje vstopa novih konkurentov na ta trg, in sicer tako, da je vnaprej rezerviralo zmogljivosti na omrežju za prenos električne energije. To ravnanje je sprožilo pomisleke glede združljivosti s členom 102 PDEU in členom 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 26. junija 2012 v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 (2) sprejela predhodno oceno in družbo ČEZ o tem obvestila 28. junija 2012. V predhodni oceni je bilo ugotovljeno, da je podjetje ČEZ kot prevladujoče podjetje na trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije v Češki republiki morda uporabljalo strategijo za preprečevanje vstopa novih konkurentov na ta trg, in sicer tako, da je vnaprej rezerviralo zmogljivosti na omrežju za prenos električne energije. To ravnanje je sprožilo pomisleke glede združljivosti s členom 102 PDEU in členom 54 Sporazuma EGP.

| (3) | Družba ČEZ je 3. julija 2012 predložila prvi predlog zavez za odpravo pomislekov, ki jih je Komisija navedla v predhodni oceni. Komisija je 10. julija 2012 v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo, ki vsebuje povzetek zadeve in zavez ter poziv tretjim osebam, da predložijo pripombe na predlog družbe ČEZ (3). Kot odgovor na obvestilo je Komisija prejela 7 opažanj zainteresiranih tretjih oseb. Družba ČEZ je 9. oktobra 2012 predložila spremenjeni predlog zavez. |
| --- | --- |

(3)

Družba ČEZ je 3. julija 2012 predložila prvi predlog zavez za odpravo pomislekov, ki jih je Komisija navedla v predhodni oceni. Komisija je 10. julija 2012 v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo, ki vsebuje povzetek zadeve in zavez ter poziv tretjim osebam, da predložijo pripombe na predlog družbe ČEZ (3). Kot odgovor na obvestilo je Komisija prejela 7 opažanj zainteresiranih tretjih oseb. Družba ČEZ je 9. oktobra 2012 predložila spremenjeni predlog zavez.

| (4) | Z dopisom z dne 30. oktobra 2012 je Komisija pritožnika v tej zadevi obvestila, da ne namerava nadalje preiskovati domnevnih kršitev konkurenčnega prava EU s strani družbe ČEZ, in mu dala na voljo štiri tedne za predložitev pisnih pripomb. Pritožnik je 31. oktobra 2012 zahteval dostop do nekaterih dokumentov, na katerih je Komisija utemeljila svojo začasno oceno, 26. novembra 2012 pa je predložil pisne pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 30. oktobra 2012 je Komisija pritožnika v tej zadevi obvestila, da ne namerava nadalje preiskovati domnevnih kršitev konkurenčnega prava EU s strani družbe ČEZ, in mu dala na voljo štiri tedne za predložitev pisnih pripomb. Pritožnik je 31. oktobra 2012 zahteval dostop do nekaterih dokumentov, na katerih je Komisija utemeljila svojo začasno oceno, 26. novembra 2012 pa je predložil pisne pripombe.

| (5) | Glede na dodatne informacije, ki jih je prejela Komisija, vključno s pritožnikovimi pisnimi pripombami, zaradi katerih so se pojavili dvomi glede primernosti enega od sredstev, ki bodo odsvojena, za rešitev težav v zvezi s konkurenco, je družba ČEZ 6. marca 2013 predložila spremenjeni predlog zavez. |
| --- | --- |

(5)

Glede na dodatne informacije, ki jih je prejela Komisija, vključno s pritožnikovimi pisnimi pripombami, zaradi katerih so se pojavili dvomi glede primernosti enega od sredstev, ki bodo odsvojena, za rešitev težav v zvezi s konkurenco, je družba ČEZ 6. marca 2013 predložila spremenjeni predlog zavez.

| (6) | S sklepom, ki ga je Komisija sprejela v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, so zaveze, ki jih je ponudila družba ČEZ, zanjo postale zavezujoče. Komisija ob upoštevanju ponujenih zavez ugotavlja, da ni več razlogov za njeno ukrepanje. |
| --- | --- |

(6)

S sklepom, ki ga je Komisija sprejela v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, so zaveze, ki jih je ponudila družba ČEZ, zanjo postale zavezujoče. Komisija ob upoštevanju ponujenih zavez ugotavlja, da ni več razlogov za njeno ukrepanje.

| (7) | V zvezi s to zadevo nisem prejel nobenih zahtev ali pritožb od strank v postopku (4). Zato menim, da so se v tej zadevi spoštovale procesne pravice vseh strank. |
| --- | --- |

(7)

V zvezi s to zadevo nisem prejel nobenih zahtev ali pritožb od strank v postopku (4). Zato menim, da so se v tej zadevi spoštovale procesne pravice vseh strank.

V Bruslju, 25. marca 2013

Michael ALBERS

---

(1)  V skladu s členoma 16 in 17 Sklepa 2011/695/EU predsednika Evropske komisije z dne 13. oktobra 2011 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 275, 20.10.2011, str. 29).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

2

(3)  Obvestilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi 39727 – CEZ (UL C 202, 10.7.2012, str. 1).

3

(4)  V skladu s členom 15(1) Sklepa 2011/695/EU se lahko stranke v postopkih, ki ponudijo zaveze v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003, v kateri koli fazi postopka obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje zaradi zagotovitve učinkovitega uveljavljanja svojih procesnih pravic.

4

---

| 31.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/4

---

Povzetek sklepa Komisije

z dne 10. aprila 2013

v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP

(Zadeva AT.39727 – CEZ)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1997 final)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2013/C 251/04

Komisija je 10. aprila 2013 sprejela sklep v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP. V skladu z določbami člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003
   (1)
  objavlja imena strank in glavno vsebino sklepa, vključno z vsemi naloženimi sankcijami, ob upoštevanju upravičenega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti.

1.   UVOD

| (1) | Zadeva se navezuje na podjetje ČEZ, a.s. (v nadaljnjem besedilu: CEZ). S sprejetjem sklepa so zaveze, ki jih je predlagalo podjetje CEZ na podlagi predhodnih ugotovitev Komisije, da je podjetje CEZ morda zlorabilo prevladujoči položaj na češkem trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije, postale pravno zavezujoče za navedeno podjetje. Komisija je izrazila pomisleke, da je podjetje CEZ morda preprečilo vstop novih konkurentov na trg s tem, da je preventivno vnaprej rezerviralo zmogljivosti na češkem prenosnem omrežju električne energije. |
| --- | --- |

(1)

Zadeva se navezuje na podjetje ČEZ, a.s. (v nadaljnjem besedilu: CEZ). S sprejetjem sklepa so zaveze, ki jih je predlagalo podjetje CEZ na podlagi predhodnih ugotovitev Komisije, da je podjetje CEZ morda zlorabilo prevladujoči položaj na češkem trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije, postale pravno zavezujoče za navedeno podjetje. Komisija je izrazila pomisleke, da je podjetje CEZ morda preprečilo vstop novih konkurentov na trg s tem, da je preventivno vnaprej rezerviralo zmogljivosti na češkem prenosnem omrežju električne energije.

2.   POSTOPEK

| (2) | Komisija je 11. julija 2011 začela postopek za sprejetje sklepa na podlagi poglavja III Uredbe (ES) št. 1/2003, 26. junija 2012 pa je sprejela predhodno oceno iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, v kateri je navedla svoje pomisleke glede konkurence. Pomisleki so se nanašali na dejstvo, da je podjetje CEZ vnaprej rezerviralo zmogljivosti na češkem prenosnem omrežju električne energije, s čimer je morda preprečilo vstop konkurentov na trg proizvodnje in grosistične dobave električne energije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 11. julija 2011 začela postopek za sprejetje sklepa na podlagi poglavja III Uredbe (ES) št. 1/2003, 26. junija 2012 pa je sprejela predhodno oceno iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, v kateri je navedla svoje pomisleke glede konkurence. Pomisleki so se nanašali na dejstvo, da je podjetje CEZ vnaprej rezerviralo zmogljivosti na češkem prenosnem omrežju električne energije, s čimer je morda preprečilo vstop konkurentov na trg proizvodnje in grosistične dobave električne energije.

| (3) | Podjetje CEZ je bilo o tej predhodni oceni obveščeno 28. junija 2012. |
| --- | --- |

(3)

Podjetje CEZ je bilo o tej predhodni oceni obveščeno 28. junija 2012.

| (4) | Podjetje CEZ je 3. julija 2012 Komisiji ponudilo zaveze kot odgovor na predhodno oceno. |
| --- | --- |

(4)

Podjetje CEZ je 3. julija 2012 Komisiji ponudilo zaveze kot odgovor na predhodno oceno.

| (5) | Komisija je 10. julija 2012 v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 (2) v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo s povzetkom zadeve in predlaganih zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim osebam, naj v enem mesecu od objave predložijo svoje pripombe o zavezah. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 10. julija 2012 v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 (2) v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo s povzetkom zadeve in predlaganih zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim osebam, naj v enem mesecu od objave predložijo svoje pripombe o zavezah.

| (6) | Podjetje CEZ je 6. marca 2013 predložilo spremenjeni predlog zavez. |
| --- | --- |

(6)

Podjetje CEZ je 6. marca 2013 predložilo spremenjeni predlog zavez.

3.   POMISLEKI, IZRAŽENI V PREDHODNI OCENI

| (7) | V skladu s predhodno oceno zajema upoštevni proizvodni trg proizvodnjo in grosistično dobavo električne energije, geografski trg pa je po obsegu nacionalen. Komisija je v predhodni oceni izrazila tudi mnenje, da je imelo podjetje CEZ v zadevnem časovnem obdobju prevladujoč položaj na trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije v Češki republiki. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s predhodno oceno zajema upoštevni proizvodni trg proizvodnjo in grosistično dobavo električne energije, geografski trg pa je po obsegu nacionalen. Komisija je v predhodni oceni izrazila tudi mnenje, da je imelo podjetje CEZ v zadevnem časovnem obdobju prevladujoč položaj na trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije v Češki republiki.

| (8) | Komisija je v predhodni oceni izrazila pomislek, da je podjetje CEZ morda zlorabilo prevladujoč položaj na trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije v Češki republiki. Natančneje, podjetje CEZ je morda uporabljalo strategijo, ki preprečuje vstope novih konkurentov na trg. V okviru te strategije je januarja 2007 morda opravilo preventivno vnaprejšnjo rezervacijo zmogljivosti na češkem prenosnem omrežju električne energije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v predhodni oceni izrazila pomislek, da je podjetje CEZ morda zlorabilo prevladujoč položaj na trgu proizvodnje in grosistične dobave električne energije v Češki republiki. Natančneje, podjetje CEZ je morda uporabljalo strategijo, ki preprečuje vstope novih konkurentov na trg. V okviru te strategije je januarja 2007 morda opravilo preventivno vnaprejšnjo rezervacijo zmogljivosti na češkem prenosnem omrežju električne energije.

| (9) | Rezervacija podjetja CEZ se je nanašala na dva alternativna projekta za pridobivanje energije,: in sicer enega v zvezi z lignitom in enega v zvezi s plinom. Vendar v skladu s predhodnim sklepom Komisije ta rezervacija ni temeljila na dejanskih projektih proizvodnje električne energije. |
| --- | --- |

(9)

Rezervacija podjetja CEZ se je nanašala na dva alternativna projekta za pridobivanje energije,: in sicer enega v zvezi z lignitom in enega v zvezi s plinom. Vendar v skladu s predhodnim sklepom Komisije ta rezervacija ni temeljila na dejanskih projektih proizvodnje električne energije.

| (10) | Zaradi morebitne preventivne vnaprejšnje rezervacije, ki jo je opravilo podjetje CEZ, so bile razpoložljive prenosne zmogljivosti, ki bi jih sicer lahko uporabili konkurenti podjetja CEZ, izčrpane. Posledično je bil konkurentom podjetja CEZ morda onemogočen dostop do sistema prenosnega omrežja, ki pa ga vsak veliki proizvajalec električne energije nujno potrebuje. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi morebitne preventivne vnaprejšnje rezervacije, ki jo je opravilo podjetje CEZ, so bile razpoložljive prenosne zmogljivosti, ki bi jih sicer lahko uporabili konkurenti podjetja CEZ, izčrpane. Posledično je bil konkurentom podjetja CEZ morda onemogočen dostop do sistema prenosnega omrežja, ki pa ga vsak veliki proizvajalec električne energije nujno potrebuje.

4.   ZAVEZE IN TRŽNA ANALIZA

| (11) | Podjetje CEZ se ni strinjalo s predhodno oceno Komisije. Kljub temu je ponudilo zaveze z naslednjimi glavnimi značilnostmi:






  — | podjetje CEZ bo odprodalo enega izmed naslednjih obratov za proizvodnjo električne energije primernemu kupcu, ki ga bo odobrila Komisija in ki ne sme vzbujati očitnih pomislekov glede konkurence:






  — | termoelektrarno na lignit Pocerady (1 000 MW), |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Podjetje CEZ se ni strinjalo s predhodno oceno Komisije. Kljub temu je ponudilo zaveze z naslednjimi glavnimi značilnostmi:

—

podjetje CEZ bo odprodalo enega izmed naslednjih obratov za proizvodnjo električne energije primernemu kupcu, ki ga bo odobrila Komisija in ki ne sme vzbujati očitnih pomislekov glede konkurence:

—

termoelektrarno na lignit Pocerady (1 000 MW),

| — | termoelektrarno na lignit Chvaletice (800 MW), |
| --- | --- |

—

termoelektrarno na lignit Chvaletice (800 MW),

| — | termoelektrarno na premog Detmarovice (800 MW), |
| --- | --- |

—

termoelektrarno na premog Detmarovice (800 MW),

| — | termoelektrarno na lignit Melnik III (500 MW) in termoelektrarno na lignit Tisova (Tisova I – 184 MW in Tisova II – 112 MW); obe termoelektrarni (Melnik III in Tisova) se lahko prodata ločeno, |
| --- | --- |

—

termoelektrarno na lignit Melnik III (500 MW) in termoelektrarno na lignit Tisova (Tisova I – 184 MW in Tisova II – 112 MW); obe termoelektrarni (Melnik III in Tisova) se lahko prodata ločeno,

| — | podjetje CEZ v obdobju 10 let ne sme pridobiti neposrednega ali posrednega vpliva nad odprodanim obratom za proizvodnjo električne energije. |
| --- | --- |

—

podjetje CEZ v obdobju 10 let ne sme pridobiti neposrednega ali posrednega vpliva nad odprodanim obratom za proizvodnjo električne energije.

| (12) | Pripombe, prejete na podlagi obvestila o tržni analizi v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003, so vzbudile dvome o tem, da bi termoelektrarna Detmarovice lahko odpravila ugotovljene pomisleke glede konkurence. Podjetje CEZ je upoštevalo rezultate tržne analize in termoelektrarno Detmarovice črtalo s seznama predlaganih zavez. Dodatno je bilo v prejetih pripombah opredeljenih nekaj tehničnih in/ali pravnih vprašanj, ki bi lahko vplivala na delovanje posameznih elektrarn. Zaveze so bile ob upoštevanju teh pripomb ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(12)

Pripombe, prejete na podlagi obvestila o tržni analizi v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003, so vzbudile dvome o tem, da bi termoelektrarna Detmarovice lahko odpravila ugotovljene pomisleke glede konkurence. Podjetje CEZ je upoštevalo rezultate tržne analize in termoelektrarno Detmarovice črtalo s seznama predlaganih zavez. Dodatno je bilo v prejetih pripombah opredeljenih nekaj tehničnih in/ali pravnih vprašanj, ki bi lahko vplivala na delovanje posameznih elektrarn. Zaveze so bile ob upoštevanju teh pripomb ustrezno spremenjene.

| (13) | Podjetje CEZ je spremenjeno različico zavez posredovalo 6. marca 2013. |
| --- | --- |

(13)

Podjetje CEZ je spremenjeno različico zavez posredovalo 6. marca 2013.

5.   SORAZMERNOST KONČNIH ZAVEZ

| (14) | Zaveze v svoji končni obliki zadoščajo za odpravo pomislekov Komisije iz predhodne ocene in niso nesorazmerne. |
| --- | --- |

(14)

Zaveze v svoji končni obliki zadoščajo za odpravo pomislekov Komisije iz predhodne ocene in niso nesorazmerne.

| (15) | Glede na to, da je ravnanje, ki je povzročilo pomisleke Komisije, zadevalo preventivno vnaprejšnjo rezervacijo prenosnih zmogljivosti, kar je v praksi preprečevalo ali vsaj zamaknilo vstop novih konkurentov na češki trg električne energije, je prenos dela zmogljivosti za proizvodnjo električne energije podjetja CEZ na konkurenta jasna rešitev za ugotovljene pomisleke glede konkurence. Prenos dela proizvodnih zmogljivosti je v tem primeru nujen, saj nobena druga vrsta korektivnih ukrepov ne more učinkovito obravnavati učinka, ki ga je povzročilo ravnanje podjetja CEZ. |
| --- | --- |

(15)

Glede na to, da je ravnanje, ki je povzročilo pomisleke Komisije, zadevalo preventivno vnaprejšnjo rezervacijo prenosnih zmogljivosti, kar je v praksi preprečevalo ali vsaj zamaknilo vstop novih konkurentov na češki trg električne energije, je prenos dela zmogljivosti za proizvodnjo električne energije podjetja CEZ na konkurenta jasna rešitev za ugotovljene pomisleke glede konkurence. Prenos dela proizvodnih zmogljivosti je v tem primeru nujen, saj nobena druga vrsta korektivnih ukrepov ne more učinkovito obravnavati učinka, ki ga je povzročilo ravnanje podjetja CEZ.

6.   SKLEP

| (16) | S sklepom postanejo zaveze za podjetje CEZ zavezujoče. |
| --- | --- |

(16)

S sklepom postanejo zaveze za podjetje CEZ zavezujoče.

| (17) | Izpolnjevanje pogojev in obveznosti v okviru zavez podjetja CEZ bo spremljal pooblaščenec, ki je neodvisen od podjetja CEZ in ga bo odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(17)

Izpolnjevanje pogojev in obveznosti v okviru zavez podjetja CEZ bo spremljal pooblaščenec, ki je neodvisen od podjetja CEZ in ga bo odobrila Komisija.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL C 202, 10.7.2012, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 31.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 251/05

| 1. | Komisija je 22. avgusta 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje JBS SA (Brazilija), ki ga neposredno nadzira družina Batista, z odkupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnimi podjetji Seara Holding (Evropa) BV (Nizozemska), Secculum Participações Ltda (Brazilija), União Frederiquense Participações (Brazilija), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazilija), Excelsior Alimentos SA (Brazilija), Athena Alimentos SA (Brazilija) (s skupnim nazivom „Seara“) in Columbus Netherlands BV („Zenda“, Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 22. avgusta 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje JBS SA (Brazilija), ki ga neposredno nadzira družina Batista, z odkupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnimi podjetji Seara Holding (Evropa) BV (Nizozemska), Secculum Participações Ltda (Brazilija), União Frederiquense Participações (Brazilija), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazilija), Excelsior Alimentos SA (Brazilija), Athena Alimentos SA (Brazilija) (s skupnim nazivom „Seara“) in Columbus Netherlands BV („Zenda“, Nizozemska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | JBS SA se ukvarja s proizvodnjo izdelkov iz govejega mesa, kože in drugih delov goveda ter že pripravljenih jedi v Braziliji, Argentini, Združenih državah Amerike in Avstraliji. JBS prav tako predeluje svinjino in perutnino. Med drugim izdelke izvaža v države EGP, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

JBS SA se ukvarja s proizvodnjo izdelkov iz govejega mesa, kože in drugih delov goveda ter že pripravljenih jedi v Braziliji, Argentini, Združenih državah Amerike in Avstraliji. JBS prav tako predeluje svinjino in perutnino. Med drugim izdelke izvaža v države EGP,

| — | Seara se ukvarja predvsem z vzrejo piščancev in prašičev za zakol ter s proizvodnjo izdelkov iz nepredelane in predelane perutnine in svinjine v Braziliji. Seara v države EGP izvaža predvsem nepredelano perutnino in nekatere izdelke iz predelane perutnine, |
| --- | --- |

—

Seara se ukvarja predvsem z vzrejo piščancev in prašičev za zakol ter s proizvodnjo izdelkov iz nepredelane in predelane perutnine in svinjine v Braziliji. Seara v države EGP izvaža predvsem nepredelano perutnino in nekatere izdelke iz predelane perutnine,

| — | Zenda se ukvarja s predelavo usnja za uporabo v različnih panogah, vključno z letalsko, avtomobilsko, pohištveno in čevljarsko industrijo. |
| --- | --- |

—

Zenda se ukvarja s predelavo usnja za uporabo v različnih panogah, vključno z letalsko, avtomobilsko, pohištveno in čevljarsko industrijo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 31.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/8

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 251/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA“

ES št.: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Daujėnų naminė duona“

2.   Država članica ali tretja država

Republika Litva

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 2.4 | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| --- | --- |

Skupina 2.4

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

ZGO „Daujėnų naminė duona“ se uporablja za črn ržen kruh, ki se v celoti proizvaja doma po tradicionalni metodi. Testo iz ržene moke s spontano fermentacijo počasi vzhaja v lesenem koritu, ki je v celoti izdelano iz hrastovine, ali koritu, ki ima hrastovo dno in stranice, kruh pa se peče nad žerjavico ali v krušni peči.

Oblika

Štruce so ovalne ali pravokotne.

Teža

Ovalne štruce: 4–4,5 kg.

Pravokotne štruce: 4,5–10 kg.

Videz

Odvisen je od uporabe. Štruce, namenjene vsakdanjemu uživanju, imajo gladko površino, praznične štruce (za posebne priložnosti) pa so okrašene s posebnimi napisi, prazničnimi okrasi ali rožastimi vzorci iz koščkov rženega testa.

Površina je lahko precej temno zapečena in ima vidne razpoke.

Ne glede na obliko štruce je skorja na zgornji strani debela do 6 mm, na spodnji pa do 4 mm. Skorja je rjave do temno rjave barve.

Sredica pečene in ohlajene štruce je svetlo rjave barve, prožna, luknjičasta, brez znakov nerazporejenih sestavin, brez večjih lukenj ali zgoščenih predelov, precej lepljiva, s ponekod vidnimi semeni kumine.

Fizikalne in kemijske lastnosti

Vsebnost vlage v sredici – do 43 %.

Kislost sredice – največ 11 stopinje (titracijska kislost).

Luknjičavost sredice – najmanj 57 %.

Okus, aroma

Za to vrsto kruha je značilen prijeten sladko-kisel okus z bogato aromo.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

| — | presejana ržena moka temperature 20–22 °C, |
| --- | --- |

—

presejana ržena moka temperature 20–22 °C,

| — | pitna voda, |
| --- | --- |

—

pitna voda,

| — | sladkor, |
| --- | --- |

—

sladkor,

| — | kuhinjska sol, |
| --- | --- |

—

kuhinjska sol,

| — | semena kumine, |
| --- | --- |

—

semena kumine,

| — | naravna začetna kultura, ki jo vsebuje korito za testo. |
| --- | --- |

—

naravna začetna kultura, ki jo vsebuje korito za testo.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi proizvodni postopki morajo biti izvedeni na opredeljenem geografskem območju:

| — | mesenje, |
| --- | --- |

—

mesenje,

| — | fermentacija mešanice, |
| --- | --- |

—

fermentacija mešanice,

| — | gnetenje testa, |
| --- | --- |

—

gnetenje testa,

| — | ročno oblikovanje štruc kruha, |
| --- | --- |

—

ročno oblikovanje štruc kruha,

| — | peka kruha nad žerjavico ali v krušni peči, |
| --- | --- |

—

peka kruha nad žerjavico ali v krušni peči,

| — | ohlajanje kruha (najmanj 12 ur). |
| --- | --- |

—

ohlajanje kruha (najmanj 12 ur).

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Ohlajene štruce kruha „Daujėnų naminė duona“ različnih velikosti se pakirajo cele ali narezane. Ovalne štruce se razrežejo na polovice ali četrtine, pravokotne štruce pa na kose, ki tehtajo 400–450 g. Cele štruce ali njihovi kosi se pakirajo v folijo ali papirnate vrečke, zasnovane v ta namen.

3.7   Posebna pravila za označevanje

V skladu s specifikacijo, objavljeno za ta proizvod, lahko njegovi proizvajalci uporabljajo ime „Daujėnų naminė duona“ na etiketah za oglaševanje in trženje.

Na etiketi morajo biti navedeni:

| — | natančno ime in naslov proizvajalca, |
| --- | --- |

—

natančno ime in naslov proizvajalca,

| — | besede „saugoma geografinė nuoroda“ (zaščitena geografska označba) in/ali znak Evropske unije. |
| --- | --- |

—

besede „saugoma geografinė nuoroda“ (zaščitena geografska označba) in/ali znak Evropske unije.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Upravne meje lokalne skupnosti („seniūnija“) Daujėnai.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Ržen kruh se v krušnih pečeh lokalne skupnosti Daujėnai peče vse od 17. stoletja. Vsak kmet je pekel kruh za potrebe svoje družine in imel za to vso potrebno opremo – mlinske kamne za mletje žita, lesena (hrastova) korita za fermentacijo testa, glineno krušno peč in lesene krušne loparje. Vse oprema je bila izdelana doma, ohranjala se je v družini in se prenašala iz roda v rod. Ohranjeni pripomočki za peko kruha (krušne peči, lesena korita za testo, krušni loparji) še danes pripadajo posameznim družinam, najti pa jih je mogoče tudi v muzejih. Hitri in povsod prisotni razmah industrijske proizvodnje kruha ob koncu 19. stoletja in v 20. stoletju ni vplival na te globoko ukoreninjene običaje, povezane s peko kruha, ki so se razvili skozi čas in se ohranili vse do danes. Ko so ob koncu 20. stoletja nastali pogoji za proizvodnjo tega blaga za prodajo na drobno, se je začelo trženje kruha „Daujėnų naminė duona“ (leta 1995), njegova peka pa je postala družinska obrt, ki ni prerasla meja gospodinjstev.

V imenu proizvoda beseda „naminė“ pomeni „domač“, „Daujėnų“ pa je lastno ime.

Skozi dolga leta proizvodnje tega kruha so se njegove posebne odlike izboljševale. Čeprav v priročnikih in literaturi ni opisana priprava tega proizvoda, ki je tesno povezan z območjem, opredeljenim v točki 4 zgoraj, so se podrobnosti o njegovi pripravi in zanjo potrebne veščine v družinah prenašale iz roda v rod.

Edinstvenost kruha, ki se proizvaja na tem geografskem območju, je rezultat informacij, ki so jih zbrale ženske v svoji tradicionalni vlogi vodij gospodinjstev, tradicionalnih receptov in uporabe tradicionalnih metod proizvodnje, pri katerih se uporablja ohranjena ali doma narejena avtentična oprema, ki ni nikoli zapustila družine. Te skrbno varovane skrivnosti so odločilne za kakovost in okus kruha. Eno najpomembnejših jamstev kakovosti je korito za gnetenje in kislina, ki ostane v njem. S tem je povezan običaj, v skladu s katerim se korito za gnetenje ne posoja drugim gospodinjstvom, da ta ne bi odstranila kisle kulture, ki bi bila tako izgubljena za gospodinjstvo, v katerega lasti je korito. Skrivnosti sta tudi trajanje fermentacije in čas mesenja, ki ju pek določi na podlagi znanja in izkušenj.

Danes so vsi posamezniki, vključeni v proizvodnjo te vrste kruha, potomci družin, ki prebivajo na območju, navedenem v točki 4 zgoraj, in že več generacij doma pečejo kruh.

5.2   Posebnosti proizvoda

Značilna odlika tega kruha izhaja iz le malo spremenjene starodavne proizvodne metode, ki vključuje skrbno ročno delo, namenjanje pazljive pozornosti podrobnostim, izkušnje in znanje. Celoten proizvodni postopek se izvaja po tradicionalni metodi – testo iz ržene moke se zamesi in s spontano fermentacijo počasi vzhaja v lesenem koritu, ki je v celoti izdelano iz hrastovine ali ima hrastovo dno in stranice. Hrastovina zagotavlja zadrževanje kisline v lesenih stranicah korita za gnetenje, ki daje kruhu njegov posebni okus. Zato se pripomočki iz hrastovine uporabljajo že več kot sto let in se prenašajo iz roda v rod.

„Daujėnų naminė duona“ se od drugih vrst kruha razlikuje po velikosti štruc (te tehtajo 4–10 kg) in posebnih odlikah.

Še ena njegova značilnost je, da je pripravljen izključno iz ržene moke, ki se fermentira v hrastovem koritu za gnetenje. To pomeni, da kruh ostane dolgo svež (dva tedna) in se ne posuši. Daljši čas hrambe ne vpliva na njegov okus, ki se razvije drugi dan po peki.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Povezanost kruha „Daujėnų naminė duona“ z geografskim območjem temelji na slovesu tega proizvoda in sposobnostih posameznikov za pripravo kruha z značilnostmi, opisanimi v točki 5.2.

Sloves kruha „Daujėnų naminė duona“ je v glavnem mogoče pripisati nespremenjeni tradiciji peke, ki se v regiji Daujėnai prenaša iz roda v rod ter zagotavlja vedno enak in edinstven proizvod, v katerega potrošniki zaupajo.

O slovesu kruha „Daujėnų naminė duona“ pričajo njegovo redno sodelovanje na razstavah, sejmih in festivalih, prejete nagrade in priznanja ter članki v tisku in drugih medijih:

| — | ta kruh je zastopal Litvo na več svetovnih sejmih: leta 2002 na sejmu Biofach v Nürnbergu v Nemčiji, od leta 2003 na sejmih „Zeleni teden“ v Berlinu, leta 2004 na mednarodnem sejmu hrane in pijače „Expo dei sapori“ v Milanu v Italiji, na živilskem sejmu Polagra Food v Poznanju na Poljskem, leta 2006 na mednarodni razstavi kmetijskih izdelkov in živil „Zolotaja osen“ v Moskvi ter drugod, |
| --- | --- |

—

ta kruh je zastopal Litvo na več svetovnih sejmih: leta 2002 na sejmu Biofach v Nürnbergu v Nemčiji, od leta 2003 na sejmih „Zeleni teden“ v Berlinu, leta 2004 na mednarodnem sejmu hrane in pijače „Expo dei sapori“ v Milanu v Italiji, na živilskem sejmu Polagra Food v Poznanju na Poljskem, leta 2006 na mednarodni razstavi kmetijskih izdelkov in živil „Zolotaja osen“ v Moskvi ter drugod,

| — | štruce kruha „Daujėnų naminė duona“, čudovito okrašene s črkami ali drugimi prazničnimi dekoracijami, so okras in simbol festivalov po vsej regiji Daujėnai, naj gre za vaška, šolska ali cerkvena slavja, binkoštna praznovanja itd., |
| --- | --- |

—

štruce kruha „Daujėnų naminė duona“, čudovito okrašene s črkami ali drugimi prazničnimi dekoracijami, so okras in simbol festivalov po vsej regiji Daujėnai, naj gre za vaška, šolska ali cerkvena slavja, binkoštna praznovanja itd.,

| — | bogato okrašene štruce kruha „Daujėnų naminė duona“ so tudi del družinskih praznovanj, in sicer kot namizne dekoracije na porokah, pri krstih in ob obletnicah ter simboli družinske moči, zvestobe, plodnosti in skromnosti, |
| --- | --- |

—

bogato okrašene štruce kruha „Daujėnų naminė duona“ so tudi del družinskih praznovanj, in sicer kot namizne dekoracije na porokah, pri krstih in ob obletnicah ter simboli družinske moči, zvestobe, plodnosti in skromnosti,

| — | kruh „Daujėnų namine duona“ se postreže obiskovalcem na različnih sejmih, ljudskih festivalih ipd. |
| --- | --- |

—

kruh „Daujėnų namine duona“ se postreže obiskovalcem na različnih sejmih, ljudskih festivalih ipd.

„Daujėnų naminė duona“ ima od leta 2002 status proizvoda kulinarične dediščine in se ponaša s certifikatom vladnega sklada za kulinarično dediščino. Leta 2008 je prejel zlato medaljo na sejmu Agrobalt in priznanje na natečaju „Najboljši litovski kruh“, ki sta ga skupaj organizirala živilski inštitut tehnološke univerze v Kaunasu in ministrstvo za kmetijstvo. Leta 2009 je bil s certifikatom, ki mu ga je podelilo ministrstvo za kmetijstvo, priznan za proizvod nacionalne dediščine.

Kruh „Daujėnų naminė duona“ se redno pojavlja v člankih in novicah v regionalnem, nacionalnem in tujem tisku, ki potrjujejo njegov sloves: „Gospodinjstva, ki pečejo kruh v glinenih pečeh“ (Darbas, 1995, št. 88); „Prijetna soseska rož“ (Darbas, 1996, No 92); „Kruh, ki ga peče Saimeta (lokalno podjetje, ustanovljeno leta 1995), bodo uživali tudi Francozi“ (Darbas, 1997, št. 59); „Kmet se utaplja v delu“ (Panevėžio rytas, 1998, št. 160); „Vseprisotna aroma praznične peke v podjetju Saimeta“ (Darbas, 1999, št. 11); „Prodala je krave, zdaj peče kruh“ (Panevėžio rytas, 2000, št. 39); „Podeželski kruh okusnejši?“ (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, št. 1); „Vita Stankevičienė, lastnica cvetočega podjetja iz mesteca Daujėnai, ponuja več deset vrst proizvodov iz kašče“ (Alytaus naujienos, 2000, št. 2008); „Švedska se zanima za kruh iz Daujėnaija“ (Lietuvos aidas, 2000, št. 104); „Vznemirjenje pred spanjem in ob zori“ (Lietuvos aidas, 2001, št. 262); „Trgovina podjetja Saimeta prodaja kruh in pekovske izdelke brez kemičnih aditivov“ (Santarvė, 2001, št. 144); „Kruh prinesel slavo Daujėnaiju“ (Respublika, 2002, št. 68); „Hči zaradi materinega recepta zaslovela“ (Lietuvos žinios, 2003, št. 36); „Živo zrnje v kruhu iz Daujėnaija“ (Laikas, 21. november 2003); „Litva presenetila tudi najzahtevnejše obiskovalce mednarodnega sejma Zeleni teden“ (Ūkininko patarėjas, 2003, št. 10); „Predsednik hvali podeželski kruh“ (XXI Amžius, 2003, št. 40); „Podjetje, ki ga žene odločna predanost“ (Aukštaitijos verslo balsas, 2004, št. 24); „Izjemen uspeh v Berlinu“ (Darbas, 2004, št. 19); „Zlata medalja za domač kruh iz Daujėnaija“ (Darbas, 2008, št. 115); „Nova razvojna stopnja sejma Agrobalt – med Zahodom in Vzhodom“ (Ūkininko patarėjas, 2008, št. 114); „Sejem AgroBalt za proizvajalce in potrošnike“ (Valstietis, 7. oktober 2008); „Kako je Vitalija Stankevičienė postavila Daujėnai na zemljevid“ (Respublika, 2010, št. 85); „Kruh iz Daujėnaija uvrstil Litvo na zemljevid – družinska tradicija“ (Ūkininko patarėjas, 2011, št. 40); „Zeleni teden – okusi in arome z vsega sveta“ (Voruta, 21. januar 2011).

Izdelava kruha „Daujėnai naminė duona“ se v promocijski literaturi za turiste (Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района; Lithuanian food export, maj 1998; Brown Bread from Daujėnai, LŽ. Trademark Lithuania. Lietuviškas ženklas, 2000, št. 2) oglašuje kot ena od posebnih značilnosti tega geografskega območja. O priljubljenosti kruha „Daujėnų naminė duona“ pričajo tudi posebne televizijske kmetijske oddaje, kot sta „Med mestom in podeželjem“ televizije BTV (7. december 2008) in „O kmetijah in čebelah“ televizije TV3 (31. januar 2009).

Po ugotovitvah ankete med potrošniki, izvedene leta 2010, so štirje od petih vprašanih regijo Daujėnai povezovali s kruhom „Daujėnų naminė duona“ (potrošniška anketa vladnega sklada za kulinarično dediščino, izvedena leta 2010). Anketa je pokazala, da potrošniki „Daujėnų naminė duona“ prepoznajo, ga iščejo v trgovinah in uživajo kot vsakdanji pekovski izdelek ter da okrašene štruce radi vzamejo s seboj v tujino za praznični okras, darila in spominke.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Spremenjena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Spremenjena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

---

| 31.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/13

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 251/07

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„GOFIO CANARIO“

ES št.: ES-PGI-0005-0942-24.01.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Gofio Canario“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Proizvod „Gofio Canario“ se pridobiva na Kanarskih otokih, in sicer z mletjem praženih žit, ki jim je lahko dodana morska sol. Včasih se gofiu lahko dodajo stročnice, ki se obdelajo enako kot žita.

Fizikalne in organoleptične značilnosti

„Gofio Canario“ je trdna snov v prahu mokastega videza, ki ima podobno velike delce kot polnozrnata moka.

Proizvod ima naslednje organoleptične značilnosti:

| — | videz: je svetlo rumene, medeno rumene do temno rdeče barve, odvisno od stopnje praženja in surovine, ki se uporabi za proizvodnjo, |
| --- | --- |

—

videz: je svetlo rumene, medeno rumene do temno rdeče barve, odvisno od stopnje praženja in surovine, ki se uporabi za proizvodnjo,

| — | vonj: proizvod ima vonj po praženju, rastlinah in suhem sadju, ki je močnejše srednje intenzitete, odvisno od surovine, ki se uporabi za njegovo proizvodnjo, |
| --- | --- |

—

vonj: proizvod ima vonj po praženju, rastlinah in suhem sadju, ki je močnejše srednje intenzitete, odvisno od surovine, ki se uporabi za njegovo proizvodnjo,

| — | okus: za proizvod so značilni fina tekstura, sprijemljivost v ustih in okusi, ki so odvisni od stopnje praženja: po arabski moki, kavi ali sveže pečenem pecivu, |
| --- | --- |

—

okus: za proizvod so značilni fina tekstura, sprijemljivost v ustih in okusi, ki so odvisni od stopnje praženja: po arabski moki, kavi ali sveže pečenem pecivu,

| — | otip: izrazita mehkoba in sprijemljivost, ki ustreza velikosti delcev proizvoda. |
| --- | --- |

—

otip: izrazita mehkoba in sprijemljivost, ki ustreza velikosti delcev proizvoda.

Kemijske lastnosti

| — | Vsebnost beljakovin: najmanj 7,0 % |
| --- | --- |

—

Vsebnost beljakovin: najmanj 7,0 %

| — | Vlaknine: najmanj 1,5 % |
| --- | --- |

—

Vlaknine: najmanj 1,5 %

| — | Ogljikovi hidrati: najmanj 45 % |
| --- | --- |

—

Ogljikovi hidrati: najmanj 45 %

| — | Maščoba: največ 5 % |
| --- | --- |

—

Maščoba: največ 5 %

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

| — | Žita: pšenica, proso (koruza), ječmen, rž, oves, riž. |
| --- | --- |

—

Žita: pšenica, proso (koruza), ječmen, rž, oves, riž.

| — | Stročnice: bob, čičerika, soja. |
| --- | --- |

—

Stročnice: bob, čičerika, soja.

| — | Morska sol. |
| --- | --- |

—

Morska sol.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

| | Prva faza: čiščenje
  Prva faza obsega čiščenje žit in zelenjave, ki se uporabijo kot surovine, da se odstranijo majhni rastlinski ostanki, zlomljena zrna ali vsi drugi ostanki tujkov v pridelku. Čiščenje poteka mehansko, bodisi z uporabo rešet, po možnosti skupaj s prisilnim prezračevanjem, bodisi z uporabo plalnih nečk ali žičnih mrež (ročna rešeta). |
| --- | --- |

Prva faza: čiščenje

Prva faza obsega čiščenje žit in zelenjave, ki se uporabijo kot surovine, da se odstranijo majhni rastlinski ostanki, zlomljena zrna ali vsi drugi ostanki tujkov v pridelku. Čiščenje poteka mehansko, bodisi z uporabo rešet, po možnosti skupaj s prisilnim prezračevanjem, bodisi z uporabo plalnih nečk ali žičnih mrež (ročna rešeta).

| | Druga faza: praženje in ohlajanje
  Surovina se v pražilnikih segreje na temperaturo praženja, ki znaša največ 200 °C.
  Pražen proizvod se pusti počivati v vrečah ali posodah, tako imenovanih hladilnih zabojih, v katerih se znova ohladi na sobno temperaturo. Postopek hlajenja se lahko pospeši z uporabo odprtega hladilnega stolpa z brezkončnim vijakom ali z zračenjem. |
| --- | --- |

Druga faza: praženje in ohlajanje

Surovina se v pražilnikih segreje na temperaturo praženja, ki znaša največ 200 °C.

Pražen proizvod se pusti počivati v vrečah ali posodah, tako imenovanih hladilnih zabojih, v katerih se znova ohladi na sobno temperaturo. Postopek hlajenja se lahko pospeši z uporabo odprtega hladilnega stolpa z brezkončnim vijakom ali z zračenjem.

| | Tretja faza: mletje
  Mletje je bistveni del postopka proizvodnje gofia.
  Praženo zrnje se prepelje v prostor za mletje, kjer se nato zmelje v mlinih.
  O koncu te faze odloči mlinarski mojster, ki proizvod preveri z otipom.
  Mletje se konča, ko proizvod „Gofio Canario“ dobi značilno mehkobo in sprijemljivost.
  Pred pakiranjem mlinarski mojster izvede organoleptično preskušanje proizvoda in poda pripombe. |
| --- | --- |

Tretja faza: mletje

Mletje je bistveni del postopka proizvodnje gofia.

Praženo zrnje se prepelje v prostor za mletje, kjer se nato zmelje v mlinih.

O koncu te faze odloči mlinarski mojster, ki proizvod preveri z otipom.

Mletje se konča, ko proizvod „Gofio Canario“ dobi značilno mehkobo in sprijemljivost.

Pred pakiranjem mlinarski mojster izvede organoleptično preskušanje proizvoda in poda pripombe.

| | Četrta faza: pakiranje
  Tako pridobljen gofio se v posodah skladišči do pakiranja, ki se izvede z avtomatskimi ali polavtomatskimi pakirnimi stroji ali ročno. |
| --- | --- |

Četrta faza: pakiranje

Tako pridobljen gofio se v posodah skladišči do pakiranja, ki se izvede z avtomatskimi ali polavtomatskimi pakirnimi stroji ali ročno.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Glede na značilnosti gofia, ki je suha trdna snov v prahu z izrazitimi organoleptičnimi lastnostmi, je treba pakiranje izvesti čim prej po praženju in mletju. Da se ohrani kakovost končnega proizvoda, ga je treba pakirati na geografskem območju Kanarskih otokov.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Na oznakah morata biti obvezno čitljivo navedena simbol Evropske unije, ki se uporablja za zaščitene geografske označbe, in zaščitena geografska označba „Gofio Canario“.

Gofio, zaščiten z zaščiteno geografsko označbo in namenjen za prehrano ljudi, mora imeti oštevilčeno etiketo ali sekundarno etiketo. Številčenje mora odobriti in nadzorovati nadzorni organ. To prepoznavno oznako je treba vedno namestiti pred dajanjem proizvoda v promet, da se prepreči morebitna ponovna uporaba.

Na etiketi so lahko navedeni tudi otok in območje proizvodnje gofia ter poreklo surovine.

Če je gofio proizveden v kamnitih mlinih, se lahko uporabi navedba „artesanal“ (obrtniška proizvodnja) ali „elaborado en molino de piedra“ (proizvedeno v kamnitih mlinih).

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje gofia z ZGO „Gofio Canario“ so Kanarski otoki.

Kanarski otoki ležijo v zmernem pasu Severnega Atlantika, med 27° 37′ in 29° 25′ severne zemljepisne širine (subtropski pas) ter 13° 20′ in 18° 10′ zemljepisne dolžine, zahodno od Greenwicha. Afriška obala je od najbližjega in najbolj oddaljenega otoka oddaljena 100 oziroma 500 kilometrov.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Ta ZGO temelji na poimenovanju, prepoznavnem po tradicionalnem postopku mletja ter znanju in izkušnjah mlinarskega mojstra, ki določi konec mletja in praženja. „Gofio Canario“ se na Kanarskih otokih po tem postopku proizvaja že od antičnih časov. Znanje in izkušnje mlinarskega mojstra so bistveni za določitev, kdaj se konča postopek praženja in mletja. Ta praksa je značilna za Kanarske otoke in se prenaša iz roda v rod.

Mlinarski mojster je prisoten v kamnitih mlinih, pa tudi v mlinih, ki za proizvodnjo „Gofio Canario“ uporabljajo kovinske valje. Trajanje mletja ni določeno vnaprej. O koncu postopka odloči mlinarski mojster, ki se imenuje tudi „mlinarski obrtnik“. Z uvedbo tehnologije v mline ni izgubil tradicionalne vloge, saj najbolje ve, kdaj je treba končati mletje. Postopek bo ostal obrtniški, dokler mletje ne bo industrijsko programirano in njegovo trajanje natančno določeno: o vsem odloča mlinarski mojster. Ta ve, kdaj je treba glede na organoleptične značilnosti postopek ustaviti. Enako velja za praženje: med tem postopkom se zrnje izpostavi temperaturi in trajanju praženja, ki sta glede na merila posameznega mlinarskega mojstra prilagojeni vrsti žita, ki se praži, in kakovostnim značilnostim uporabljene serije, pri čemer sta med postopkom odločilna dejavnika vonj, ki ga mlinarski mojster zazna med postopkom, in ocena proizvoda po praženju. Te organoleptične značilnosti so navedene v točki 3.2 tega dokumenta.

Prisotnost mlinarskega mojstra, ki v mlinih, v katerih se melje „Gofio Canario“, na podlagi znanja in izkušenj, ki se prenašajo iz roda v rod, odloči, kdaj se posamezni postopek konča, je bistvena značilnost postopka proizvodnje proizvoda „Gofio Canario“.

5.2   Posebnosti proizvoda

Zgodovinski viri, ki potrjujejo sloves in naravo proizvoda „Gofio Canario“, so:

| — | prvi Evropejci, ki so prišli na Kanarske otoke, so odkrili, da domačini z otoka pripravljajo proizvod iz ječmenovega zrnja in drugih vrst rahlo praženih žit, ki jih zmeljejo v mlinih. Staroselci s Kanarskih otokov so dobljeni proizvod že pred osvojitvijo imenovali „gofio“, ta izraz pa se je ohranil (García Quesada, 1998). |
| --- | --- |

—

prvi Evropejci, ki so prišli na Kanarske otoke, so odkrili, da domačini z otoka pripravljajo proizvod iz ječmenovega zrnja in drugih vrst rahlo praženih žit, ki jih zmeljejo v mlinih. Staroselci s Kanarskih otokov so dobljeni proizvod že pred osvojitvijo imenovali „gofio“, ta izraz pa se je ohranil (García Quesada, 1998).

| — | Zlasti je treba omeniti članek, ki ga je napisal Pérez Vidal (1955) in v katerem je beseda gofio navedena kot najbolj nenavaden primer kanarskega prispevka k špansko-ameriškemu besedišču. Beseda je postala v Ameriki tako razširjena, da je v nekaterih španskih slovarjih odslej razvrščena kot amerikanizem. Njen kanarski izvor pa je priznan v delu Joséja Péreza Vidala z naslovom „La aportación de Canarias a la población de América“ (1955) (Prispevek Kanarskih otokov k naselitvi Amerike). |
| --- | --- |

—

Zlasti je treba omeniti članek, ki ga je napisal Pérez Vidal (1955) in v katerem je beseda gofio navedena kot najbolj nenavaden primer kanarskega prispevka k špansko-ameriškemu besedišču. Beseda je postala v Ameriki tako razširjena, da je v nekaterih španskih slovarjih odslej razvrščena kot amerikanizem. Njen kanarski izvor pa je priznan v delu Joséja Péreza Vidala z naslovom „La aportación de Canarias a la población de América“ (1955) (Prispevek Kanarskih otokov k naselitvi Amerike).

| — | O tem nenavadnem živilu, značilnem za kanarsko prebivalstvo, poročajo številni takratni uradni kolumnisti ali popotniki. Med njimi so Abreu Galindo (1590–1602), zgodovinar in redovnik, ki živilo opisuje v knjigi „Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias“ (Zgodovina osvajanja sedmih Kanarskih otokov), ter Marín in Cubas (1964). |
| --- | --- |

—

O tem nenavadnem živilu, značilnem za kanarsko prebivalstvo, poročajo številni takratni uradni kolumnisti ali popotniki. Med njimi so Abreu Galindo (1590–1602), zgodovinar in redovnik, ki živilo opisuje v knjigi „Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias“ (Zgodovina osvajanja sedmih Kanarskih otokov), ter Marín in Cubas (1964).

| — | Proizvod „Gofio Canario“ torej izvira s Kanarskih otokov. Bil je – in je še vedno – najtradicionalnejše živilo Kanarskih otokov. O tem pričajo nešteti dokumenti in predmeti, ki so se ohranili v prirodoslovnih in etnoloških muzejih ter dokazujejo, da je uživanje gofia starodavna praksa, ki se je ohranila od prvih naselitev otočja do današnjih dni. |
| --- | --- |

—

Proizvod „Gofio Canario“ torej izvira s Kanarskih otokov. Bil je – in je še vedno – najtradicionalnejše živilo Kanarskih otokov. O tem pričajo nešteti dokumenti in predmeti, ki so se ohranili v prirodoslovnih in etnoloških muzejih ter dokazujejo, da je uživanje gofia starodavna praksa, ki se je ohranila od prvih naselitev otočja do današnjih dni.

| — | V 15. stoletju, v času osvajanja, so osvajalci sprejeli gofio kot temeljni del prehrane. Postopki proizvodnje gofia zato tudi danes temeljijo na enakih podlagah, kot so jih poznali kanarski staroselci. |
| --- | --- |

—

V 15. stoletju, v času osvajanja, so osvajalci sprejeli gofio kot temeljni del prehrane. Postopki proizvodnje gofia zato tudi danes temeljijo na enakih podlagah, kot so jih poznali kanarski staroselci.

| — | René Verneau (1891) v knjigi z naslovom „Cinq années de séjour aux Îles Canaries“ (Pet let bivanja na Kanarskih otokih) pripoveduje o pomenu tega živila pri staroselcih in današnjih prebivalcih Kanarskih otokov. |
| --- | --- |

—

René Verneau (1891) v knjigi z naslovom „Cinq années de séjour aux Îles Canaries“ (Pet let bivanja na Kanarskih otokih) pripoveduje o pomenu tega živila pri staroselcih in današnjih prebivalcih Kanarskih otokov.

Proizvod je poseben zaradi organoleptičnih značilnosti, opredeljenih v točki 3.2, ki so rezultat proizvodnega postopka.

Proizvodni postopki, tehnike nadzora nad stroji, stopnje praženja in recepti za mešanice različnih žit so se prenašali iz roda v rod. Številni obrati so razvili recepte, da bi z organoleptičnega vidika dobili „najboljše“ gofios – na podlagi starodavnih receptov, ki so vsebovali različne deleže žit in/ali zelenjave ter so po ustnem izročilu poudarjali kakovost proizvoda. V prizadevanju, da bi potrošnik dobil po videzu, vonju in otipu resnično pristen proizvod, postopek praženja in mletja nadzoruje mlinarski mojster, ki izkušnje, prenesene iz roda na rod, uporablja v praksi, saj so danes delujoči mlini večinoma družinska podjetja.

Organoleptične lastnosti, po katerih se gofio odlikuje, so večinoma rezultat rahlega praženja žit in/ali zelenjave ter počasnega mletja. Nobenega dvoma ni, da so te proizvodne značilnosti povezane z geografskim območjem.

Vsi ti prepoznavni znaki dajejo proizvodu „Gofio Canario“ fizikalne, kemijske in organoleptične značilnosti, ki jih lahko potrošnik jasno prepozna in ceni.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

S študijami, ki so bile izvedene, da bi opredelili razlike med gofios različnega porekla, je bilo ugotovljeno:

| — | primerjava vzorcev, proizvedenih na Kanarskih otokih in drugje, pokaže precejšnje razlike v vonju in okusu. Natančneje, „Gofio Canario“ se po vonju, stopnji praženja in sprijemljivosti znatno razlikuje od gofia, ki ni proizveden na Kanarskih otokih. Sprijemljivost je teksturni parameter, na podlagi katerega so te razlike še najbolj določljive, |
| --- | --- |

—

primerjava vzorcev, proizvedenih na Kanarskih otokih in drugje, pokaže precejšnje razlike v vonju in okusu. Natančneje, „Gofio Canario“ se po vonju, stopnji praženja in sprijemljivosti znatno razlikuje od gofia, ki ni proizveden na Kanarskih otokih. Sprijemljivost je teksturni parameter, na podlagi katerega so te razlike še najbolj določljive,

| — | obstaja pomembna povezava med regijo izvora ter barvo, vonjem, stopnjo praženja, sprijemljivostjo in splošno všečnostjo proizvoda. |
| --- | --- |

—

obstaja pomembna povezava med regijo izvora ter barvo, vonjem, stopnjo praženja, sprijemljivostjo in splošno všečnostjo proizvoda.

Na podlagi organoleptičnih parametrov, povezanih s stopnjo praženja in sprijemljivostjo, je mogoče razlikovati med „Gofio Canario“ in gofiom, ki izvira od drugod. Natančneje, ti parametri so neposredno odvisni od posredovanja mlinarskega mojstra. Znanje in izkušnje mlinarskega mojstra na Kanarskih otokih tako bistveno vplivajo na organoleptično razlikovanje proizvoda „Gofio Canario“, kar potrjuje vzročno povezanost proizvodnega postopka, značilnega za Kanarske otoke, s posebnimi značilnostmi proizvoda.

Z razlikovanjem proizvoda „Gofio Canario“ je ime postalo ugledno in prepoznavno: dodaten dokaz o povezanosti proizvoda „Gofio Canario“ s Kanarskimi otoki so neštete objave in recepti, katerih osnova je „Gofio Canario“.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/Pliego_de_condiciones_IGP_Gofio_Canario.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

---