# Uradni list C 335/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.335.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 335 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5616. november 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.335.slv

Uradni list

Evropske unije

C 335

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5616. november 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 335/01 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 335/01

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 335/02 | Menjalni tečaji eura | 6 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 335/02

Menjalni tečaji eura

6

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 335/03 | Razpis za zbiranje predlogov – COMM-C2/01/13 – Strukturna pomoč za raziskovalne organizacije na področju evropskih javnih politik (možganske truste) in organizacije civilne družbe na evropski ravni – Program Evropa za državljane 2014–2020 | 7 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 335/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 335/05 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 16 |
| 2013/C 335/06 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 22 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2013/C 335/03

Razpis za zbiranje predlogov – COMM-C2/01/13 – Strukturna pomoč za raziskovalne organizacije na področju evropskih javnih politik (možganske truste) in organizacije civilne družbe na evropski ravni – Program Evropa za državljane 2014–2020

7

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2013/C 335/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2013/C 335/05

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

16

2013/C 335/06

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 16.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 335/1

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 335/01

| Datum sprejetja odločitve | 2.10.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.32225 (11/NN) |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | Noord-Brabant | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Bedrijfsverplaatsing Nedalco |
| Pravna podlaga | Koopovereenkomst, gesloten tussen Koninklijke Nedalco BV, Nedalco International BV, enerzijds, de Gemeente Bergen op Zoom, anderzijds (zie BIJLAGE 14) |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc pomoč | Nedalco |
| Cilj | Drugo |
| Oblika pomoči | Drugo – neponavljajoče se nadomestilo za premestitev |
| Proračun | Skupni proračun: 70 000 000 EUR |
| Intenzivnost | % – Ukrep, ki ne pomeni pomoči |
| Trajanje | Od 12.2.2010 |
| Gospodarski sektorji | Proizvodnja drugih organskih osnovnih kemikalij |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Gemeente Bergen op Zoom |
| Jacob Obrechtlaan 4 |
| 4611 AR Bergen op Zoom |
| NEDERLAND |

Datum sprejetja odločitve

2.10.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.32225 (11/NN)

Država članica

Nizozemska

Regija

Noord-Brabant

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Bedrijfsverplaatsing Nedalco

Pravna podlaga

Koopovereenkomst, gesloten tussen Koninklijke Nedalco BV, Nedalco International BV, enerzijds, de Gemeente Bergen op Zoom, anderzijds (zie BIJLAGE 14)

Vrsta ukrepa

Ad hoc pomoč

Nedalco

Cilj

Drugo

Oblika pomoči

Drugo – neponavljajoče se nadomestilo za premestitev

Proračun

Skupni proračun: 70 000 000 EUR

Intenzivnost

% – Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Trajanje

Od 12.2.2010

Gospodarski sektorji

Proizvodnja drugih organskih osnovnih kemikalij

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Gemeente Bergen op Zoom

Jacob Obrechtlaan 4

4611 AR Bergen op Zoom

NEDERLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 25.7.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.36188 (13/N) |
| Država članica | Belgija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren |
| Pravna podlaga | Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Inovacije, Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | | Skupni proračun: 6 EUR mio. EUR |

Datum sprejetja odločitve

25.7.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.36188 (13/N)

Država članica

Belgija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren

Pravna podlaga

Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Inovacije, Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 6 EUR mio. EUR

| | Letni proračun: 1 EUR mio. EUR |
| --- | --- |

Letni proračun: 1 EUR mio. EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

1.9.2013–30.8.2019

Gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Ondernemen |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| 1030 Brussel |
| BELGIË |

Vlaamse Overheid

Agentschap Ondernemen

Koning Albert II laan 35, bus 12

1030 Brussel

BELGIË

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 11.6.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.36493 (13/N) |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Saarland | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | EFI-Programm — Saarland |
| Pravna podlaga | Richtlinien für die Förderung von Entwicklung, Forschung und Innovation im Saarland — EFI-Programm |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Raziskave in razvoj, Inovacije |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Skupni proračun: 18,6 milijona EUR |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | 1.1.2009–31.12.2015 |
| Gospodarski sektorji | Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Staatskanzlei des Saarlandes |
| Am Ludwigsplatz 14 |
| 66117 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

11.6.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.36493 (13/N)

Država članica

Nemčija

Regija

Saarland

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

EFI-Programm — Saarland

Pravna podlaga

Richtlinien für die Förderung von Entwicklung, Forschung und Innovation im Saarland — EFI-Programm

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Raziskave in razvoj, Inovacije

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 18,6 milijona EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

1.1.2009–31.12.2015

Gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Staatskanzlei des Saarlandes

Am Ludwigsplatz 14

66117 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 22.8.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.36503 (13/N) |
| Država članica | Švedska |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Statligt stöd vid korttidsarbete |
| Pravna podlaga | Förslag till lag om stöd vid korttidsarbete |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Letni proračun: 4 700 000 000 SEK |
| Intenzivnost | % – Ukrep, ki ne pomeni pomoči |
| Trajanje | 1.1.2014–31.12.2019 |
| Gospodarski sektorji | Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Skatteverket |
| SE-106 61 Stockholm |
| SVERIGE |

Datum sprejetja odločitve

22.8.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.36503 (13/N)

Država članica

Švedska

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Statligt stöd vid korttidsarbete

Pravna podlaga

Förslag till lag om stöd vid korttidsarbete

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Letni proračun: 4 700 000 000 SEK

Intenzivnost

% – Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Trajanje

1.1.2014–31.12.2019

Gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Skatteverket

SE-106 61 Stockholm

SVERIGE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 18.9.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.36953 (13/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | Andalucia | Člen 107(3)(a) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Port Authority of Bahía de Cádiz |
| Pravna podlaga | Reglamento (CE) no 1083/2006 del Consejo de 11 de julio de 2006 |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc pomoč | Autoridad Portuaria de la Bahía de Cádiz |
| Cilj | Izvedba pomembnega projekta skupnega evropskega interesa |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Skupni proračun: 60,06 EUR (milijona EUR) |
| Intenzivnost | 50,7 % |
| Trajanje | — |
| Gospodarski sektorji | Pomorski tovorni promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerio de Hacienda y Administraciones Publicas, DG Fondos Comunitarios |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| Madrid |
| ESPAÑA |

Datum sprejetja odločitve

18.9.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.36953 (13/N)

Država članica

Španija

Regija

Andalucia

Člen 107(3)(a)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Port Authority of Bahía de Cádiz

Pravna podlaga

Reglamento (CE) no 1083/2006 del Consejo de 11 de julio de 2006

Vrsta ukrepa

Ad hoc pomoč

Autoridad Portuaria de la Bahía de Cádiz

Cilj

Izvedba pomembnega projekta skupnega evropskega interesa

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 60,06 EUR (milijona EUR)

Intenzivnost

50,7 %

Trajanje

—

Gospodarski sektorji

Pomorski tovorni promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerio de Hacienda y Administraciones Publicas, DG Fondos Comunitarios

Paseo de la Castellana, 162

Madrid

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 16.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 335/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 335/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

15. novembra 2013

2013/C 335/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3460 |
| JPY | japonski jen | 134,99 |
| DKK | danska krona | 7,4588 |
| GBP | funt šterling | 0,83770 |
| SEK | švedska krona | 8,9438 |
| CHF | švicarski frank | 1,2346 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,2535 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,155 |
| HUF | madžarski forint | 298,41 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7025 |
| PLN | poljski zlot | 4,1829 |
| RON | romunski leu | 4,4513 |
| TRY | turška lira | 2,7443 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4422 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4085 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,4363 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6216 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6791 |
| KRW | južnokorejski won | 1 431,79 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,7085 |
| CNY | kitajski juan | 8,2005 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6315 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 640,52 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3103 |
| PHP | filipinski peso | 58,623 |
| RUB | ruski rubelj | 43,9833 |
| THB | tajski bat | 42,527 |
| BRL | brazilski real | 3,1146 |
| MXN | mehiški peso | 17,4647 |
| INR | indijska rupija | 84,9600 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3460

JPY

japonski jen

134,99

DKK

danska krona

7,4588

GBP

funt šterling

0,83770

SEK

švedska krona

8,9438

CHF

švicarski frank

1,2346

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,2535

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,155

HUF

madžarski forint

298,41

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7025

PLN

poljski zlot

4,1829

RON

romunski leu

4,4513

TRY

turška lira

2,7443

AUD

avstralski dolar

1,4422

CAD

kanadski dolar

1,4085

HKD

hongkonški dolar

10,4363

NZD

novozelandski dolar

1,6216

SGD

singapurski dolar

1,6791

KRW

južnokorejski won

1 431,79

ZAR

južnoafriški rand

13,7085

CNY

kitajski juan

8,2005

HRK

hrvaška kuna

7,6315

IDR

indonezijska rupija

15 640,52

MYR

malezijski ringit

4,3103

PHP

filipinski peso

58,623

RUB

ruski rubelj

43,9833

THB

tajski bat

42,527

BRL

brazilski real

3,1146

MXN

mehiški peso

17,4647

INR

indijska rupija

84,9600

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 16.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 335/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 335/7

---

Razpis za zbiranje predlogov – COMM-C2/01/13

Strukturna pomoč za raziskovalne organizacije na področju evropskih javnih politik (možganske truste) in organizacije civilne družbe na evropski ravni – Program Evropa za državljane 2014–2020

2013/C 335/03

OPOZORILO:

Ta razpis za zbiranje predlogov je odvisen od:

| — | končnega sprejetja uredbe o uvedbi programa Evropa za državljane za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: program) s strani zakonodajnega organa brez večjih sprememb, |
| --- | --- |

—

končnega sprejetja uredbe o uvedbi programa Evropa za državljane za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: program) s strani zakonodajnega organa brez večjih sprememb,

| — | pozitivnega mnenja ali odsotnosti ugovora odbora, ustanovljenega z uredbo o uvedbi programa Evropa za državljane, |
| --- | --- |

—

pozitivnega mnenja ali odsotnosti ugovora odbora, ustanovljenega z uredbo o uvedbi programa Evropa za državljane,

| — | razpoložljivosti finančnih sredstev, predvidenih v osnutku proračuna za leto 2014 po njegovem sprejetju s strani proračunskega organa ali v sistemu začasnih dvanajstin. |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti finančnih sredstev, predvidenih v osnutku proračuna za leto 2014 po njegovem sprejetju s strani proračunskega organa ali v sistemu začasnih dvanajstin.

Program je pravna podlaga za ta razpis za zbiranje predlogov.

1.   CILJI

1.1   Splošni cilji programa

Splošni cilji programa v okviru globalnega cilja približevanja Unije njenim državljanom so:

| — | prispevati k seznanjenosti državljanov z Unijo, njeno zgodovino in raznolikostjo, |
| --- | --- |

—

prispevati k seznanjenosti državljanov z Unijo, njeno zgodovino in raznolikostjo,

| — | spodbujati evropsko državljanstvo ter izboljšati pogoje za državljansko in demokratično udeležbo na ravni Unije. |
| --- | --- |

—

spodbujati evropsko državljanstvo ter izboljšati pogoje za državljansko in demokratično udeležbo na ravni Unije.

1.2   Posebni cilji programa

Posebni cilji programa so:

| — | povečati ozaveščenost o zgodovinskem spominu, skupni zgodovini in vrednotah ter namenu Unije, ki je spodbujati mir, njene vrednote in blaginjo njenega ljudstva s spodbujanjem razprave, razmisleka in razvoja mrež, |
| --- | --- |

—

povečati ozaveščenost o zgodovinskem spominu, skupni zgodovini in vrednotah ter namenu Unije, ki je spodbujati mir, njene vrednote in blaginjo njenega ljudstva s spodbujanjem razprave, razmisleka in razvoja mrež,

| — | spodbujati demokratično in državljansko udeležbo državljanov na ravni Unije z razvojem njihovega razumevanja procesa oblikovanja politik Unije ter spodbujanjem priložnosti za družbeno in medkulturno udejstvovanje in prostovoljstvo na ravni Unije. |
| --- | --- |

—

spodbujati demokratično in državljansko udeležbo državljanov na ravni Unije z razvojem njihovega razumevanja procesa oblikovanja politik Unije ter spodbujanjem priložnosti za družbeno in medkulturno udejstvovanje in prostovoljstvo na ravni Unije.

1.3   Tematske prednostne naloge

Za leto 2014 so bile sprejete naslednje tematske prednostne naloge:

Sklop 1:   Evropski zgodovinski spomin

V skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji je cilj EU krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov.

V zvezi s tem program Evropa za državljane podpira organizacije, ki proučujejo vzroke totalitarnih režimov v moderni zgodovini Evrope ter druge odločilne trenutke in referenčne točke v novejši evropski zgodovini. V letu 2014 bodo obeleženi zlasti naslednji zgodovinski dogodki: 100. obletnica začetka prve svetovne vojne, 25. obletnica padca berlinskega zidu in 10. obletnica širitve Evropske unije v srednjo in vzhodno Evropo.

Sklop 2:   Demokratično delovanje in državljanska udeležba

Med 22. in 25. majem 2014 bodo v vseh državah članicah potekale volitve v Evropski parlament. To bodo prve volitve v okviru Lizbonske pogodbe, ki krepi vlogo državljanov EU kot političnih akterjev v skladu s členom 11 PEU.

V zvezi s tem bo program Evropa za državljane v okviru sklopa 2 podpiral organizacije, ki se ukvarjajo z udeležbo državljanov v demokratičnem življenju EU, od lokalne demokracije do večanja vloge državljanov za polno udeležbo v politiki EU.

2.   NAMEN RAZPISA

Namen tega razpisa je izbrati organizacije evropskega obsega, ki s svojimi stalnimi, običajnimi in rednimi dejavnostmi vidno prispevajo k ciljem programa „Evropa za državljane“, opredeljenim v točkah 1.1 in 1.2.

Razpis za zbiranje predlogov se nanaša na strukturno pomoč, imenovano nepovratna sredstva za poslovanje, za organe, ki si prizadevajo uresničiti cilj v splošnem interesu Unije, za povečanje ozaveščenosti o evropskem zgodovinskem spominu (sklop 1) ter spodbujanje demokratične in državljanske udeležbe (sklop 2). Namenjen je sofinanciranju operativnih stroškov, ki organu omogočajo neodvisen obstoj in izvajanje številnih dejavnosti, načrtovanih v njegovem letnem delovnem programu. Te dejavnosti morajo ustrezati uresničevanju ciljev, določenih v statutu organizacije, ter prispevati k razvoju in izvajanju enega ali več ciljev programa.

Pomoč se organizacijam dodeli v obliki štiriletnih okvirnih partnerstev (2014–2017) na podlagi tega razpisa za zbiranje predlogov. Okvirna partnerstva so mehanizmi sodelovanja, ki se vzpostavijo med posamezno organizacijo in Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) (1).

V okviru teh okvirnih partnerstev se bodo vsako leto dodelila letna nepovratna sredstva za poslovanje.

3.   MERILA ZA UPRAVIČENOST

Podrobneje bodo ocenjene vloge, ki izpolnjujejo naslednja merila.

3.1   Uradna merila

Upoštevali se bodo samo predlogi, napisani v enem od uradnih jezikov EU ter predloženi na uradnem spletnem prijavnem obrazcu, izpolnjenem v celoti, podpisanem in oddanem v določenem roku.

Prijavnemu obrazcu morajo biti priložena vsa druga dokazila, omenjena v njem.

Vloge so upravičene, če:

| (a) | izpolnjujejo pogoje iz točk 4 in 5 tega razpisa, |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo pogoje iz točk 4 in 5 tega razpisa,

| (b) | so predložene do 20. decembra 2013 do 12.00 (opoldne po bruseljskem času), |
| --- | --- |

(b)

so predložene do 20. decembra 2013 do 12.00 (opoldne po bruseljskem času),

| (c) | so predložene na ustrezno izpolnjenem uradnem prijavnem obrazcu (glej točko 13), |
| --- | --- |

(c)

so predložene na ustrezno izpolnjenem uradnem prijavnem obrazcu (glej točko 13),

| (d) | jih je podpisal zakoniti zastopnik organizacije, |
| --- | --- |

(d)

jih je podpisal zakoniti zastopnik organizacije,

| (e) | imajo uravnotežen proračun v smislu odhodkov in prihodkov, |
| --- | --- |

(e)

imajo uravnotežen proračun v smislu odhodkov in prihodkov,

| (f) | izpolnjujejo finančne pogoje razpisa iz točke 5. |
| --- | --- |

(f)

izpolnjujejo finančne pogoje razpisa iz točke 5.

3.2   Upravičene države

Do vložitve vlog so upravičene pravne osebe s sedežem v eni od naslednjih držav:

| (a) | države članice EU: Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

(a)

države članice EU: Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo,

| (b) | vloge iz drugih držav (tj. držav Efte, držav pristopnic, držav kandidatk in možnih držav kandidatk) so upravičene, če so te države v letu 2014 s Komisijo podpisale memorandum o soglasju. V tem primeru se prijavitelji iz teh držav lahko prijavijo za triletno okvirno partnerstvo za obdobje 2015–2017 do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(b)

vloge iz drugih držav (tj. držav Efte, držav pristopnic, držav kandidatk in možnih držav kandidatk) so upravičene, če so te države v letu 2014 s Komisijo podpisale memorandum o soglasju. V tem primeru se prijavitelji iz teh držav lahko prijavijo za triletno okvirno partnerstvo za obdobje 2015–2017 do 31. decembra 2014.

3.3   Upravičenci

3.3.1   Kategorije organizacij

Da je organizacija upravičena do okvirnega partnerstva, mora spadati v eno od naslednjih kategorij:

| A. | Organizacije civilne družbe za evropski zgodovinski spomin (sklop 1):
  Organizacije, ki izvajajo dejavnosti, namenjene razmisleku o vzrokih totalitarnih režimov v moderni zgodovini Evrope (zlasti, vendar ne izključno, nacizma, ki je vodil v holokavst, fašizma, stalinizma in totalitarnih komunističnih režimov) ter obeležitvi spomina na žrtve njihovih zločinov;
  organizacije, ki izvajajo dejavnosti v zvezi z drugimi odločilnimi trenutki in referenčnimi točkami v novejši evropski zgodovini;
  organizacije, ki se osredotočajo na skupne vrednote EU: povečanje ozaveščenosti državljanov o pomenu ohranjanja in spodbujanja demokratičnih vrednot v Evropi, in sicer s spominom na evropske osebnosti, kot so ustanovitelji evropskega projekta ali drugi posamezniki, ki so znatno prispevali k poznejšim fazam evropskega združevanja. |
| --- | --- |

A.

Organizacije civilne družbe za evropski zgodovinski spomin (sklop 1):

Organizacije, ki izvajajo dejavnosti, namenjene razmisleku o vzrokih totalitarnih režimov v moderni zgodovini Evrope (zlasti, vendar ne izključno, nacizma, ki je vodil v holokavst, fašizma, stalinizma in totalitarnih komunističnih režimov) ter obeležitvi spomina na žrtve njihovih zločinov;

organizacije, ki izvajajo dejavnosti v zvezi z drugimi odločilnimi trenutki in referenčnimi točkami v novejši evropski zgodovini;

organizacije, ki se osredotočajo na skupne vrednote EU: povečanje ozaveščenosti državljanov o pomenu ohranjanja in spodbujanja demokratičnih vrednot v Evropi, in sicer s spominom na evropske osebnosti, kot so ustanovitelji evropskega projekta ali drugi posamezniki, ki so znatno prispevali k poznejšim fazam evropskega združevanja.

| B. | Organizacije civilne družbe, ki delujejo na evropski ravni (sklop 2):
  Krovne organizacije, mreže in druge organizacije civilne družbe, katerih cilj je spodbujanje demokratične in državljanske udeležbe državljanov na ravni Unije z razvojem njihovega razumevanja postopka oblikovanja politik Unije in spodbujanjem priložnosti za državljansko udeležbo na ravni Unije. |
| --- | --- |

B.

Organizacije civilne družbe, ki delujejo na evropski ravni (sklop 2):

Krovne organizacije, mreže in druge organizacije civilne družbe, katerih cilj je spodbujanje demokratične in državljanske udeležbe državljanov na ravni Unije z razvojem njihovega razumevanja postopka oblikovanja politik Unije in spodbujanjem priložnosti za državljansko udeležbo na ravni Unije.

| C. | Raziskovalne organizacije na področju evropskih javnih politik (možganski trusti) (sklopa 1 in 2):
  Te organizacije zagotavljajo povezavo med raziskavami in oblikovanjem politike na evropski ravni. Pomagajo iskati rešitve za težave ter lajšajo sodelovanje med znanstveniki, intelektualci in nosilci odločanja. Ta razpis je namenjen možganskim trustom, ki se osredotočajo zlasti na cilje in prednostne naloge programa Evropa za državljane, pri čemer izvajajo dejavnosti, ki niso zgolj raziskave ter niso namenjene izključno skupinam strokovnjakov. Zajeta sta oba sklopa. |
| --- | --- |

C.

Raziskovalne organizacije na področju evropskih javnih politik (možganski trusti) (sklopa 1 in 2):

Te organizacije zagotavljajo povezavo med raziskavami in oblikovanjem politike na evropski ravni. Pomagajo iskati rešitve za težave ter lajšajo sodelovanje med znanstveniki, intelektualci in nosilci odločanja. Ta razpis je namenjen možganskim trustom, ki se osredotočajo zlasti na cilje in prednostne naloge programa Evropa za državljane, pri čemer izvajajo dejavnosti, ki niso zgolj raziskave ter niso namenjene izključno skupinam strokovnjakov. Zajeta sta oba sklopa.

| D. | Platforme vseevropskih organizacij (sklop 2):
  Posebnost takih platform je, da so njihovi člani tudi sami krovne organizacije (platforme) na evropski ravni. Te vseevropske platforme zastopajo zelo veliko evropskih državljanov in zajemajo širok spekter področij politike. |
| --- | --- |

D.

Platforme vseevropskih organizacij (sklop 2):

Posebnost takih platform je, da so njihovi člani tudi sami krovne organizacije (platforme) na evropski ravni. Te vseevropske platforme zastopajo zelo veliko evropskih državljanov in zajemajo širok spekter področij politike.

3.3.2   Upravičene organizacije

Da je organizacija, ki si prizadeva uresničiti cilj v splošnem evropskem interesu, upravičena do nepovratnih sredstev za poslovanje, mora:

| (a) | biti neprofitna organizacija; |
| --- | --- |

(a)

biti neprofitna organizacija;

| (b) | imeti dejavno vlogo na področju evropskega državljanstva (evropski zgodovinski spomin ter demokratična in državljanska udeležba), kot je opredeljena v njenem statutu ali izjavi o nameri, ter ustrezati eni od zgoraj navedenih kategorij; |
| --- | --- |

(b)

imeti dejavno vlogo na področju evropskega državljanstva (evropski zgodovinski spomin ter demokratična in državljanska udeležba), kot je opredeljena v njenem statutu ali izjavi o nameri, ter ustrezati eni od zgoraj navedenih kategorij;

| (c) | imeti vsaj štiri leta (na dan predložitve vloge) zakonit sedež in status pravne osebe v eni od upravičenih držav; |
| --- | --- |

(c)

imeti vsaj štiri leta (na dan predložitve vloge) zakonit sedež in status pravne osebe v eni od upravičenih držav;

| (d) | izvajati svoje dejavnosti v upravičenih državah; |
| --- | --- |

(d)

izvajati svoje dejavnosti v upravičenih državah;

| (e) | pokrivati naslednje geografsko območje:






  — | organizacije civilne družbe na evropski ravni (kategorija B) in organizacije civilne družbe za evropski zgodovinski spomin (kategorija A) morajo imeti člane ali dejavnosti v najmanj 12 upravičenih državah, |
| --- | --- | --- |

(e)

pokrivati naslednje geografsko območje:

—

organizacije civilne družbe na evropski ravni (kategorija B) in organizacije civilne družbe za evropski zgodovinski spomin (kategorija A) morajo imeti člane ali dejavnosti v najmanj 12 upravičenih državah,

| — | platforme vseevropskih organizacij (kategorija D) morajo imeti najmanj 20 krovnih organizacij članic, ki mora vsaka imeti člane v najmanj 15 državah članicah in ki, gledano kot celota, zajemajo 28 držav članic, |
| --- | --- |

—

platforme vseevropskih organizacij (kategorija D) morajo imeti najmanj 20 krovnih organizacij članic, ki mora vsaka imeti člane v najmanj 15 državah članicah in ki, gledano kot celota, zajemajo 28 držav članic,

| — | raziskovalnim organizacijam na področju evropskih javnih politik (možganskim trustom) za upravičenost do pomoči ni treba pokrivati posebnega geografskega območja. |
| --- | --- |

—

raziskovalnim organizacijam na področju evropskih javnih politik (možganskim trustom) za upravičenost do pomoči ni treba pokrivati posebnega geografskega območja.

Fizične osebe in javni organi se ne morejo prijaviti na ta razpis.

3.4   Upravičene dejavnosti

Dejavnosti prijavitelja morajo vidno prispevati k razvoju in izvajanju splošnih in posebnih ciljev programa.

Prijavitelji morajo predložiti:

| — | strateški delovni program za obdobje štirih let z začetkom leta 2014, in |
| --- | --- |

—

strateški delovni program za obdobje štirih let z začetkom leta 2014, in

| — | podroben letni delovni program za obdobje 12 mesecev z začetkom leta 2014. |
| --- | --- |

—

podroben letni delovni program za obdobje 12 mesecev z začetkom leta 2014.

Strateški delovni program organizacije prijaviteljice mora zajemati njene statutarne dejavnosti, vključno s konferencami, seminarji, okroglimi mizami, predstavitvenimi dejavnostmi, dejavnostmi za obveščanje in vrednotenje ter drugimi ponavljajočimi se evropskimi dejavnostmi, povezanimi z dejavnostmi programa Evropa za državljane.

3.5   Obdobje upravičenosti

Okvirno partnerstvo traja štiri leta. Za njegova posebna letna nepovratna sredstva mora obdobje upravičenosti ustrezati proračunskemu letu prijavitelja, razvidnemu iz potrjenih računovodskih izkazov organizacije.

Pri prijaviteljih, pri katerih se proračunsko leto razlikuje od koledarskega leta, se obdobje upravičenosti začne z datumom začetka njihovega proračunskega leta v letu 2014.

4.   MERILA ZA DODELITEV

Za oceno vlog se bodo uporabila naslednja merila za dodelitev:

| — | Skladnost s cilji programa in programskega sklopa: 30 %






  — | Ustreznost predlaganega delovnega programa glede na cilje programa Evropa za državljane. |
| --- | --- | --- |

—

Skladnost s cilji programa in programskega sklopa: 30 %

—

Ustreznost predlaganega delovnega programa glede na cilje programa Evropa za državljane.

| — | Delovni program organizacije mora prispevati k uresničevanju ciljev programa Evropa za državljane. |
| --- | --- |

—

Delovni program organizacije mora prispevati k uresničevanju ciljev programa Evropa za državljane.

| — | Poslanstvo prijavitelja mora biti skladno s cilji programa Evropa za državljane. |
| --- | --- |

—

Poslanstvo prijavitelja mora biti skladno s cilji programa Evropa za državljane.

| — | Kakovost načrta dejavnosti/delovnega programa: 30 %






  — | Predlagani delovni program mora ustrezati ciljem organizacije. |
| --- | --- | --- |

—

Kakovost načrta dejavnosti/delovnega programa: 30 %

—

Predlagani delovni program mora ustrezati ciljem organizacije.

| — | Skladnost: ujemanje različnih ciljev predlaganih dejavnosti ter prilagoditev predlaganih prispevkov in virov ciljem. |
| --- | --- |

—

Skladnost: ujemanje različnih ciljev predlaganih dejavnosti ter prilagoditev predlaganih prispevkov in virov ciljem.

| — | Učinkovitost: rezultate je treba doseči z razumnimi stroški. |
| --- | --- |

—

Učinkovitost: rezultate je treba doseči z razumnimi stroški.

| — | Delovni program mora vsebovati jasno razdelano evropsko razsežnost. |
| --- | --- |

—

Delovni program mora vsebovati jasno razdelano evropsko razsežnost.

| — | Prednost se daje organizacijam, ki uporabljajo nove delovne metode ali predlagajo inovativne dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Prednost se daje organizacijam, ki uporabljajo nove delovne metode ali predlagajo inovativne dejavnosti.

| — | Razširjanje: 15 %






  — | Organizacije, ki prejmejo nepovratna sredstva za poslovanje, morajo narediti vse potrebno za uporabo in razširjanje svojih rezultatov. |
| --- | --- | --- |

—

Razširjanje: 15 %

—

Organizacije, ki prejmejo nepovratna sredstva za poslovanje, morajo narediti vse potrebno za uporabo in razširjanje svojih rezultatov.

| — | Predlagani delovni program mora imeti multiplikacijski učinek med širšo javnostjo, ne zgolj med neposredno sodelujočimi v dejavnostih. |
| --- | --- |

—

Predlagani delovni program mora imeti multiplikacijski učinek med širšo javnostjo, ne zgolj med neposredno sodelujočimi v dejavnostih.

| — | Obstajati mora realističen in praktičen načrt razširjanja, ki bo omogočil učinkovit prenos in izmenjavo rezultatov, predvidenih v delovnem programu. |
| --- | --- |

—

Obstajati mora realističen in praktičen načrt razširjanja, ki bo omogočil učinkovit prenos in izmenjavo rezultatov, predvidenih v delovnem programu.

| — | Učinek in vključenost državljanov: 15 %






  — | Število partnerjev, sodelujočih, prispevkov k politiki in vključenih držav mora biti dovolj veliko, da zagotavlja resnično evropsko razsežnost predlaganega delovnega programa. |
| --- | --- | --- |

—

Učinek in vključenost državljanov: 15 %

—

Število partnerjev, sodelujočih, prispevkov k politiki in vključenih držav mora biti dovolj veliko, da zagotavlja resnično evropsko razsežnost predlaganega delovnega programa.

| — | Učinek: delovni program mora biti usmerjen v doseganje svojih ciljev, zlasti kar zadeva konkretne prispevke k oblikovanju politik. |
| --- | --- |

—

Učinek: delovni program mora biti usmerjen v doseganje svojih ciljev, zlasti kar zadeva konkretne prispevke k oblikovanju politik.

| — | Trajnost: cilj predlaganega delovnega programa mora biti doseganje dolgoročnih učinkov. |
| --- | --- |

—

Trajnost: cilj predlaganega delovnega programa mora biti doseganje dolgoročnih učinkov.

| — | Predlagani delovni program mora sodelujočim dati možnost, da se dejavno vključijo v dejavnosti in posvetijo obravnavanim vprašanjem. |
| --- | --- |

—

Predlagani delovni program mora sodelujočim dati možnost, da se dejavno vključijo v dejavnosti in posvetijo obravnavanim vprašanjem.

| — | Treba je najti ravnotežje med državljani, ki so že dejavni v organizacijah/ustanovah, ter državljani, ki še niso. |
| --- | --- |

—

Treba je najti ravnotežje med državljani, ki so že dejavni v organizacijah/ustanovah, ter državljani, ki še niso.

| — | Prednost se daje organizacijam, ki vključujejo državljane iz premalo zastopanih skupin ali državljane z manj priložnostmi. |
| --- | --- |

—

Prednost se daje organizacijam, ki vključujejo državljane iz premalo zastopanih skupin ali državljane z manj priložnostmi.

| — | V kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje delovnega programa: 10 %






  — | V delovnem programu je treba zagotoviti podrobno analizo poteka odhodkov in vseh shem sofinanciranja v zadnjih treh letih. |
| --- | --- | --- |

—

V kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje delovnega programa: 10 %

—

V delovnem programu je treba zagotoviti podrobno analizo poteka odhodkov in vseh shem sofinanciranja v zadnjih treh letih.

| — | V predlogih je treba prikazati, da drugi razpoložljivi viri financiranja ne zadostujejo za izvedbo delovnega programa. |
| --- | --- |

—

V predlogih je treba prikazati, da drugi razpoložljivi viri financiranja ne zadostujejo za izvedbo delovnega programa.

| — | V predlogih je treba prikazati, v kolikšni meri je zahtevani znesek potreben za izvedbo delovnega programa. |
| --- | --- |

—

V predlogih je treba prikazati, v kolikšni meri je zahtevani znesek potreben za izvedbo delovnega programa.

| — | V predlogih je treba prikazati, v kolikšni meri je ta delovni program treba izvesti zdaj, da se dosežejo cilji razpisa, in/ali v kolikšni meri bi zamuda pri tem škodovala. |
| --- | --- |

—

V predlogih je treba prikazati, v kolikšni meri je ta delovni program treba izvesti zdaj, da se dosežejo cilji razpisa, in/ali v kolikšni meri bi zamuda pri tem škodovala.

5.   POGOJI FINANCIRANJA

Nepovratna sredstva EU so spodbuda za izvajanje dejavnosti, ki jih brez pomoči Unije ne bi bilo mogoče izvesti. Temeljijo na načelu sofinanciranja. Nepovratna sredstva EU dopolnjujejo lastni finančni vložek organizacije prijaviteljice in/ali kakršno koli nacionalno, regionalno ali zasebno pomoč, ki jo je ta morda prejela.

Sprejetje vloge ne pomeni zavezanosti k dodelitvi nepovratnih sredstev v višini zneska, ki ga je zahteval upravičenec. Poleg tega dodeljeni znesek v nobenem primeru ne sme biti višji od zahtevanega zneska. Dodelitev nepovratnih sredstev ne podeli nobenih pravic za prihodnja leta.

Finančna pomoč Unije ne sme presegati 70 % upravičenih predvidenih odhodkov za vse kategorije organizacij, z izjemo platform vseevropskih organizacij (glej točko 3.3.1), za katere je zgornja meja 90 %.

Poleg tega je določen najvišji znesek nepovratnih sredstev, ki se dodeli posamezni kategoriji:

| Vrsta | Najnižji znesek | Najvišji znesek | Najvišja stopnja sofinanciranja |
| --- | --- | --- | --- |
| A. | Organizacije civilne družbe za evropski zgodovinski spomin (sklop 1) |

Vrsta

Najnižji znesek

Najvišji znesek

Najvišja stopnja sofinanciranja

A.

Organizacije civilne družbe za evropski zgodovinski spomin (sklop 1)

60 000 EUR

200 000 EUR

70 %

| B. | Organizacije civilne družbe, ki delujejo na evropski ravni (sklop 2) |
| --- | --- |

B.

Organizacije civilne družbe, ki delujejo na evropski ravni (sklop 2)

60 000 EUR

200 000 EUR

70 %

| C. | Raziskovalne organizacije na področju evropskih javnih politik (možganski trusti) (sklopa 1 in 2) |
| --- | --- |

C.

Raziskovalne organizacije na področju evropskih javnih politik (možganski trusti) (sklopa 1 in 2)

60 000 EUR

350 000 EUR

70 %

| D. | Platforme vseevropskih organizacij (sklop 2) |
| --- | --- |

D.

Platforme vseevropskih organizacij (sklop 2)

60 000 EUR

600 000 EUR

90 %

Cilj je izbrati okrog 8 organizacij v okviru sklopa 1 „Evropski zgodovinski spomin“ in 26 organizacij v okviru sklopa 2 „Demokratično delovanje in državljanska udeležba“ programa Evropa za državljane.

5.1   Pogodbeni pogoji

Ko je vloga odobrena, upravičenec prejme bodisi sklep o okvirnem partnerstvu in sklep o nepovratnih sredstvih bodisi sporazum o okvirnem partnerstvu in sporazum o nepovratnih sredstvih, odvisno od kraja njegovega zakonitega sedeža.

| — | Okvirno partnerstvo formalizira mehanizem dolgoročnega sodelovanja med Komisijo in njenimi partnerji (glej točko 3.1). Lahko je v obliki sklepa o okvirnem partnerstvu ali sporazuma o okvirnem partnerstvu. |
| --- | --- |

—

Okvirno partnerstvo formalizira mehanizem dolgoročnega sodelovanja med Komisijo in njenimi partnerji (glej točko 3.1). Lahko je v obliki sklepa o okvirnem partnerstvu ali sporazuma o okvirnem partnerstvu.

| — | Na podlagi sklepa o okvirnem partnerstvu ali sporazuma o okvirnem partnerstvu se lahko dodelijo posebna letna nepovratna sredstva, ki so lahko v obliki:






  — | sklepa o nepovratnih sredstvih: to je enostranski akt o dodelitvi finančne pomoči upravičencu. V nasprotju s sporazumom o nepovratnih sredstvih upravičencu sklepa o nepovratnih sredstvih ni treba podpisati in lahko začne dejavnosti izvajati takoj po prejemu/obvestilu. Sklep o nepovratnih sredstvih tako pospeši proces. Sklep o nepovratnih sredstvih se uporablja za upravičence s sedežem v EU. |
| --- | --- | --- |

—

Na podlagi sklepa o okvirnem partnerstvu ali sporazuma o okvirnem partnerstvu se lahko dodelijo posebna letna nepovratna sredstva, ki so lahko v obliki:

—

sklepa o nepovratnih sredstvih: to je enostranski akt o dodelitvi finančne pomoči upravičencu. V nasprotju s sporazumom o nepovratnih sredstvih upravičencu sklepa o nepovratnih sredstvih ni treba podpisati in lahko začne dejavnosti izvajati takoj po prejemu/obvestilu. Sklep o nepovratnih sredstvih tako pospeši proces. Sklep o nepovratnih sredstvih se uporablja za upravičence s sedežem v EU.

| — | sporazuma o nepovratnih sredstvih: upravičenec mora podpisati in nemudoma vrniti EACEA. EACEA sporazum podpiše zadnja. Sporazum o nepovratnih sredstvih se uporablja za upravičence s sedežem zunaj EU. |
| --- | --- |

—

sporazuma o nepovratnih sredstvih: upravičenec mora podpisati in nemudoma vrniti EACEA. EACEA sporazum podpiše zadnja. Sporazum o nepovratnih sredstvih se uporablja za upravičence s sedežem zunaj EU.

Vzorec sklepa o nepovratnih sredstvih in sporazuma o nepovratnih sredstvih bo na voljo na naslednji povezavi: http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.php

Splošni pogoji, ki se uporabljajo za sklep o nepovratnih sredstvih/sporazum o nepovratnih sredstvih so na voljo v „Registru dokumentov“ na spletišču EACEA: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm

6.   PRORAČUN

Skupni proračun, ki je na voljo za štiriletna okvirna partnerstva (2014–2017), znaša 27,04 milijona EUR. Približno tretjina teh sredstev bo namenjena raziskovalnim organizacijam na področju evropskih javnih politik (možganskim trustom).

Skupni proračun za posebna letna nepovratna sredstva, ki bodo dodeljena v letu 2014, znaša 6,76 milijona EUR za leto 2014. Evropska komisija namerava v okviru tega razpisa financirati okoli 34 organizacij.

Strukturna pomoč bo dodeljena s postavke 16.02.01 splošnega proračuna Evropske unije.

Evropska komisija si pridržuje pravico, da ne razdeli vseh razpoložljivih sredstev.

7.   ROK ZA ODDAJO VLOG/POSTOPEK ODDAJE VLOG

Vloge je treba oddati najpozneje 20. decembra 2013 do 12:00 (opoldne po bruseljskem času).

Podrobne informacije o postopku oddaje so na voljo na povezavi http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.php

Vloge je treba oddati z veljavnim elektronskim prijavnim obrazcem za nepovratna sredstva (e-obrazec). Izpolniti je treba vsa podatkovna polja v e-obrazcu.

Poleg tega je treba e-obrazcu priložiti naslednje dokumente:

| — | častno izjavo, ki jo podpiše oseba, pooblaščena za sklepanje pravno zavezujočih obveznosti v imenu organizacije prijaviteljice, |
| --- | --- |

—

častno izjavo, ki jo podpiše oseba, pooblaščena za sklepanje pravno zavezujočih obveznosti v imenu organizacije prijaviteljice,

| — | izpolnjen finančni načrt, |
| --- | --- |

—

izpolnjen finančni načrt,

| — | izpolnjen obrazec za pravne osebe, |
| --- | --- |

—

izpolnjen obrazec za pravne osebe,

| — | obrazec za finančno identifikacijo. |
| --- | --- |

—

obrazec za finančno identifikacijo.

Vloge, poslane na papirju po pošti, telefaksu ali elektronski pošti, ne bodo upoštevane.

Evropska komisija in Agencija si pridržujeta pravico, da zahtevata dodatne informacije, ki bi jih potrebovali.

Vse dokumente je treba poslati/naložiti elektronsko na naslovu:

http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.php

Za dodelitev nepovratnih sredstev se bodo upoštevale samo vloge, ki izpolnjujejo merila za upravičenost. Če se bo vloga štela za neupravičeno, bo prijavitelj prejel dopis, v katerem bodo navedeni razlogi za neupravičenost.

Pred zaključkom izbirnega postopka ne bo možno dobiti informacij o odločitvi za posamezno vlogo. Rezultati izbirnega postopka bodo objavljeni spomladi 2014 na naslovu:

http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/funding/2014/index_en.php

Prijaviteljem, ki bodo izbrani za financiranje, bo poslan sporazum/sklep o nepovratnih sredstvih EU. Prijavitelji, katerih vloge ne bodo izbrane, bodo o tem pisno obveščeni. Vloge se prijaviteljem ne bodo vrnile.

Seznam dokumentov, ki jih morajo predložiti prijavitelji:

| 1. | izpolnjen prijavni obrazec (e-obrazec); |
| --- | --- |

1.

izpolnjen prijavni obrazec (e-obrazec);

| 2. | izpolnjen obrazec za proračun (ki se priloži e-obrazcu); |
| --- | --- |

2.

izpolnjen obrazec za proračun (ki se priloži e-obrazcu);

| 3. | podpisana častna izjava (ki se priloži e-obrazcu); |
| --- | --- |

3.

podpisana častna izjava (ki se priloži e-obrazcu);

| 4. | izpolnjen obrazec za pravne osebe (na voljo na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/legal_entities/legal_entities_en.cfm#sl (ki se priloži e-obrazcu); |
| --- | --- |

4.

izpolnjen obrazec za pravne osebe (na voljo na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/legal_entities/legal_entities_en.cfm#sl (ki se priloži e-obrazcu);

| 5. | obrazec za finančno identifikacijo (na voljo na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/budget/library/contracts_grants/info_contracts/financial_id/fich_sign_ba_gb_sl.pdf (ki se priloži e-obrazcu). |
| --- | --- |

5.

obrazec za finančno identifikacijo (na voljo na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/budget/library/contracts_grants/info_contracts/financial_id/fich_sign_ba_gb_sl.pdf (ki se priloži e-obrazcu).

---

(1)  S pridržkom sprejetja sklepa Komisije o ponovni ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo z novim mandatom za obdobje 2014–2020.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 16.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 335/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 335/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 335/04

| 1. | Komisija je 11. novembra 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1139/2004 (1), s katero podjetje EVO Payments International LLC („EVO“, ZDA), katerega končni matični podjetji sta EVO Holdco, Inc. (ZDA) in Madison Dearborn Partners, LLC (ZDA), in podjetje Powszechna Kasa Oszczędności Bank Polski SA („PKO“, Poljska) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Centrum Elektronicznych Usług Płatnicznych SA („eService“, Poljska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 11. novembra 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1139/2004 (1), s katero podjetje EVO Payments International LLC („EVO“, ZDA), katerega končni matični podjetji sta EVO Holdco, Inc. (ZDA) in Madison Dearborn Partners, LLC (ZDA), in podjetje Powszechna Kasa Oszczędności Bank Polski SA („PKO“, Poljska) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Centrum Elektronicznych Usług Płatnicznych SA („eService“, Poljska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za EVO dejavnosti na področju elektronske obdelave plačil in podobnih storitev v ZDA, Kanadi in EGP, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za EVO dejavnosti na področju elektronske obdelave plačil in podobnih storitev v ZDA, Kanadi in EGP,

| — | za PKO dejavnosti na področju bančnih in finančnih storitev, vključno z bančnimi storitvami za posameznike in podjetja, investicijskim bančništvom, posredniškimi storitvami, zakupi, odkupom terjatev, investicijami in razvojnimi storitvami na področju pokojninskih skladov ter nepremičnin, |
| --- | --- |

—

za PKO dejavnosti na področju bančnih in finančnih storitev, vključno z bančnimi storitvami za posameznike in podjetja, investicijskim bančništvom, posredniškimi storitvami, zakupi, odkupom terjatev, investicijami in razvojnimi storitvami na področju pokojninskih skladov ter nepremičnin,

| — | za eService dejavnosti na področju obdelave plačil s plačilnimi karticami na terminalih na prodajnem mestu (POS) ali plačil preko interneta, predplačniških mobilnih telefonov, doplačil na POS terminalih in storitve dviga gotovine. |
| --- | --- |

—

za eService dejavnosti na področju obdelave plačil s plačilnimi karticami na terminalih na prodajnem mestu (POS) ali plačil preko interneta, predplačniških mobilnih telefonov, doplačil na POS terminalih in storitve dviga gotovine.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 16.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 335/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 335/16

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 335/05

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„CRÈME DE BRESSE“

ES št.: FR-PDO-0005-01046-18.10.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Crème de Bresse“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.4 | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.). |
| --- | --- |

Skupina 1.4

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.).

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Crème de Bresse“

„Srednje gosta“ smetana, dobljena z biološkim zorenjem. Njena vsebnost maščob je najmanj 36 g/100 g proizvoda.

Zanjo so značilni mehkoba, rahlo kiselkast okus ter priokus po kuhanem mleku, sladkih keksih in vanilji.

„Crème de Bresse“ z navedbo „gosta“

„Gosta“ smetana, dobljena z biološkim zorenjem. Njena vsebnost maščob je najmanj 33 g/100 g proizvoda.

Zanjo so značilni poudarjen kiselkast okus, intenzivne aromatične lastnosti, ki v ustih pustijo izrazit priokus po „svežini“, in poudarjen vonj po mleku (svežem, surovem mleku) in maslu.

Pri obeh vrstah smetane sta prepovedana homogenizacija ter dodajanje sredstev za zgoščevanje in arom. Prepovedana je uporaba sirotkine smetane, rekonstituirane, zamrznjene ali globoko zamrznjene smetane, barvil ali antioksidantov in snovi za razkisanje, s katerimi se zmanjša kislost mleka ali smetane.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovo polnomastno mleko se posname v 36 urah po zbiranju.

Vrednost pH mleka ob sprejemu znaša med 6,4 in 6,9, vsebnost prostih maščobnih kislin pa je največ 0,80 meq/100 g maščobe.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Vsaj 80 % celoletne količine krme črede, izražene v suhi snovi, mora izvirati z geografskega območja.

Prehrana črede temelji na krmnem sistemu, v katerem celoletna količina krme krav v povprečju vsebuje najmanj 75 % suhe snovi.

Krma pomeni:

| — | svežo travo, popaseno ali iz korit, |
| --- | --- |

—

svežo travo, popaseno ali iz korit,

| — | travo in silažno koruzo ne glede na način shranjevanja, |
| --- | --- |

—

travo in silažno koruzo ne glede na način shranjevanja,

| — | svežo ali posušeno lucerno, |
| --- | --- |

—

svežo ali posušeno lucerno,

| — | slamo, |
| --- | --- |

—

slamo,

| — | korenovke, |
| --- | --- |

—

korenovke,

| — | druga žita, ki se razdeljujejo sveža ali kot silaža. |
| --- | --- |

—

druga žita, ki se razdeljujejo sveža ali kot silaža.

Uporaba sveže ogrščice, gorčice, zelja, hrena, repe, podzemne kolerabe in redkvice za prehrano črede je prepovedana.

V krmi črede je dovoljena samo silažna koruza v obliki storžev ali zrnja iz gensko nespremenjenih proizvodov.

Delež dopolnilne krme je omejen na 1 800 kg/leto na kravo iz črede.

Dopolnilna krma pomeni:

| — | energetske dodatke: žitno zrnje in proizvode iz njega, gomolje in proizvode iz njih ter proizvode iz korenovk, |
| --- | --- |

—

energetske dodatke: žitno zrnje in proizvode iz njega, gomolje in proizvode iz njih ter proizvode iz korenovk,

| — | dušikove dodatke: zrnje stročnic in oljnic ter proizvode iz njih, dehidrirano lucerno in druge proizvode iz njih, |
| --- | --- |

—

dušikove dodatke: zrnje stročnic in oljnic ter proizvode iz njih, dehidrirano lucerno in druge proizvode iz njih,

| — | mešane dodatke: mešanice energetskih dodatkov in dušikovih dodatkov, |
| --- | --- |

—

mešane dodatke: mešanice energetskih dodatkov in dušikovih dodatkov,

| — | minerale, vitamine in elemente v sledeh, |
| --- | --- |

—

minerale, vitamine in elemente v sledeh,

| — | stranske proizvode fermentacijske industrije, |
| --- | --- |

—

stranske proizvode fermentacijske industrije,

| — | strojila. |
| --- | --- |

—

strojila.

Surovo palmovo olje ali njegovi izomeri niso dovoljeni.

(a)   Pašno obdobje

Čreda se pase vsaj 150 dni v letu, ki niso nujno zaporedni.

Vsaka krava molznica mora imeti v tem obdobju na voljo vsaj 10 arov pašne površine, dostopne iz prostorov za molžo.

Paša se lahko dopolni s svežo krmo. Razdeljena sveža trava mora biti zaužita v 24 urah, morebitne ostanke pa je treba po 24 urah odstraniti iz korit.

Delež koruze se zagotovi tako, da povprečna skupna dnevna količina krme v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 10 % suhe snovi v obliki krmne koruze ali najmanj 1 kg ekvivalenta suhe koruze v zrnju.

(b)   Zimsko obdobje

Delež trave se v tem obdobju zagotovi tako, da povprečna skupna dnevna količina krme v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 15 % suhe snovi v obliki trave (trava in lucerna ne glede na vrsto shranjevanja).

Delež koruze se v tem obdobju zagotovi tako, da povprečna skupna dnevna količina krme v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 25 % suhe snovi v obliki krmne koruze ali najmanj 2,5 kg ekvivalenta suhe koruze v zrnju.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava mleka in izdelava smetane „Crème de Bresse“ morata potekati na geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Smetana se pakira v prodajne enote, katerih prostornina ne presega 1 000 litrov.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Proizvodi z označbo porekla „Crème de Bresse“ morajo biti označeni z:

| — | imenom označbe, napisanim s črkami, ki niso več kot za tretjino manjše od največjih črk na oznaki, |
| --- | --- |

—

imenom označbe, napisanim s črkami, ki niso več kot za tretjino manjše od največjih črk na oznaki,

| — | znakom „ZOP“ Evropske unije po registraciji na ravni Evropske unije. |
| --- | --- |

—

znakom „ZOP“ Evropske unije po registraciji na ravni Evropske unije.

Pri smetani, ki izpolnjuje proizvodne pogoje, se lahko imenu geografske označbe „Crème de Bresse“ doda navedba „épaisse“ (gosta).

Če proizvajalec ali katera koli oseba, ki je neposredno pod njegovo odgovornostjo, smetano prodaja neposredno na kmetiji ali na tržnici, ni treba, da so podatki navedeni na oznaki, temveč so lahko navedeni le na panoju.

Vzorce oznak in panojev določi skupina, ki jih dobavlja nosilcem dejavnosti.

Po registraciji na ravni Evropske unije mora biti na računih in trgovskih dokumentih obvezno navedeno ime „Crème de Bresse“, ki mu sledi navedba „Appellation d’origine protégée“ (zaščitena označba porekla).

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega ozemlje naslednjih občin:

| | Departma Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas. |
| --- | --- |

Departma Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas.

| | Departma Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles. |
| --- | --- |

Departma Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles.

| | Departma Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles. |
| --- | --- |

Departma Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje smetane „Crème de Bresse“ je gozdnata in rahlo valovita ravnina z gričevnatim reliefom, značilnim za regijo „Bresse“, ki se ne dvigne nad 300 m nadmorske višine. To geološko enoto sestavljajo ilovnata tla, ki zagotavljajo dobro preskrbo z vodo, vendar so deloma heterogena, kar je značilno za večino kmetijskih gospodarstev. Območje ima gosto in razvejano vodno omrežje, prepleteno z rekami, ki izvirajo na pobočjih Jure, napajajo pa jih številni potoki ali potočki. Podnebje na tem območju je celinsko, značilno za regijo „Bresse“, z izrazitimi in rednimi padavinami, katerih letna količina presega 800 mm, kar v rastnem obdobju spodbuja rast trave, v povezavi z dobrim upravljanjem tal pa omogoča gojenje številnih žit, zlasti koruze, ki ne potrebuje namakanja.

Ker je to območje zaradi hidroloških, geoloških, morfoloških in podnebnih razmer (številni vodni viri, nevozne poti) odročno, je zanj značilna posebna ureditev kmetijskega prostora, primernega za mešano pridelavo in vzrejo v tako rekoč samozadostnem sistemu. Na nižje ležečih predelih z neprepustnimi ilovnatimi tlemi, ki so redno poplavljena, ležijo travniki in rastejo žive meje; na pobočjih z bolj zdravimi tlemi se gojijo žita, zlasti koruza, na slabo odcednih planotah pa se razrašča gozd. Ta raznovrstna pokrajina je glavna geografska značilnost regije Bresse, v kateri se izmenjujejo obdelana zemljišča, travniki in gozdnati predeli.

Rejci so se znali prilagoditi značilnostim pokrajine in naravnim danostim ter jih obvladati z razvitjem posebnega sistema kmetijstva. Za mešano pridelavo v regiji Bresse so tako značilni:

| — | ohranjanje pašništva, ki zavzema polovico kmetijskih zemljišč na tem območju. Trava v regiji Bresse je podobna pravi kulturni rastlini. Kakovost pokošene trave (rastlinska raznovrstnost in botanična sestava) je namreč odvisna od vzdrževanja trajnih pašnikov, ki jim ustrezajo vlažna tla, pa tudi od upravljanja začasnih pašnikov. Za to so potrebni poglobljeno znanje in izkušnje proizvajalcev mleka v regiji Bresse, ki dajejo prednost pridelavi domače krme, paši ali sveži krmi, |
| --- | --- |

—

ohranjanje pašništva, ki zavzema polovico kmetijskih zemljišč na tem območju. Trava v regiji Bresse je podobna pravi kulturni rastlini. Kakovost pokošene trave (rastlinska raznovrstnost in botanična sestava) je namreč odvisna od vzdrževanja trajnih pašnikov, ki jim ustrezajo vlažna tla, pa tudi od upravljanja začasnih pašnikov. Za to so potrebni poglobljeno znanje in izkušnje proizvajalcev mleka v regiji Bresse, ki dajejo prednost pridelavi domače krme, paši ali sveži krmi,

| — | gojenje koruze, ki ima častno mesto med žiti, gojenimi v regiji Bresse. Rejci že več kot 400 let gojijo koruzo brez namakanja in ji odmerjajo zelo velik delež v prehrani živali. Koruza je bila namreč že leta 1612 omenjena v popisu zapuščine v kraju Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997) in nato leta 1625 v trgovskih registrih mesta Louhans (L. Guillemaut, 1896). Kot znamenje obilja in blaginje je bila tudi razlog, da so se prebivalci regije Bresse nekdaj imenovali „rumeni trebuhi“, |
| --- | --- |

—

gojenje koruze, ki ima častno mesto med žiti, gojenimi v regiji Bresse. Rejci že več kot 400 let gojijo koruzo brez namakanja in ji odmerjajo zelo velik delež v prehrani živali. Koruza je bila namreč že leta 1612 omenjena v popisu zapuščine v kraju Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997) in nato leta 1625 v trgovskih registrih mesta Louhans (L. Guillemaut, 1896). Kot znamenje obilja in blaginje je bila tudi razlog, da so se prebivalci regije Bresse nekdaj imenovali „rumeni trebuhi“,

| — | znanje in izkušnje na področju silirnih tehnik, ki so jih rejci v regiji Bresse razvili že v 19. stoletju (Lecouteux, 1875), da bi premagali težave, povezane s spravilom sena v vlažnem podnebju. |
| --- | --- |

—

znanje in izkušnje na področju silirnih tehnik, ki so jih rejci v regiji Bresse razvili že v 19. stoletju (Lecouteux, 1875), da bi premagali težave, povezane s spravilom sena v vlažnem podnebju.

Rejci v regiji Bresse so se na podlagi teh dveh glavnih kultur pri sistemu pridelave osredotočili na dopolnilni reji, perutninarstvo in mlečno živinorejo, in za proizvodnjo mleka samoumevno opredelili sistem prehrane živali, ki združuje travo in koruzo. Proizvodi, ki so iz tega izšli, zlasti smetana, so imeli v tem gospodarstvu pomembno vlogo. Smetana se je na tržnicah prodajala domačim kupcem ali trgovcem z jajci in perutnino, ki so jo skupaj z navedenima proizvodoma dobavljali v sosednja mesta v regiji.

Kmetije kot proizvodne obrate so počasi nadomeščale prve zadruge, ki so se pojavile v začetku tridesetih let prejšnjega stoletja. Ker so se zavedale, da je treba ohraniti prvotne značilnosti surovine, so organizirale zbiranje mleka po začrtanih območjih v bližini predelovalnih obratov in vedno po kratkih zbiralnih poteh. Vzpostavile so tudi hitro predelavo mleka po zbiranju ter omejile ravnanje s smetano in njeno pretakanje.

Tako nadaljujejo tradicionalno izdelavo smetane iz kravjega mleka, obenem pa izpopolnjujejo prilagojene postopke biološkega zorenja.

Proizvajalci uporabljajo seve aromotvornih mlečnokislinskih bakterij, kar zagotavlja zadostno kislost in edinstveno aromatičnost smetane.

Posebna pozornost je namenjena tudi pakiranju smetane, da se kar najbolj omejita ravnanje s proizvodom in njegovo pretakanje.

5.2   Posebnosti proizvoda

Smetana se pridobiva z biološkim zorenjem, brez dodajanja sredstev za zgoščevanje ali arom. Je umazano bele do slonokoščene barve, svetleča in gladka, z malo vidnimi mehurčki ali brez njih.

Označba zajema dve vrsti smetane, ki se razlikujeta po vsebnosti maščobe, kislosti, teksturi in primernosti za kuhanje.

Srednje gosta smetana, za katero je značilna visoka vsebnost maščobe, ki znaša najmanj 36 g/100 g, je čvrsta, gladka in zelo mehka, v ustih pa pusti močan priokus. Razvije intenziven okus in vonj, pri čemer se rahlo kiselkast okus meša z mlečnim in sladkobnim priokusom (kuhano mleko, sladki keksi, vanilja), zaradi česar je tako posebna.

Ta smetana ima to prednost, da je primerna za toplotno obdelavo (gratiniran krompir, piščanec v smetanovi omaki, krvavica s smetano, slaščice), zato se pogosto uporablja za dolgotrajno kuhanje pri visokih temperaturah.

Gosta smetana, za katero je značilna vsebnost maščobe najmanj 33 g/100 g proizvoda, ima gosto teksturo in poudarjen kiselkast okus. Je gladka in zelo mehka, v ustih pa pusti izrazit priokus. Razvije intenziven okus in vonj, v ustih pusti izrazit priokus po „svežini“ ter ima izrazit vonj po mleku (svežem, surovem mleku) in maslu.

Ta smetana se tradicionalno uporablja brez kuhanja, kot preliv za sadje ali skutne sire, primerna pa je tudi za kratkotrajno kuhanje pri zmernih temperaturah.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Tradicionalna mešana prehrana goveda v regiji Bresse, ki združuje travo in koruzo, je eden od dejavnikov, ki odločilno vplivajo na značilnosti mleka, proizvedenega na geografskem območju. Uravnoteženost obeh sestavin, trave in koruze, v prehrani vpliva na lastnosti mleka, ki spodbujajo njegovo pretvorbo v smetano.

Delež trave v krmnem obroku daje mleku posebne organoleptične značilnosti. Ohranjanje rastlinske raznovrstnosti in botanične sestave travnikov zagotavlja izrazito barvo mleka, vpliva na vsebnost in sestavo v maščobi topnih snovi v mleku ter na obilico aromatičnih sestavin, ki se vežejo na maščobe.

Dodatek koruze zaradi njene velike energijske vrednosti zagotavlja proizvodnjo mleka z visoko vsebnostjo maščob in beljakovin. Vpliva tudi na velikost maščobnih kroglic, katerih veliki premer je značilen za mleko, iz katerega se izdeluje smetana „Crème de Bresse“. To neposredno vpliva na velik aromatični potencial mleka, saj je površina za vezavo aromatičnih spojin velika.

K ohranjanju sestave mleka in kakovosti njegovih maščob pripomorejo tudi pogoji ohlajanja in skladiščenja mleka na kmetijskem gospodarstvu, bližina nosilcev dejavnosti in kratke zbirne poti. Mleko, iz katerega se izdeluje smetana „Crème de Bresse“, ima namreč še posebej nizko vsebnost prostih maščobnih kislin, kar kaže na izjemno kakovost maščob. Njegova prvotna barva vpliva na barvo smetane.

S hitro predelavo mleka ter omejitvijo ravnanja in pretakanja se ohranijo vse odlike maščobe. Ker ni homogenizacije, lahko smetana ohrani teksturo in čvrstost ter ostane gladka in sijoča, z malo ali nič vidnimi mehurčki.

Biološko zorenje, ki je pomembna faza v proizvodnji smetane „Crème de Bresse“, je dolgotrajno in poteka pri nizki temperaturi na podlagi izbranih sevov aromotvornih mlečnokislinskih bakterij. V tej fazi je mogoče s prilagajanjem parametrov spreminjati kislinsko stopnjo smetane, tako da dobimo srednje gosto ali gosto teksturo. Tako spreminjanje, ki vpliva na vsebnost maščob, daje smetani aromatično raznovrstnost. Ker se ne dodajajo sredstva za zgoščevanje in arome, se lahko ohrani naravni okus smetane.

Posebnosti smetane „Crème de Bresse“ izhajajo predvsem iz lastnosti mleka, pa tudi znanja in spretnosti pri izdelavi, ki so jih razvili predelovalci in jih ohranjajo še danes. Smetana „Crème de Bresse“ je danes zelo pogosta sestavina regionalne kuhinje, saj kuharji in slaščičarji cenijo njene odlike in jo veliko uporabljajo (piščanec iz regije Bresse v smetanovi omaki, ribe in ribji ali mesni cmoki v smetanovi omaki, gratiniran krompir, kolački, kolači in pite iz regije Bresse (mešanica sladkorja, masla in smetane)).

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCCremedeBresse.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---

| 16.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 335/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 335/22

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 335/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„BEURRE DE BRESSE“

ES št.: FR-PDO-0005-01045-18.10.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Beurre de Bresse“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.5 | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.5

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Beurre de Bresse“ je maslo, ki je izdelano v pinji in se odlikuje predvsem po:

| — | izrazito rumeni barvi, ki se lahko pozimi razvije v svetlejšo rumeno, |
| --- | --- |

—

izrazito rumeni barvi, ki se lahko pozimi razvije v svetlejšo rumeno,

| — | mehki in zračni teksturi, v kateri je mogoče opaziti zelo drobne kapljice vode in mikroskopsko majhne luknjice, ki so značilne za maslo, izdelano v tradicionalni pinji. Maslo ni kompaktno in je rahlo zrnato, |
| --- | --- |

—

mehki in zračni teksturi, v kateri je mogoče opaziti zelo drobne kapljice vode in mikroskopsko majhne luknjice, ki so značilne za maslo, izdelano v tradicionalni pinji. Maslo ni kompaktno in je rahlo zrnato,

| — | vonju s pridihom po „sirotki“ in „cvetlicah“, ki je lahko nekoliko „sladek“, |
| --- | --- |

—

vonju s pridihom po „sirotki“ in „cvetlicah“, ki je lahko nekoliko „sladek“,

| — | topljivosti v ustih, kar kaže njegovo lastnost, da se v ustih hitro stopi, |
| --- | --- |

—

topljivosti v ustih, kar kaže njegovo lastnost, da se v ustih hitro stopi,

| — | okusu s prevladujočim mlečnim pridihom, ki v ustih pusti okus po „svežini“ in „oreščkih“ (lešnikih in orehih), ter dobri obstojnosti v ustih. |
| --- | --- |

—

okusu s prevladujočim mlečnim pridihom, ki v ustih pusti okus po „svežini“ in „oreščkih“ (lešnikih in orehih), ter dobri obstojnosti v ustih.

Maslo se z lahkoto maže in je dobro obstojno pri kuhanju.

Prepovedana je uporaba rekonstituiranega, zamrznjenega ali globoko zamrznjenega masla in kakršnega koli postopka za povečanje vsebnosti nemastne suhe snovi v maslu, zlasti dodajanje mlečnih kultur med mešanjem masla.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovo polnomastno mleko se posname v 36 urah po zbiranju.

Vrednost pH mleka ob sprejemu znaša med 6,4 in 6,9, vsebnost prostih maščobnih kislin pa je največ 0,80 meq/100 g maščobe.

Maslo se izdeluje izključno iz surove ali pasterizirane, biološko zorjene smetane, katere vsebnost maščob je najmanj 36 g/100 g proizvoda in ki je proizvedena na geografskem območju.

Smetana se predela v 36 urah po zbiranju mleka in v največ 48 urah po njegovem posnemanju.

Homogenizacija smetane je prepovedana. Prepovedana je uporaba rekonstituirane, zamrznjene ali globoko zamrznjene smetane, barvil ali antioksidantov in snovi za razkisanje, s katerimi se zmanjša kislost mleka ali smetane.

V uporabljeni kulturi so nujno sevi aromotvornih mlečnokislinskih bakterij. Dodajanje sredstev za zgoščevanje ali arom je prepovedano. Zorenje poteka pri temperaturi od 12 do 18 °C in traja od 18 do 24 ur. Kislost smetane za pinjenje mora biti najmanj 20 °D.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Vsaj 80 % celotnega letnega obroka črede, izraženega v suhi snovi, mora izvirati z geografskega območja.

Prehrana črede temelji na krmnem sistemu, v katerem celotni letni obrok krav v povprečju vsebuje najmanj 75 % suhe snovi.

Krma pomeni:

| — | svežo travo, popaseno ali iz korit, |
| --- | --- |

—

svežo travo, popaseno ali iz korit,

| — | travo in silažno koruzo ne glede na način shranjevanja, |
| --- | --- |

—

travo in silažno koruzo ne glede na način shranjevanja,

| — | svežo ali posušeno lucerno, |
| --- | --- |

—

svežo ali posušeno lucerno,

| — | slamo, |
| --- | --- |

—

slamo,

| — | korenovke, |
| --- | --- |

—

korenovke,

| — | druga žita, ki se razdeljujejo sveža ali kot silaža. |
| --- | --- |

—

druga žita, ki se razdeljujejo sveža ali kot silaža.

Uporaba sveže ogrščice, gorčice, zelja, hrena, repe, oljne repice, podzemne kolerabe in redkvice za prehrano črede je prepovedana.

V krmi črede je dovoljena samo silažna koruza v obliki storžev ali zrnja iz gensko nespremenjenih proizvodov.

Delež dopolnilne krme je omejen na 1 800 kg/leto na kravo iz črede.

Dopolnilna krma pomeni:

| — | energetske dodatke: žitno zrnje in proizvode iz njega, gomolje in proizvode iz njih ter proizvode iz korenovk, |
| --- | --- |

—

energetske dodatke: žitno zrnje in proizvode iz njega, gomolje in proizvode iz njih ter proizvode iz korenovk,

| — | dušikove dodatke: zrnje stročnic in oljnic ter proizvode iz njih, dehidrirano lucerno in druge proizvode, pridobljene iz teh proizvodov, |
| --- | --- |

—

dušikove dodatke: zrnje stročnic in oljnic ter proizvode iz njih, dehidrirano lucerno in druge proizvode, pridobljene iz teh proizvodov,

| — | mešane dodatke: mešanice energetskih dodatkov in dušikovih dodatkov, |
| --- | --- |

—

mešane dodatke: mešanice energetskih dodatkov in dušikovih dodatkov,

| — | minerale, vitamine in elemente v sledeh, |
| --- | --- |

—

minerale, vitamine in elemente v sledeh,

| — | stranske proizvode fermentacijske industrije, |
| --- | --- |

—

stranske proizvode fermentacijske industrije,

| — | strojila. |
| --- | --- |

—

strojila.

Surovo palmovo olje ali njegovi izomeri niso dovoljeni.

(a)   Pašno obdobje

Čreda se pase vsaj 150 dni v letu, ki niso nujno zaporedni.

Vsaka krava molznica mora imeti v tem obdobju na voljo vsaj 10 arov pašne površine, dostopne iz prostorov za molžo.

Paša se lahko dopolni s svežo krmo. Razdeljena sveža trava mora biti zaužita v 24 urah, morebitne ostanke pa je treba po 24 urah odstraniti iz korit.

Delež koruze se zagotovi tako, da povprečna skupna količina dnevnega obroka v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 10 % suhe snovi v obliki krmne koruze ali najmanj 1 kg ekvivalenta suhe koruze v zrnju.

(b)   Zimsko obdobje

Delež trave se v tem obdobju zagotovi tako, da povprečna skupna količina dnevnega obroka v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 15 % suhe snovi v obliki trave (trava in lucerna ne glede na vrsto shranjevanja).

Delež koruze se v tem obdobju zagotovi tako, da povprečna skupna količina dnevnega obroka v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 25 % suhe snovi v obliki krmne koruze ali najmanj 2,5 kg ekvivalenta suhe koruze v zrnju.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava mleka in proizvodnja masla „Beurre de Bresse“ morata potekati na geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Proizvod se pakira v kosih, katerih prodajna masa ne presega 25 kg.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Proizvodi z označbo porekla „Beurre de Bresse“ morajo biti označeni z:

| — | imenom označbe, napisanim s črkami, ki niso več kot za tretjino manjše od največjih črk na oznaki, |
| --- | --- |

—

imenom označbe, napisanim s črkami, ki niso več kot za tretjino manjše od največjih črk na oznaki,

| — | znakom „ZOP“ Evropske unije po registraciji na ravni Evropske unije. |
| --- | --- |

—

znakom „ZOP“ Evropske unije po registraciji na ravni Evropske unije.

Če proizvajalec ali katera koli oseba, ki je neposredno pod njegovo odgovornostjo, maslo prodaja neposredno na kmetiji ali na tržnici, ni treba navajati podatkov na oznaki, pač pa morajo biti navedeni le na panoju.

Vzorce oznak in panojev določi skupina, ki jih dobavlja nosilcem dejavnosti.

Po registraciji na ravni Evropske unije mora biti na računih in trgovskih dokumentih obvezno navedeno ime „Beurre de Bresse“, ki mu sledi navedba „Appellation d’origine protégée“ (zaščitena označba porekla).

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega ozemlje naslednjih občin:

| | Departma Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas. |
| --- | --- |

Departma Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas.

| | Departma Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles. |
| --- | --- |

Departma Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles.

| | Departma Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles. |
| --- | --- |

Departma Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje masla „Beurre de Bresse“ je gozdnata in rahlo valovita ravnina z gričevnatim reliefom, značilnim za regijo „Bresse“, ki se ne dvigne nad 300 m nadmorske višine. To geološko enoto sestavljajo ilovnata tla, ki zagotavljajo dobro preskrbo z vodo, vendar so deloma heterogena (prisotnost žil drugih prsti), kar je značilno za večino kmetijskih gospodarstev. Območje ima gosto in razvejano vodno omrežje, prepleteno z rekami, ki izvirajo na pobočjih Jure, napajajo pa jih številni potoki ali potočki. Podnebje na tem območju je celinsko, značilno za regijo „Bresse“, z izrazitimi in rednimi padavinami, katerih letna količina presega 800 mm, kar v rastnem obdobju spodbuja rast trave, v povezavi z dobrim upravljanjem tal pa omogoča gojenje številnih žit, zlasti koruze, ki ne potrebuje namakanja.

Ker je to območje zaradi hidroloških, geoloških, morfoloških in podnebnih razmer (številni vodni viri, nevozne poti) odročno, je zanj značilna posebna ureditev kmetijskega prostora, primernega za mešano pridelavo in vzrejo v tako rekoč samozadostnem sistemu. Na nižje ležečih predelih z neprepustnimi ilovnatimi tlemi, ki so redno poplavljena, ležijo travniki in rastejo žive meje; na pobočjih z bolj zdravimi tlemi gojijo žita, zlasti koruzo, na slabo odcednih planotah pa se razrašča gozd. Ta raznovrstna pokrajina je glavna geografska značilnost regije Bresse, v kateri se izmenjujejo obdelana zemljišča, travniki in gozdnati predeli.

Rejci so se znali prilagoditi značilnostim pokrajine in naravnim danostim ter jih obvladati, tako da so razvili poseben sistem kmetijstva. Za mešano pridelavo v regiji Bresse so tako značilni:

| — | ohranitev pašništva, ki zavzema polovico kmetijskih zemljišč na tem območju. Trava v regiji Bresse je podobna pravi kulturni rastlini. Kakovost pokošene trave (rastlinska raznovrstnost in botanična sestava) je namreč odvisna od vzdrževanja trajnih pašnikov z rastlinjem, ki mu ustrezajo vlažna tla, pa tudi od upravljanja začasnih pašnikov. Za to so potrebni poglobljeno znanje in izkušnje proizvajalcev mleka v regiji Bresse, ki dajejo prednost pridelavi domače krme, paši ali sveži krmi, |
| --- | --- |

—

ohranitev pašništva, ki zavzema polovico kmetijskih zemljišč na tem območju. Trava v regiji Bresse je podobna pravi kulturni rastlini. Kakovost pokošene trave (rastlinska raznovrstnost in botanična sestava) je namreč odvisna od vzdrževanja trajnih pašnikov z rastlinjem, ki mu ustrezajo vlažna tla, pa tudi od upravljanja začasnih pašnikov. Za to so potrebni poglobljeno znanje in izkušnje proizvajalcev mleka v regiji Bresse, ki dajejo prednost pridelavi domače krme, paši ali sveži krmi,

| — | gojenje koruze, ki ima častno mesto med žiti, gojenimi v regiji Bresse. Rejci že več kot 400 let gojijo koruzo brez namakanja in ji odmerjajo zelo velik delež v prehrani živali. Koruza je bila namreč že leta 1612 omenjena v popisu zapuščine v kraju Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997) in nato leta 1625 v trgovskih registrih mesta Louhans (L. Guillemaut, 1896). Kot znamenje obilja in blaginje je bila tudi razlog, da so se prebivalci regije Bresse nekdaj imenovali „rumeni trebuhi“, |
| --- | --- |

—

gojenje koruze, ki ima častno mesto med žiti, gojenimi v regiji Bresse. Rejci že več kot 400 let gojijo koruzo brez namakanja in ji odmerjajo zelo velik delež v prehrani živali. Koruza je bila namreč že leta 1612 omenjena v popisu zapuščine v kraju Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997) in nato leta 1625 v trgovskih registrih mesta Louhans (L. Guillemaut, 1896). Kot znamenje obilja in blaginje je bila tudi razlog, da so se prebivalci regije Bresse nekdaj imenovali „rumeni trebuhi“,

| — | znanje in izkušnje na področju silirnih tehnik, ki so jih rejci v regiji Bresse razvili že v 19. stoletju (Lecouteux, 1875), da bi premagali težave, povezane s spravilom sena v vlažnem podnebju. |
| --- | --- |

—

znanje in izkušnje na področju silirnih tehnik, ki so jih rejci v regiji Bresse razvili že v 19. stoletju (Lecouteux, 1875), da bi premagali težave, povezane s spravilom sena v vlažnem podnebju.

Rejci v regiji Bresse so se na podlagi teh dveh glavnih kultur pri sistemu pridelave osredotočili na dopolnilni reji, perutninarstvo in mlečno živinorejo, in za proizvodnjo mleka samoumevno opredelili sistem prehrane živali, ki združuje travo in koruzo. Proizvodi, ki so iz tega izšli, zlasti maslo, so imeli v tem gospodarstvu pomembno vlogo. Maslo se je na tržnicah prodajalo domačim kupcem ali trgovcem z jajci in perutnino, ki so ga skupaj z navedenima proizvodoma dobavljali v sosednja mesta v regiji.

Kmetije kot proizvodne obrate so počasi nadomeščale prve zadruge, ki so se pojavile v začetku tridesetih let prejšnjega stoletja. Ker so se zavedale, da je treba ohraniti prvotne značilnosti surovine, so organizirale zbiranje mleka po začrtanih območjih v bližini predelovalnih obratov in vedno po kratkih zbiralnih poteh. Vzpostavile so tudi hitro predelavo mleka po zbiranju ter omejile ravnanje s smetano in njeno pretakanje.

Tako nadaljujejo tradicionalno proizvodnjo masla iz smetane, dobljene iz kravjega mleka, obenem pa izpopolnjujejo prilagojene postopke biološkega zorenja in pinjenja.

Proizvajalci uporabljajo seve aromotvornih mlečnokislinskih bakterij, kar zagotavlja zadostno kislost in edinstveno aromatičnost smetane. Pinjenje se izvaja v majhnih pinjah, za kar so potrebni poglobljeno znanje in spretnosti proizvajalcev masla, ki znajo parametre proizvodnje vsakodnevno prilagajati sezonskim razlikam v sestavi mleka in smetane.

Posebna pozornost je namenjena tudi dajanju masla v oblikovala in embaliranju, da se kar najbolj omejita ravnanje s proizvodom in njegovo pretakanje.

5.2   Posebnosti proizvoda

Maslo se izdeluje v pinji iz zorjene smetane.

Ima enotno in izrazito lepo rumeno barvo, ki je lahko pozimi svetlejša.

Tekstura je mehka in zračna. Maslo je le nekoliko zrnato in izjemno topljivo v ustih.

„Beurre de Bresse“ je mehko in aromatično maslo z značilnim mlečnim pridihom, ki v ustih pusti okus po „svežini“ in „oreščkih“ (lešnikih in orehih). Zagotavlja tudi dobro obstojnost v ustih.

Maslo se z lahkoto maže. Je izjemno dobro obstojno pri kuhanju, tako da se lahko ustvari rahla pena, ki se ohrani tudi na krožniku.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Tradicionalna mešana prehrana goveda v regiji Bresse, ki združuje travo in koruzo, je eden od dejavnikov, ki odločilno vplivajo na značilnosti mleka, proizvedenega na geografskem območju. Uravnoteženost obeh sestavin, trave in koruze, v obroku vpliva na lastnosti mleka, ki spodbujajo pretvorbo mlečne maščobe v maslo.

Delež trave v krmnem obroku daje mleku posebne organoleptične značilnosti. Ohranjanje rastlinske raznovrstnosti in botanične sestave travnikov zagotavlja izrazito barvo mleka, vpliva na vsebnost in sestavo v maščobi topnih snovi v mleku ter na obilico aromatičnih sestavin, ki se vežejo na maščobe.

Dodatek koruze zaradi njene velike energijske vrednosti zagotavlja proizvodnjo mleka z visoko vsebnostjo maščob in beljakovin. Vpliva tudi na velikost maščobnih kroglic, katerih veliki premer je značilen za mleko, iz katerega se izdeluje maslo „Beurre de Bresse“. To neposredno vpliva na velik aromatični potencial mleka, saj je površina za vezavo aromatičnih spojin velika.

K ohranjanju sestave mleka in kakovosti njegovih maščob pripomorejo tudi pogoji ohlajanja in skladiščenja mleka na kmetijskem gospodarstvu, bližina nosilcev dejavnosti in kratke zbirne poti. Mleko, iz katerega se izdeluje maslo „Beurre de Bresse“, ima namreč še posebej nizko vsebnost prostih maščobnih kislin, kar kaže na izjemno kakovost maščob.

Predelovalci uporabljajo različne zapletene tehnike, posebno pozornost pa namenjajo proizvodu med predelavo (vsakodnevno upravljanje parametrov temperature, kislosti, hitrosti mešanja ...), da se omeji ravnanje s proizvodom, s čimer se zagotovita čim pazljivejše ravnanje z maščobo in ohranitev vseh njenih odlik.

Biološko zorenje smetane, ki je pomembna faza v proizvodnji masla „Beurre de Bresse“, je dolgotrajno in poteka pri nizki temperaturi na podlagi izbranih sevov aromotvornih mlečnokislinskih bakterij. S tem se po eni strani poveča kislost smetane, kar olajša pinjenje in omogoča razvoj aromatičnih spojin, vezanih na maščobne kroglice. Da se omeji razgradnja maščob, je treba zorjeno smetano predelati takoj.

Pinjenje v majhni pinji daje maslu zračno teksturo in rahlo zrnat videz, ki je posledica nastanka zelo drobnih kapljic vode in mikroskopsko majhnih luknjic. Ta tehnika ima odločilno vlogo pri sestavi masla, saj ohranja prvotne lastnosti maščob, ki mu zagotavljajo topljivo teksturo, mazavost in obstojnost pri kuhanju ter ohranitev arom, ki se razvijejo med zorenjem smetane.

Posebnosti masla „Beurre de Bresse“ so predvsem posledica lastnosti mleka, pa tudi znanja in spretnosti pri proizvodnji, ki so jih razvili in jih ohranjajo predelovalci. Maslo „Beurre de Bresse“ je danes zelo pogosta sestavina regionalne kuhinje (na primer jedi, kot so žabji kraki na maslu, piščančja prsa, pripravljena na maslu, kolači in pite iz regije Bresse, pripravljeni z mešanico sladkorja, smetane in masla).

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBeurredeBresse.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---