# Europos Sąjungos C 334/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2013.334.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 334 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. lapkričio 15d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2013.334.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 334

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. lapkričio 15d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 334/01 | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams – Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos – 2012 finansiniai metai | 1 |
| 2013/C 334/02 | Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamas Audito Rūmų patikinimo pareiškimas – Nepriklausomo auditoriaus ataskaita | 122 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2013/C 334/01

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams – Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos – 2012 finansiniai metai

1

2013/C 334/02

Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamas Audito Rūmų patikinimo pareiškimas – Nepriklausomo auditoriaus ataskaita

122

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 15.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

EUROPOS SĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS METINĖS ATASKAITOS – 2012 FINANSINIAI METAI

2013/C 334/01

TURINYS

Konsoliduotųjų ataskaitų pastaba

ES biudžetas: nuo parengimo iki įvykdymo patvirtinimo

| I DALIS | Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

I DALIS

Balansas

Finansinės veiklos ataskaita

Pinigų srautų ataskaita

Grynojo turto pokyčių ataskaita

Finansinių ataskaitų pastabos

| II DALIS | Suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

II DALIS

ES biudžeto vykdymo rezultatai ir aiškinamosios pastabos

Suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA

2012 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią institucijos ir įstaigos pateikė pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 148 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento IX antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamosiose pastabose.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti.

Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, buvo būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, patvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyti Europos Sąjungos finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

[parašas]

Manfred KRAFF

Komisijos apskaitos pareigūnas

2013 m. liepos 24 d.

ES BIUDŽETAS: NUO PARENGIMO IKI ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO

ES BIUDŽETAS: NUO PARENGIMO IKI ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO

Europos Sąjungos (ES) konsoliduotosiose metinėse ataskaitose pateikta informacijos apie ES institucijų, agentūrų ir kitų įstaigų veiklą biudžeto ir kaupiamosios apskaitos požiūriu. Šios ataskaitos neapima valstybių narių metinių ataskaitų.

1.   METINIS BIUDŽETAS

METINIS BIUDŽETAS

Iš ES biudžeto visoje Europos Sąjungoje finansuojama įvairių sričių politika ir programos. Remdamasi daugiametėje finansinėje programoje valstybių narių nustatytais prioritetais, Komisija vykdo specialias konkrečios srities programas, veiklą ir projektus. Gali būti remiami įvairiausi projektai: nuo švietimo projektų, kuriais skatinamas studentų ir mokytojų judumas, iki ūkininkams skirtų projektų, projektų, kuriais remiamos pelningos investicijos, dėl kurių sukuriamos arba išlaikomos darbo vietos, projektų, kurių tikslas — gerinti ES darbuotojų darbo aplinką ir stiprinti išorės sienų kontrolę.

Per 90 % ES biudžeto skiriama finansuoti tokioms ES politikos ir veiklos sritims, dėl kurių susitarė visos valstybės narės. Veikla grindžiamu biudžeto sudarymu užtikrinamas tiesioginis metinio biudžeto ir ES politikos sričių ryšys. Pagal veiklos rūšis sudarytoje biudžeto nomenklatūroje aiškiai nurodomos ES politikos sritys ir bendra kiekvienai iš šių sričių skiriamų išteklių suma.

Politikos sritys yra suskirstytos į maždaug 200 veiklos rūšių, iš kurių daugiau nei 110 apima veiklos biudžeto išlaidų kategorijas ir todėl biudžeto nomenklatūroje atitinka biudžeto skyrius. Šios politikos sritys daugiausia yra susijusios su veikla, nes pagrindine pagal jas vykdoma veikla siekiama padėti trečiosioms šalims atitinkamose jų veiklos srityse. Tačiau kitos politikos sritys, pvz., „Koordinavimas ir teisinės konsultacijos“ ir „Biudžetas“, yra horizontalios ir užtikrina tinkamą Komisijos veikimą. Veikla organizuojama pagal bendrą konceptualią prioritetų nustatymo, planavimo, biudžeto sudarymo, stebėjimo ir atskaitomybės sistemą, kurios pagrindinis tikslas – skatinti veiksmingą, ekonomišką ir efektyvų išteklių naudojimą.

Komisijos parengtą biudžetą paprastai gruodžio mėn. viduryje svarsto Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnyje nustatytos procedūros.

2.   KAIP FINANSUOJAMA ES?

KAIP FINANSUOJAMA ES?

ES finansavimą sudaro dviejų pagrindinių kategorijų įplaukos: nuosavi ištekliai ir įvairios įplaukos.

2.1   Nuosavų išteklių įplaukos

Nuosavų išteklių įplaukos

ES automatiškai gauna nuosavų išteklių įplaukas, kad galėtų finansuoti savo biudžetą nelaukdama vėlesnio nacionalinių valdžios institucijų sprendimo. Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus kitas įplaukas. Bendra nuosavų išteklių suma negali viršyti 1,23 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų. Nuosavus išteklius galima suskirstyti į tradicinius nuosavus išteklius, nuosavus išteklius iš pridėtinės vertės mokesčio ir išteklius iš bendrųjų nacionalinių pajamų.

2.2   Įvairios įplaukos

Įvairios įplaukos

Įvairios įplaukos, gaunamos iš ES veiklos, paprastai sudaro mažiau nei 10 % visų įplaukų. Tai, pavyzdžiui, įplaukos iš konkurencijos bylų baudų ir įplaukos, gautos įvykdžius vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, skirtus privačiojo ir viešojo sektoriaus skolininkams, kiek tai susiję su ES projektų valdymu. Šiai kategorijai taip pat priklauso Teisingumo Teismo paskirti baudų mokėjimai valstybėms narėms, nevykdančioms priimto sprendimo. Už bet kokią laiku nesumokėtą skolą skaičiuojami delspinigiai. Kai trečiųjų šalių, išskyrus valstybes nares, skolos lieka nesumokėtos, Komisija (ir Taryba) gali priimti sprendimus nustatyti mokėjimo prievolę, kurie yra tiesiogiai vykdytini pagal vykdymo teritorijoje galiojančio civilinio proceso taisykles. Įsipareigojimų nevykdantiems skolininkams taikomos skolų išieškojimo procedūros, kurias vykdo Europos Komisijos teisės tarnyba, padedama išorės teisės firmų.

3.   KAIP VALDOMAS IR NAUDOJAMAS ES BIUDŽETAS?

KAIP VALDOMAS IR NAUDOJAMAS ES BIUDŽETAS?

3.1   Pirminės veiklos išlaidos

Pirminės veiklos išlaidos

ES veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansinės programos išlaidų kategorijoms ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir valdomi. 2012 m. ataskaitose Komisija išlaidas klasifikuoja toliau nurodyta tvarka.

| | Tiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo Komisijos tarnybos. |
| --- | --- |

Tiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo Komisijos tarnybos.

Tiesioginis centralizuotas valdymas:

| | Netiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija biudžeto vykdymo užduotis paveda ES arba nacionalinės teisės subjektams, kaip antai ES viešosios teisės įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms. |
| --- | --- |

Netiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija biudžeto vykdymo užduotis paveda ES arba nacionalinės teisės subjektams, kaip antai ES viešosios teisės įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms.

Netiesioginis centralizuotas valdymas:

| | Decentralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis perduoda trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

Decentralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis perduoda trečiosioms šalims.

Decentralizuotas valdymas:

| | Pasidalijamasis valdymas: pagal šį valdymo metodą biudžeto vykdymo užduotys perduodamos valstybėms narėms. Didžioji išlaidų dalis valdomos pagal šį metodą, kuris taikomas tokioms sritims kaip žemės ūkio išlaidos ir struktūriniai veiksmai. |
| --- | --- |

Pasidalijamasis valdymas: pagal šį valdymo metodą biudžeto vykdymo užduotys perduodamos valstybėms narėms. Didžioji išlaidų dalis valdomos pagal šį metodą, kuris taikomas tokioms sritims kaip žemės ūkio išlaidos ir struktūriniai veiksmai.

Pasidalijamasis valdymas:

| | Jungtinis valdymas: pagal šį metodą Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis paveda tarptautinėms organizacijoms. |
| --- | --- |

Jungtinis valdymas: pagal šį metodą Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis paveda tarptautinėms organizacijoms.

Jungtinis valdymas:

Ši klasifikacija pasikeis 2014 m., kai įsigalios atnaujintas Finansinis reglamentas.

3.2   Komisijos finansų pareigūnai

Komisijos finansų pareigūnai

Komisijos narių kolegija prisiima bendrą politinę atsakomybę, tačiau faktiškai pati nevykdo jai suteiktų biudžeto vykdymo įgaliojimų. Kiekvienais metais ji šias užduotis perduoda atskiriems ES institucijų tarnautojams, kurie atsiskaito Kolegijai ir kuriems taikomi Finansinis reglamentas ir Tarnybos nuostatai. Šie darbuotojai – paprastai generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai – yra vadinami įgaliotaisiais leidimus suteikiančiais pareigūnais. Jie savo ruožtu biudžeto vykdymo užduotis gali perduoti perįgaliotiesiems leidimus suteikiantiems pareigūnams.

Komisijos narių kolegija

Leidimus suteikiantys pareigūnai atsako už visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint pasiekti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu, kiek tai susiję su biudžetu ir pačia veikla, įskaitant teisinių įsipareigojimų patvirtinimą, veiklos rezultatų stebėjimą, mokėjimų atlikimą ir prireikus lėšų susigrąžinimą. Patikimas finansų valdymas ir tinkama atskaitomybė kiekvienoje tarnyboje užtikrinama atskiriant valdymo kontrolę (už kurią atsakingi leidimus suteikiantys pareigūnai) nuo vidaus audito ir reikalavimų laikymosi kontrolės, taikant aiškius vidaus kontrolės standartus (parengtus pagal tarptautinius standartus), vykdant ex ante ir ex post patikras, nepriklausomą vidaus auditą remiantis rizikos įvertinimu ir už veiklą reguliariai atsiskaitant atskiriems Komisijos nariams.

Leidimus suteikiantys pareigūnai

ex ante

ex post

Kiekvienas leidimus suteikiantis pareigūnas turi parengti metinę veiklos, už kurią jis atsakingas, ataskaitą. Šioje ataskaitoje jis atsiskaito už politikos srities rezultatus ir pateikia pagrįstą patikinimą, kokį jis gali pateikti, kad jo ataskaitoje apibūdintai veiklai skirti ištekliai buvo panaudoti pagal paskirtį ir laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad taikomos kontrolės procedūros teikia reikiamas garantijas dėl susijusių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Remdamasi Finansinio reglamento 66 straipsniu Komisija priima metinių veiklos ataskaitų suvestinę, bendrą vidaus auditoriaus nuomonę, kuria Komisija prisiima bendrą politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą pagal SESV 317 straipsnį. Suvestinė ir metinės veiklos ataskaitos skelbiamos http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_lt.htm.

Apskaitos pareigūnas vykdo leidimus suteikiančių pareigūnų parengtus mokėjimo pavedimus ir vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. Jis taip pat yra atsakingas už institucijos iždo valdymą, apskaitos taisyklių ir metodų nustatymą, apskaitos sistemų tvirtinimą, apskaitos tvarkymą ir metinių ataskaitų rengimą. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti metines ataskaitas, pareikšdamas, kad jose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyti finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

Apskaitos pareigūnas

3.3   Įsipareigojimas naudoti ES biudžetą

Įsipareigojimas naudoti ES biudžetą

Prieš prisiimant teisinį įsipareigojimą (pavyzdžiui, sudarant sutartį arba dotacijos susitarimą) su trečiąja šalimi, į metinį biudžetą turi būti įtraukta biudžeto eilutė, pagal kurią būtų galima vykdyti atitinkamą veiklą. Biudžeto eilutėje taip pat turi būti pakankamai lėšų išlaidoms padengti. Jeigu tenkinamos šios sąlygos, reikiamos lėšos turi būti rezervuojamos biudžete kaip apskaitos sistemos biudžetinis įsipareigojimas.

Kol leidimus suteikiantis pareigūnas nepatvirtino teisinio įsipareigojimo, iš ES biudžeto negalima naudoti jokių pinigų.

Patvirtintas biudžetinis įsipareigojimas įtraukiamas į biudžeto apskaitos sistemą ir asignavimai atitinkamai panaudojami. Tačiau tai neturi poveikio finansinėms ataskaitoms (arba didžiajai knygai), nes dar nėra išlaidų.

3.4   Mokėjimų atlikimas

Mokėjimų atlikimas

3.4.1   Bendrosios taisyklės

Bendrosios taisyklės

Kol už atitinkamą operaciją atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas nepatvirtina biudžetinio įsipareigojimo, mokėjimų atlikti negalima. Kai mokėjimas patvirtinamas apskaitos sistemoje, atliekamas pervedimas į gavėjo sąskaitą. Per metus Komisija atlieka daugiau nei 1,8 mln. mokėjimų. Komisija yra SWIFT (Pasaulinės tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacijos) narė.

3.4.2   Išankstinis finansavimas, išlaidų ataskaitos ir išlaidų tinkamumas

Išankstinis finansavimas, išlaidų ataskaitos ir išlaidų tinkamumas

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame teisinio įsipareigojimo dokumente nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra naudojami tuo tikslu, kuriam buvo suteikti teisinio įsipareigojimo dokumente nustatytu laikotarpiu, arba turi būti grąžinti, t. y. jei pagalbos gavėjas nepatiria tinkamų finansuoti išlaidų, jis privalo ES grąžinti išankstinio finansavimo sumą. Todėl sumokėta išankstinio finansavimo suma nėra laikoma galutinėmis išlaidomis tol, kol nėra laikomasi atitinkamų sąlygų, ir atliekant pradinį mokėjimą ES balanse priskiriama turtui. Kai patvirtinamos tinkamos finansuoti išlaidos ir gaunamos grąžinamos sumos, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies).

Praėjus tam tikram laikui po išankstinio finansavimo mokėjimo, atitinkama ES įstaiga gauna prašymą kompensuoti išlaidas, kad būtų pateisinta, kaip gavėjas, vykdydamas teisinį įsipareigojimą, išleido išankstinio finansavimo sumą. Kaip dažnai per metus siunčiami prašymai kompensuoti šias išlaidas, priklauso nuo finansuojamos veiklos rūšies ir sąlygų; jie nebūtinai gaunami iki metų pabaigos.

Tinkamumo kriterijai apibrėžiami pagrindiniame teisės akte, kvietimuose teikti paraiškas, kituose dotacijų gavėjams skirtuose informaciniuose dokumentuose ir (arba) dotacijos susitarimų arba sprendimų dėl dotacijos skyrimo sąlygose. Po analizės tinkamos finansuoti sumos priskiriamos išlaidoms, o gavėjui pranešama, jei yra netinkamų finansuoti sumų.

4.   SKOLINIMOSI IR SKOLINIMO VEIKLA

SKOLINIMOSI IR SKOLINIMO VEIKLA

ES sutartimi pagrįstais pagrindiniais teisės aktais ES suteikiama teisė priimti skolinimosi programas, kad būtų galima mobilizuoti valstybėms narėms ir ne valstybėms narėms finansiškai remti reikalingus finansinius išteklius. Šiuo metu Europos Komisija ES vardu vykdo tris pagrindines programas – Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės, mokėjimų balanso priemonės ir makrofinansinės pagalbos priemonės, pagal kurias ji gali skirti paskolas ir jas finansuoti, kapitalo rinkose išleisdama skolos priemones, arba su finansų įstaigomis. Kadangi lėšų rinkimas yra kompensacinė operacija, ES biudžetui nėra tiesioginio poveikio, tačiau teisiniu požiūriu ES privalo ir toliau tvarkyti skolas.

5.   ES BIUDŽETO APSAUGA: FINANSINĖS PATAISOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

ES BIUDŽETO APSAUGA: FINANSINĖS PATAISOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

Finansiniame reglamente ir kituose galiojančiuose teisės aktuose, visų pirma susijusiuose su žemės ūkio ir sanglaudos politika, nustatyta teisė tikrinti išlaidas praėjus keleriems metams nuo to, kai jos buvo patirtos. Nustačius klaidų, pažeidimų arba sukčiavimo atvejų, lėšos susigrąžinamos arba atliekamos finansinės pataisos. Klaidų, pažeidimų arba sukčiavimo atvejų nustatymas ir jų ištaisymas yra paskutinis kontrolės sistemų veiklos etapas ir esminis dalykas, įrodantis, kad finansų valdymas yra patikimas.

Dotacijų atveju biudžeto išlaidų tinkamumą tikrina atitinkamos ES tarnybos arba – pasidalijamojo valdymo atveju – valstybės narės, remdamosi galiojančiuose teisės aktuose arba kiekvienos dotacijos sąlygose numatytais patvirtinamaisiais dokumentais. Siekiant optimizuoti kontrolės sistemų sąnaudų ir teikiamos naudos santykį, paskutinių prašomų sumų, valdomų tiesioginiu centralizuotu būdu, patvirtinamieji dokumentai paprastai tikrinami daug nuodugniau nei tarpinių prašomų sumų, todėl galima nustatyti tarpinių mokėjimų klaidų, kurios ištaisomos koreguojant galutinį mokėjimą. Be to, ES ir (arba) valstybė narė privalo tikrinti patvirtinamųjų dokumentų duomenų teisingumą atlikdamos patikras pareiškėjo patalpose finansuojamos veiklos vykdymo metu ir (arba) vėliau (ex post). Galiojančiuose teisės aktuose numatyta įvairių procedūrų, kurios taikomos, Komisijai ir valstybėms narėms nustačius klaidų, pažeidimų arba sukčiavimo atvejų – išsamesnės informacijos pateikta finansinių ataskaitų 6 pastaboje.

ex post

6

6.   FINANSINĖ ATSKAITOMYBĖ

FINANSINĖ ATSKAITOMYBĖ

ES metines ataskaitas sudaro dvi atskiros, bet susijusios dalys:

| a) | finansinės ataskaitos; |
| --- | --- |

a)

finansinės ataskaitos;

| b) | biudžeto vykdymo ataskaitos, kuriose pateikiama išsami informacija apie biudžeto vykdymą. |
| --- | --- |

b)

biudžeto vykdymo ataskaitos, kuriose pateikiama išsami informacija apie biudžeto vykdymą.

Komisija priima metines ataskaitas ir jas teikia Audito Rūmams, kad jie atliktų auditą, ir galiausiai – Tarybai ir Parlamentui, kad jie patvirtintų biudžeto įvykdymą.

Be minėtų metinių ataskaitų, rengiamos ir mėnesinės biudžeto vykdymo ataskaitos.

6.1   Finansinės ataskaitos

Finansinės ataskaitos

Komisijos apskaitos pareigūnas atsako už ES finansinių ataskaitų parengimą ir užtikrina, kad jose visais reikšmingais aspektais būtų teisingai parodyta ES finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai. Ataskaitos rengiamos pagal ES apskaitos taisykles, grindžiamas tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Daugiau informacijos pateikta finansinių ataskaitų 1 pastaboje.

1

6.2   Biudžeto sąskaitos

Biudžeto sąskaitos

Komisijos apskaitos pareigūnas atsako už mėnesinių ir metinių biudžeto vykdymo ataskaitų parengimą. Tik Komisijos biudžete numatyti administraciniai ir einamieji asignavimai. Kitos institucijos gauna tik administracinius asignavimus. Be to, biudžete išskiriami dviejų rūšių asignavimai: nediferencijuotieji ir diferencijuotieji. Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinėms operacijoms (kurios atitinka metinio periodiškumo principą) finansuoti. Diferencijuotieji asignavimai buvo įvesti, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas. Jie daugiausia skirti finansuoti daugiametėms operacijoms. Diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus:

| — | įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, besitęsiantiems ilgiau nei vienerius finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines dalis; |
| --- | --- |

—

įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, besitęsiantiems ilgiau nei vienerius finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines dalis;

įsipareigojimų asignavimai

| — | mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

—

mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

mokėjimų asignavimai

Įvedus diferencijuotuosius asignavimus, atsirado įrašytų įsipareigojimų ir atliktų mokėjimų atotrūkis: šis atotrūkis, atitinkantis neįvykdytus įsipareigojimus, reiškia laiko skirtumą tarp įsipareigojimų įrašymo dienos ir atitinkamų mokėjimų dienos. Tai vadinama neįvykdytais įsipareigojimais.

7.   AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

7.1   Auditas

Auditas

ES metines ataskaitas ir išteklių valdymą tikrina jos išorės auditorius – Europos Audito Rūmai, kurie parengia metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Audito Rūmų pagrindinis uždavinys – atlikti išorinį, nepriklausomą ES metinių ataskaitų auditą. Vykdydami veiklą, Audito Rūmai parengia:

| (1) | veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas; |
| --- | --- |

(1)

veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas;

| (2) | nuomonę, pagrįstą auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą; |
| --- | --- |

(2)

nuomonę, pagrįstą auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą;

| (3) | specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiamos konkrečių sričių audito išvados. |
| --- | --- |

(3)

specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiamos konkrečių sričių audito išvados.

7.2   Biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Galutinis biudžeto priėmimo etapas — tam tikrų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. ES sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo priima Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus auditą ir pabaigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi rekomenduoti, o paskui Europos Parlamentas turi nuspręsti, ar suteikti Komisijai ir kitoms ES įstaigoms ES biudžeto įvykdymo patvirtinimą už praėjusius finansinius metus. Šis sprendimas grindžiamas metinių ataskaitų, Komisijos metinės vertinimo ataskaitos, Audito Rūmų metinės ataskaitos bei Komisijos atsakymų analize, taip pat remiantis Komisijai skirtais tolesniais klausimais ir prašymais pateikti papildomos informacijos.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas yra politinis biudžeto vykdymo išorės kontrolės aspektas ir sprendimas, kuriuo Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, atleidžia Komisiją (ir kitas ES įstaigas) nuo atsakomybės už tam tikro biudžeto valdymą, pažymėdamas to biudžeto egzistavimo pabaigą. Galimas vienas iš trijų šios biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros rezultatų: biudžeto įvykdymas patvirtinamas, biudžeto įvykdymo patvirtinimas atidedamas arba biudžeto įvykdymas nepatvirtinamas. Neatsiejama Europos Parlamento vykdomos metinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros dalis – posėdžiai, per kuriuos Europos Parlamento biudžeto kontrolės komiteto nariai užduoda Komisijos nariams klausimus, susijusius su politikos sritimis, už kurias jie atsako. Per plenarinį posėdį patvirtinami galutinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaita ir specialus prašymas Komisijai imtis veiksmų. Tarybos rekomendaciją dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo priima Ekonomikos ir finansų reikalų taryba. Tiek Europos Parlamento vykdoma metinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, tiek Tarybos rekomendacijos dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo aptariamos metinėje stebėjimo ataskaitoje, kurioje Komisija išdėsto, kokių ėmėsi priemonių, kad patenkintų Europos Parlamento prašymus ir atsižvelgtų į Tarybos rekomendacijas.

I   DALIS

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS
   (1)

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

1

TURINYS

TURINYS

Balansas

Finansinės veiklos ataskaita

Pinigų srautų ataskaita

Grynojo turto pokyčių ataskaita

Finansinių ataskaitų pastabos

| 1. | Svarbiausi apskaitos principai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Balanso pastabos |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finansinės veiklos ataskaitos pastabos |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pinigų srautų ataskaitos pastabos |
| --- | --- |

4.

| 5. | Neapibrėžtieji turtas bei įsipareigojimai ir kita svarbi informacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | ES biudžeto apsauga |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansinės paramos priemonės |
| --- | --- |

7.

| 8. | Finansinės rizikos valdymas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Susijusių šalių atskleidimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Įvykiai po balanso sudarymo dienos |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolidavimo mastas |
| --- | --- |

11.

BALANSAS

BALANSAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS |
| Nematerialusis turtas | 2.1 | 188 | 149 |
| Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai | 2.2 | 5 978 | 5 071 |
| Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos | 2.3 | 392 | 374 |
| Finansinis turtas | 2.4 | 62 311 | 43 672 |
| Gautinos ir susigrąžintinos sumos | 2.5 | 564 | 289 |
| Išankstinis finansavimas | 2.6 | 44 505 | 44 723 |
| | | 113 938 | 94 278 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS |
| Atsargos | 2.7 | 138 | 94 |
| Finansinis turtas | 2.8 | 1 981 | 3 721 |
| Gautinos ir susigrąžintinos sumos | 2.9 | 14 039 | 9 477 |
| Išankstinis finansavimas | 2.10 | 13 238 | 11 007 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 2.11 | 10 674 | 18 935 |
| | | 40 070 | 43 234 |
| IŠ VISO TURTO | | 154 008 | 137 512 |
| ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI |
| Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams | 2.12 | (42 503) | (34 835) |
| Atidėjiniai | 2.13 | (1 258) | (1 495) |
| Finansiniai įsipareigojimai | 2.14 | (57 232) | (41 179) |
| Kiti įsipareigojimai | 2.15 | (2 527) | (2 059) |
| | | (103 520) | (79 568) |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI |
| Atidėjiniai | 2.16 | (806) | (270) |
| Finansiniai įsipareigojimai | 2.17 | (15) | (51) |
| Mokėtinos sumos | 2.18 | (90 083) | (91 473) |
| | | (90 904) | (91 794) |
| IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ | | (194 424) | (171 362) |
| GRYNASIS TURTAS | | (40 416) | (33 850) |
| Rezervai | 2.19 | 4 061 | 3 608 |
| Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (2) | 2.20 | (44 477) | (37 458) |
| GRYNASIS TURTAS | | (40 416) | (33 850) |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

ILGALAIKIS TURTAS

Nematerialusis turtas

2.1

2.1

188

149

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

2.2

2.2

5 978

5 071

Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos

2.3

2.3

392

374

Finansinis turtas

2.4

2.4

62 311

43 672

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

2.5

2.5

564

289

Išankstinis finansavimas

2.6

2.6

44 505

44 723

113 938

94 278

TRUMPALAIKIS TURTAS

Atsargos

2.7

2.7

138

94

Finansinis turtas

2.8

2.8

1 981

3 721

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

2.9

2.9

14 039

9 477

Išankstinis finansavimas

2.10

2.10

13 238

11 007

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

2.11

2.11

10 674

18 935

40 070

43 234

IŠ VISO TURTO

154 008

137 512

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

2.12

2.12

(42 503)

(34 835)

Atidėjiniai

2.13

2.13

(1 258)

(1 495)

Finansiniai įsipareigojimai

2.14

2.14

(57 232)

(41 179)

Kiti įsipareigojimai

2.15

2.15

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Atidėjiniai

2.16

2.16

(806)

(270)

Finansiniai įsipareigojimai

2.17

2.17

(15)

(51)

Mokėtinos sumos

2.18

2.18

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ

(194 424)

(171 362)

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

Rezervai

2.19

2.19

4 061

3 608

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (2)

2

2.20

2.20

(44 477)

(37 458)

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 m. | 2011 m. |
| VEIKLOS ĮPLAUKOS |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | 3.1 | 130 919 | 124 677 |
| Kitos veiklos įplaukos | 3.2 | 6 826 | 5 376 |
| | | 137 745 | 130 053 |
| VEIKLOS IŠLAIDOS |
| Administracinės išlaidos | 3.3 | (9 320) | (8 976) |
| Veiklos išlaidos | 3.4 | (124 633) | (123 778) |
| | | (133 953) | (132 754) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) | | 3 792 | (2 701) |
| Finansinės įplaukos | 3.5 | 2 157 | 1 491 |
| Finansinės išlaidos | 3.6 | (1 942) | (1 355) |
| Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | | (8 846) | 1 212 |
| Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | 3.7 | (490) | (436) |
| EKONOMINIS METŲ REZULTATAS | | (5 329) | (1 789) |

Mln. EUR

Pastaba

2012 m.

2011 m.

VEIKLOS ĮPLAUKOS

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

3.1

3.1

130 919

124 677

Kitos veiklos įplaukos

3.2

3.2

6 826

5 376

137 745

137 745

130 053

130 053

VEIKLOS IŠLAIDOS

Administracinės išlaidos

3.3

3.3

(9 320)

(8 976)

Veiklos išlaidos

3.4

3.4

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(133 953)

(132 754)

(132 754)

PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS)

3 792

3 792

(2 701)

(2 701)

Finansinės įplaukos

3.5

3.5

2 157

1 491

Finansinės išlaidos

3.6

3.6

(1 942)

(1 355)

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

(8 846)

1 212

Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

3.7

3.7

(490)

(436)

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 m. | 2011 m. |
| Ekonominis metų rezultatas | | (5 329) | (1 789) |
| Pagrindinė veikla | 4.2 | | |
| Amortizacija | | 39 | 33 |
| Nuvertėjimas | | 405 | 361 |
| Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas | | (16 062) | (27 692) |
| Gautinų ir susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | (4 837) | 1 605 |
| Išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | (2 013) | (1 534) |
| Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas | | (44) | (3) |
| Atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | 299 | 234 |
| Finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 16 017 | 27 781 |
| Kitų įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 468 | (45) |
| Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) | | (1 390) | 6 944 |
| Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos | | (1 497) | (4 539) |
| Kiti nepiniginiai pokyčiai | | 260 | (75) |
| Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 7 668 | (2 337) |
| Investicinė veikla | 4.3 | | |
| Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas | | (1 390) | (693) |
| Nuosavybės metodu apskaičiuotų investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (18) | 118 |
| Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) sumažėjimas | | (837) | (1 497) |
| GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI | | (8 261) | (3 128) |
| Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) | | (8 261) | (3 128) |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje | 2.11 | 18 935 | 22 063 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje | 2.11 | 10 674 | 18 935 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 m.

2011 m.

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Pagrindinė veikla

Pagrindinė veikla

4.2

4.2

Amortizacija

39

33

Nuvertėjimas

405

361

Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas

(16 062)

(27 692)

Gautinų ir susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

(4 837)

1 605

Išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

(2 013)

(1 534)

Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas

(44)

(3)

Atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

299

234

Finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

16 017

27 781

Kitų įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

468

(45)

Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas)

(1 390)

6 944

Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos

(1 497)

(4 539)

Kiti nepiniginiai pokyčiai

260

(75)

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

7 668

(2 337)

Investicinė veikla

Investicinė veikla

4.3

4.3

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas

(1 390)

(693)

Nuosavybės metodu apskaičiuotų investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(18)

118

Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) sumažėjimas

(837)

(1 497)

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

(8 261)

(8 261)

(3 128)

(3 128)

Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas)

(8 261)

(3 128)

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje

2.11

2.11

18 935

22 063

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje

2.11

2.11

10 674

18 935

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Rezervai (A) | Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B) | |
| Tikrosios vertės rezervas | Kiti rezervai | Sukauptas perteklius (deficitas) | Ekonominis metų rezultatas |
| LIKUTIS 2010 m. gruodžio 31 d. | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 165 | (165) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | (47) | | | | (47) |
| Kita | | 2 | (30) | | (28) |
| 2010 m. ekonominio rezultato paskirstymas | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| 2010 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (4 539) | | (4 539) |
| Ekonominis metų rezultatas | | | | (1 789) | (1 789) |
| LIKUTIS 2011 m. gruodžio 31 d. | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 168 | (168) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | 258 | | | | 258 |
| Kita | | 21 | (19) | | 2 |
| 2011 m. ekonominio rezultato paskirstymas | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| 2011 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (1 497) | | (1 497) |
| Ekonominis metų rezultatas | | | | (5 329) | (5 329) |
| LIKUTIS 2012 m. gruodžio 31 d. | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

Mln. EUR

Rezervai (A)

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B)

Formula

Tikrosios vertės rezervas

Kiti rezervai

Sukauptas perteklius (deficitas)

Ekonominis metų rezultatas

LIKUTIS 2010 m. gruodžio 31 d.

LIKUTIS 2010 m. gruodžio 31 d.

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Garantijų fondo rezervo pokytis

165

(165)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

(47)

(47)

Kita

2

(30)

(28)

2010 m. ekonominio rezultato paskirstymas

4

17 228

(17 232)

0

2010 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(4 539)

(4 539)

Ekonominis metų rezultatas

(1 789)

(1 789)

LIKUTIS 2011 m. gruodžio 31 d.

LIKUTIS 2011 m. gruodžio 31 d.

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

Garantijų fondo rezervo pokytis

168

(168)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

258

258

Kita

21

(19)

2

2011 m. ekonominio rezultato paskirstymas

6

(1 795)

1 789

0

2011 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(1 497)

(1 497)

Ekonominis metų rezultatas

(5 329)

(5 329)

LIKUTIS 2012 m. gruodžio 31 d.

LIKUTIS 2012 m. gruodžio 31 d.

150

150

3 911

3 911

(39 148)

(39 148)

(5 329)

(5 329)

(40 416)

(40 416)

FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

1.   SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1   TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

Europos Sąjungos (ES) ataskaitos rengiamos pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3) dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (toliau – Finansinis reglamentas) ir 2012 m. spalio 29 d. (4) Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012, nustatantį išsamias šio Finansinio reglamento taikymo taisykles.

3

4

Pagal Finansinio reglamento 143 straipsnį ES finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS). Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos institucijos ir ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, turi taikyti šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Apskaitoje sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus.

1.2   APSKAITOS PRINCIPAI

APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. ES, kaip viešojo sektoriaus subjekto, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam pavestus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Bendri aspektai (arba apskaitos principai), kurių reikia laikytis rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 2 ir yra tokie patys, kaip ir aprašytieji TVSAS 1, t. y. teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, sumavimo, atskaitymo ir palyginamosios informacijos.

Rengdama finansines ataskaitas pagal pirmiau minėtas taisykles ir principus vadovybė turi parengti įverčius, turinčius poveikio tam tikrų balanso ir finansinės veiklos ataskaitos punktų sumoms, taip pat susijusiai informacijai apie neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus.

1.3   KONSOLIDAVIMAS

KONSOLIDAVIMAS

Konsolidavimo mastas

Konsolidavimo mastas

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus (institucijas ir agentūras), asocijuotąsias ir bendrąsias įmones, tai yra 51 kontroliuojamą subjektą, 5 bendrąsias ir 4 asocijuotąsias įmones. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti 11,1 pastaboje. Palyginti su 2011 m., į konsoliduotąsias ataskaitas įtrauktas dar 1 kontroliuojamas subjektas (agentūra). Šis papildomo subjekto įtraukimas konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms reikšmingo poveikio neturi.

11,1

Kontroliuojami subjektai

Kontroliuojami subjektai

Sprendimas konsoliduoti subjekto atskaitomybę grindžiamas kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra visi subjektai, kuriems ES turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti finansų ir veiklos politiką, siekdama gauti naudos iš šių subjektų veiklos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti iš karto. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi.

Dažniausiai taikomi bendri kontrolės kriterijai Europos Sąjungoje yra šie: subjekto sukūrimas remiantis steigimo sutartimis arba antrinės teisės aktais, subjekto finansavimas iš bendrojo biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Europos Audito Rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento teikiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Akivaizdu, kad, siekiant pradėti kontrolę, subjekto lygmeniu reikia įvertinti, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų.

Pagal šį požiūrį laikoma, kad ES turi išskirtinę ES institucijų (išskyrus ECB) ir agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal buvusią antrojo ramsčio politiką) kontrolę, todėl jos yra įtrauktos į konsoliduotąsias ataskaitas. Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu.

Visos reikšmingos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuoti, o nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti.

Bendrosios įmonės

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja ES ir viena ar daugiau šalių (toliau – dalininkai). Bendra kontrolė – sutartimi įteisintas tiesioginis ar netiesioginis veiklos, suteikiančios naudojimo galimybių, kontrolės pasidalijimas.

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. ES tenkanti jos bendrai kontroliuojamų subjektų rezultatų dalis įtraukiama į finansinės veiklos ataskaitą, o rezervų pokyčių dalis – į rezervus. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, ekonominių rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, nuvertėjimas ir dividendai) atitinka bendrosios įmonės buhalterinę vertę sąskaitose balanso sudarymo dieną.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš ES ir jos bendrai kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl yra neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo ES priimtų principų.

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės – tai subjektai, kuriems ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet jų nekontroliuoja. Jeigu ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos.

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. ES tenkanti jos asocijuotųjų įmonių rezultatų dalis įtraukiama į finansinės veiklos ataskaitą, o rezervų pokyčių dalis – į rezervus. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, ekonominių rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, nuvertėjimas ir dividendai) atitinka asocijuotosios įmonės buhalterinę vertę sąskaitose balanso sudarymo dieną. Paskirstytas asocijuotosios įmonės pelnas sumažina turto balansinę vertę. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš ES ir jos asocijuotųjų įmonių tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo ES priimtų principų. Tais atvejais, kai ES turi 20 % arba daugiau investicinio kapitalo fondo, ji nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos prie parduoti laikomo finansinio turto.

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

ES darbuotojų sveikatos draudimo sistemos, Europos plėtros fondo ir Dalyvių garantijų fondo lėšas jų vardu valdo Komisija, tačiau ES šių subjektų nekontroliuoja, todėl jie neįtraukiami į jos konsoliduotąsias ataskaitas (išsamesnės informacijos apie atitinkamas sumas pateikta 11.2 pastaboje).

11.2

1.4   ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.4.1   
  Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitinė valiuta

Funkcinė ir ataskaitinė valiuta

ES funkcinė ir ataskaitinė valiuta yra euras, todėl finansinių ataskaitų duomenys nurodomi eurais (milijonais eurų).

Operacijos ir likučiai

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojantį valiutos kursą. Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos kursą, įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą.

Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami eurais taikant gruodžio 31 d. valiutų kursus:

EURO kursas

EURO kursas

| Valiuta | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,1510 | 25,7870 |
| DKK | 7,4610 | 7,4342 |
| GBP | 0,8161 | 0,8353 |
| HUF | 292,3000 | 314,5800 |
| LVL | 0,6977 | 0,6995 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,0740 | 4,4580 |
| RON | 4,4445 | 4,3233 |
| SEK | 8,5820 | 8,9120 |
| CHF | 1,2072 | 1,2156 |
| JPY | 113,6100 | 100,2000 |
| USD | 1,3194 | 1,2939 |

Valiuta

2012 12 31

2011 12 31

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,1510

25,7870

DKK

7,4610

7,4342

GBP

0,8161

0,8353

HUF

292,3000

314,5800

LVL

0,6977

0,6995

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,0740

4,4580

RON

4,4445

4,3233

SEK

8,5820

8,9120

CHF

1,2072

1,2156

JPY

113,6100

100,2000

USD

1,3194

1,2939

Piniginių finansinių priemonių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas finansinis turtas, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu, įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą. Nepiniginių finansinių priemonių, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas turtas, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.4.2   
  Įverčių taikymas

Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir visuotinai priimtus apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos privalo būti pagrįstos vadovybės įverčiais ir prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų nuvertėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

1.5   BALANSAS

BALANSAS

1.5.1   
  Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir nuvertėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas pagal tiesinį metodą atsižvelgiant į nustatytą jo naudojimo trukmę. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus. Kapitalizuotinos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudoti vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios sąnaudos, nekapitalizuotinos technologinės plėtros sąnaudos ir priežiūros sąnaudos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos.

1.5.2   
  Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir nuvertėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu arba statyba.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto balansinės vertės arba prireikus pripažįstamos atskiru turtu tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad ES ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, finansinės veiklos ataskaitoje.

Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudojimo trukmę, taikant šias nusidėvėjimo normas:

| Turto rūšis | Tiesinio nusidėvėjimo norma |
| --- | --- |
| Pastatai | 4 % |
| Įranga, mechanizmai ir įrengimai | 10 %–25 % |
| Baldai | 10 %–25 % |
| Įrenginiai ir įtaisai | 10 %–33 % |
| Transporto priemonės | 25 % |
| Kompiuterinė aparatinė įranga | 25 % |
| Kitas materialusis turtas | 10 %–33 % |

Turto rūšis

Tiesinio nusidėvėjimo norma

Pastatai

4 %

Įranga, mechanizmai ir įrengimai

10 %–25 %

Baldai

10 %–25 %

Įrenginiai ir įtaisai

10 %–33 %

Transporto priemonės

25 %

Kompiuterinė aparatinė įranga

25 %

Kitas materialusis turtas

10 %–33 %

Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto balansine verte ir įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą.

Nuoma

Nuoma

Materialiojo turto nuoma, kai ES iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir atlygis, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos finansinės veiklos ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir apskaitomos kaip sąnaudos finansinės veiklos ataskaitoje.

1.5.3   
  Nefinansinio turto nuvertėjimas

Nefinansinio turto nuvertėjimas

Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ar nudėvimas ir kasmet tikrinama, ar jis nenuvertėjo. Tikrinama, ar nenuvertėjo amortizuojamas ar nudėvimas turtas, vertė, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad balansinė turto vertė gali būti nepadengta. Nuvertėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto balansinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu turto balansinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto balansinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės. Jeigu ankstesniaisiais metais nurodytos nuvertėjimo priežastys nebeaktualios, nuvertėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.5.4   
  Investicijos

Investicijos

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Jeigu esama nuvertėjimo požymių, kapitalo sąnaudos koreguojamos siekiant parodyti asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių grynojo turto padidėjimą arba sumažėjimą, priskiriamą ES po pirminio turto pripažinimo, ir prireikus sumažinamos iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje. Jeigu vėliau nuvertėjimo priežastys tampa nebeaktualios, vertės sumažinimo nuostolis pakeičiamas balansine verte, kuri būtų buvusi nustatyta, jeigu nebūtų buvęs pripažintas nuvertėjimo nuostolis.

1.5.3

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas (žr. 1.5.5 pastabą) ir atitinkamai parodomos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), įtraukiamus į tikrosios vertės rezervą.

1.5.5

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, jos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV). Nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, įtraukiamus į rezervus, o nerealizuoti nuvertėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažįstami kaip nuvertėjimo nuostoliai finansinės veiklos ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve.

1.5.5   
  Finansinis turtas

Finansinis turtas

Klasifikavimas

Klasifikavimas

ES savo finansinį turtą klasifikuoja pagal šias kategorijas: finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis; paskolų ir gautinų sumų; investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą; parduoti laikomo finansinio turto. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

i)   Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Finansinis turtas klasifikuojamas pagal šią kategoriją, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė ES. Į šią kategoriją taip pat patenka išvestinės priemonės. Šios kategorijos turtas yra klasifikuojamas kaip trumpalaikis turtas, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

ii)   Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai ES tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos nurodomos kaip ilgalaikis turtas, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos.

iii)   Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių ES ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais ES neturėjo jokių prie šios kategorijos priskiriamų investicijų.

(iv)   Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba patenka į šią kategoriją, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis klasifikuojamas arba kaip trumpalaikis, arba kaip ilgalaikis turtas, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį ES tikisi jį realizuoti ir kuris balanso sudarymo dieną paprastai yra likutinis terminas. Investicijos į nekonsoliduotus subjektus ir kitos investicijos į nuosavybės vertybinius popierius (pvz., rizikos kapitalo operacijos), kurios neapskaitomos pagal nuosavybės metodą, taip pat klasifikuojamos kaip parduoti laikomas finansinis turtas.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, laikomo iki išpirkimo termino ir parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai ES įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte. Sandorių, susijusių su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, sąnaudos pridedamos prie tikrosios vertės pirminio pripažinimo metu. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos vertinamos nominaliąja verte, kuri laikoma paskolos tikrąja verte. Tai daroma dėl šių priežasčių:

| — | ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas. |
| --- | --- |

—

ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas.

| — | Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąją rinka arba panašiomis operacijomis, ES savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFPSP, mokėjimų balanso ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą. |
| --- | --- |

—

Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąją rinka arba panašiomis operacijomis, ES savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFPSP, mokėjimų balanso ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą.

| — | Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

—

Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba šios teisės yra perleidžiamos, kai ES perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Paskesnis vertinimas

Paskesnis vertinimas

| i) | Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijoje „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis“ klasifikuojamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, finansinės veiklos ataskaitą. |
| --- | --- |

i)

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijoje „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis“ klasifikuojamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, finansinės veiklos ataskaitą.

| ii) | Paskolos ir gautinos sumos bei investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

ii)

Paskolos ir gautinos sumos bei investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

| iii) | Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. |
| --- | --- |

iii)

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą.

| iv) | Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo finansinio turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas finansinis turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą.
  Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), ES tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių įprastomis rinkos sąlygomis naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.
  Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus nuvertėjimo nuostolius. |
| --- | --- |

iv)

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo finansinio turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas finansinis turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), ES tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių įprastomis rinkos sąlygomis naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus nuvertėjimo nuostolius.

Finansinio turto nuvertėjimas

Finansinio turto nuvertėjimas

ES kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinis turtas nuvertėja ir nuvertėjimo nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turtas nuvertėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus.

a)   Amortizuota savikaina parodomas turtas

Amortizuota savikaina parodomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad nuvertėjo paskolos, gautinos sumos arba investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą, parodomos amortizuota savikaina, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto balansinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto balansinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje. Jeigu paskolai arba investicijai į iki išpirkimo termino laikomą turtą taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam nuvertėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Finansinio įkaito apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į įkeistą turtą, atėmus jo įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu nuvertėjimo nuostolio suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimą, pirmiau pripažintas nuvertėjimo nuostolis finansinės veiklos ataskaitoje panaikinamas.

b)   Tikrąja verte parodomas turtas

Tikrąja verte parodomas turtas

Investicijų į nuosavybės vertybinius popierius, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas finansinis turtas, atveju sprendžiant, ar sumažėjo vertybinių popierių vertė, atsižvelgiama į reikšmingą arba nuolatinį (ilgalaikį) vertybinio popieriaus vertės mažėjimą žemiau jo savikainos. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto nuvertėjimo, anksčiau pripažintus finansinės veiklos ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Finansinės veiklos ataskaitoje pripažinti nuosavybės priemonių nuvertėjimo nuostoliai finansinės veiklos ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau skolos priemonės, klasifikuojamos kaip parduoti laikomas finansinis turtas, tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimo nuostolį, nuvertėjimo nuostolis finansinės veiklos ataskaitoje panaikinamas.

1.5.6   
  Atsargos

Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtų gaminių savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo, kitos tiesiogiai priskiriamos sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – apskaičiuota pardavimo kaina esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai išlaidos, kurias ES patirtų, jeigu įsigytų turtą finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

1.5.7   
  Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria finansuoti tinkamų išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti ES. Patvirtinus finansuoti tinkamas sąnaudas (kurios pripažįstamos kaip išlaidos) ir grąžintas sumas, išankstinio finansavimo suma (visiškai arba iš dalies) sumažinama.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, prie išlaidų priskirtas tinkamas finansuoti sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas tinkamas finansuoti sumas ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą.

1.5.8   
  Gautinos sumos

Gautinos sumos

Gautinos sumos parodomos pradine suma, atėmus nuvertėjimą. Gautinų sumų vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad ES negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto balansinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje. Remiantis ankstesne patirtimi taip pat taikomas neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendras vertės sumažinimas. Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą pateikta 1.5.14 pastaboje.

1.5.14

1.5.9   
  Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, apibrėžiamos kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai.

1.5.10   
  Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Pensijų įsipareigojimai

ES vykdo fiksuotų išmokų pensijų planus. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami. Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su fiksuotų išmokų pensijų planais, yra lygus dabartinei nustatytų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dieną. Fiksuotų išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Fiksuotų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinio koregavimo ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto pripažįstamosfinansinės veiklos ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių suteikimo laikotarpį.

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

ES rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas. Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai. Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.11   
  Atidėjiniai

Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai ES turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas).

1.5.12   
  Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, parodomi amortizuota savikaina (pasiskolintos lėšos). Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais parodomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą.

Pasiskolintos lėšos klasifikuojamos kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas gali būti netaikomas paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, apima išvestines priemones, kai jų tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.5 pastabą.

žr. 1.5.5

1.5.13   
  Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

Didžioji ES mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas. Atlikus patikrinimą ir priėmus reikalavimus atitinkančias išlaidas, mokėtinos sumos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima ES.

1.5.14   
  Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Vadovaujantis ES apskaitos taisyklėmis, operacijos ir įvykiai finansinėse ataskaitose pripažįstami tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų nurodyta tikra ir teisinga padėtis.

Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, ES pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), bet sąskaita dar neišrašyta, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.6   FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

1.6.1   
  Įplaukos

Įplaukos

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Jos sudaro didžiąją ES įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių, ES taip pat gali gauti kitų šalių mokėjimus, kaip antai muitus, baudas ir dovanojamas lėšas.

BNP grindžiami ištekliai ir PVM ištekliai

BNP grindžiami ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos yra pripažįstamos, kai Europos Komisija išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai grindžiami atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, nes prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Finansinių ataskaitų sudarymo dieną valstybių narių surinktos, bet Europos Komisijai dar nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos iš valstybių narių gautose ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, finansinės veiklos ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Baudos

Įplaukos iš baudų pripažįstamos, kai ES priima sprendimą skirti baudą ir apie tai oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

| — | arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta), |
| --- | --- |

—

arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta),

| — | arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę). |
| --- | --- |

—

arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę).

Tačiau net pateikus apeliacinį skundą, pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (ES sutarties 278 straipsnis), arba, tam tikromis aplinkybėmis, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, galima pateikti banko garantiją tai sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacinis skundas dėl ES sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami gautinai sumai padengti. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma. Jeigu tikėtina, kad Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu pateikta garantija, neapmokėtos gautinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Europos Komisijos gautos palūkanos pripažįstamos įplaukomis ir atitinkama suma padidinamas neapibrėžtasis įsipareigojimas.

Įplaukos iš prekybinių operacijų

Įplaukos iš prekybinių operacijų

Prekių ir paslaugų pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Apskaičiuodama faktinę palūkanų normą, ES įvertina pinigų srautus, atsižvelgdama į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgia į būsimus kredito nuostolius. Skaičiuojant įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl nuvertėjimo nuostolių, vertinant nuvertėjimo nuostolį palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2   
  Išlaidos

Išlaidos

Prekybinių operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima ES. Jos vertinamos pradine sąskaitoje nurodyta suma. ES yra būdingos neprekybinių operacijų išlaidos, sudarančios didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais lėšų gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą; lėšų gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus galima pagrįstai apskaičiuoti sumą. galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Finansuoti tinkamos išlaidos, kurios turi būti kompensuotos lėšų gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

1.7   NEAPIBRĖŽTIEJI TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTIEJI TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

1.7.1   
  Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau ES nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.7.2   
  Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau ES nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba, retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

2.   BALANSO PASTABOS

ILGALAIKIS TURTAS

ILGALAIKIS TURTAS

2.1   NEMATERIALUSIS TURTAS

NEMATERIALUSIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Bendroji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d. | 301 |
| Papildomas įsigijimas | 89 |
| Perleidimas | (11) |
| Kiti pakeitimai | 0 |
| Bendroji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d. | 379 |
| Sukaupta amortizacija 2011 m. gruodžio 31 d. | (152) |
| Amortizacijos sąnaudos per metus | (39) |
| Perleidimas | 4 |
| Kiti pakeitimai | (4) |
| Sukaupta amortizacija 2012 m. gruodžio 31 d. | (191) |
| Grynoji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d. | 188 |
| Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d. | 149 |

Mln. EUR

Suma

Bendroji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d.

301

Papildomas įsigijimas

89

Perleidimas

(11)

Kiti pakeitimai

0

Bendroji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d.

Bendroji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d.

379

379

Sukaupta amortizacija 2011 m. gruodžio 31 d.

(152)

Amortizacijos sąnaudos per metus

(39)

Perleidimas

4

Kiti pakeitimai

(4)

Sukaupta amortizacija 2012 m. gruodžio 31 d.

Sukaupta amortizacija 2012 m. gruodžio 31 d.

(191)

(191)

Grynoji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d.

Grynoji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d.

188

188

Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d.

Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d.

149

149

Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2   NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

Į statomą turtą 2012 m. gruodžio 31 d. įtraukta 660 mln. EUR (2011 m. 219 mln. EUR) turto, susijusio su projektu „Galileo“, ES pasaulinės navigacijos palydovine sistema, kuri kuriama padedant Europos kosmoso agentūrai (EKA). Kai sistema bus užbaigta, ją sudarys 30 palydovų, 2 kontrolės centrai ir 16 antžeminių stočių. Balanse nurodyta suma parodo Komisijos patirtas kapitalizuotinas šio projekto sąnaudas nuo 2011 m. spalio 22 d., kada buvo sėkmingai paleisti pirmieji du šios sistemos palydovai. Iki tos dienos, kaip paaiškinta ankstesnėse metinėse ataskaitose, Komisijos nuomone, vykdomas projekto etapas – moksliniai tyrimai, todėl pagal ES apskaitos taisykles, visos patirtos sąnaudos laikytos išlaidomis. Planuojama, kad nuo projekto pradžios iki dabartinės finansinės programos laikotarpio pabaigos biudžetas bus 3 837 mln. EUR. Kitos finansinės programos laikotarpiu numatyta išleisti dar 5 400 mln. EUR, kad iki 2020 m. sistema būtų visiškai paleista, naudojama, teiktų „Galileo“ paslaugas, ir kad būtų pasirengta naujos kartos palydovų išdėstymui – visa tai bus finansuojama vien tik iš ES biudžeto. 2012 m. išlaidomis pripažinta 13 mln. EUR nekapitalizuotinų technologinės plėtros sąnaudų suma.

Balanso sudarymo dieną nuo 2011 m. rudens buvo paleisti keturi palydovai ir, kai tik vienas po kito bus baigti jų bandymai, pasibaigs projekto tinkamumo patvirtinimo orbitoje etapas. Šį etapą kartu finansuoja ES ir EKA pagal abiejų šalių sudarytą dotacijos susitarimą; EKA oficialiai perduos statomą turtą ES. Šiam teisiniam perdavimui reikės EKA tarybos pritarimo. EKA valstybėmis narėmis yra visos ES valstybės narės ir Norvegija bei Šveicarija. Dabar Komisija neturi priežasčių manyti, kad kuri nors iš EKA valstybių narių kliudys tokiam perdavimui.

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Žemė ir pastatai | Įranga ir įrengimai | Baldai ir transporto priemonės | Kompiuterinė aparatinė įranga | Kitas materialusis turtas | Finansinė nuoma | Statomas turtas turtas | Iš viso |
| Bendroji balansinė vertė praėjusiųjų metų pabaigoje | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Papildomas įsigijimas | 96 | 42 | 22 | 52 | 11 | 511 | 583 | 1 317 |
| Perleidimas | (26) | (23) | (21) | (54) | (11) | 0 | 0 | (135) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 102 | 8 | 0 | 12 | 0 | (14) | (111) | (3) |
| Kiti pakeitimai | 24 | 3 | 3 | 11 | 3 | (1) | 1 | 44 |
| Bendroji balansinė vertė metų pabaigoje | 4 314 | 558 | 233 | 578 | 231 | 3 181 | 1 118 | 10 213 |
| Sukauptas nusidėvėjimas praėjusiųjų metų pabaigoje | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Nusidėvėjimo sąnaudos per metus | (138) | (45) | (20) | (67) | (21) | (114) | | (405) |
| Atkurtas nusidėvėjimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Perleidimas | 3 | 23 | 21 | 51 | 10 | 5 | | 113 |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | — | 0 | 0 | (11) | 0 | 14 | | 3 |
| Kiti pakeitimai | (3) | (2) | (1) | (13) | (2) | (7) | | (28) |
| Sukauptas nusidėvėjimas metų pabaigoje | (2 137) | (449) | (166) | (436) | (150) | (897) | | (4 235) |
| Grynoji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d. | 2 177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2 284 | 1 118 | 5 978 |
| Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d. | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |

Mln. EUR

Žemė ir pastatai

Įranga ir įrengimai

Baldai ir transporto priemonės

Kompiuterinė aparatinė įranga

Kitas materialusis turtas

Finansinė nuoma

Statomas turtas turtas

Iš viso

Bendroji balansinė vertė praėjusiųjų metų pabaigoje

4 118

528

229

557

228

2 685

645

8 990

Papildomas įsigijimas

96

42

22

52

11

511

583

1 317

Perleidimas

(26)

(23)

(21)

(54)

(11)

0

0

(135)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

102

8

0

12

0

(14)

(111)

(3)

Kiti pakeitimai

24

3

3

11

3

(1)

1

44

Bendroji balansinė vertė metų pabaigoje

Bendroji balansinė vertė metų pabaigoje

4 314

4 314

558

558

233

233

578

578

231

231

3 181

3 181

1 118

1 118

10 213

10 213

Sukauptas nusidėvėjimas praėjusiųjų metų pabaigoje

(1 999)

(425)

(166)

(396)

(137)

(796)

(3 919)

Nusidėvėjimo sąnaudos per metus

(138)

(45)

(20)

(67)

(21)

(114)

(405)

Atkurtas nusidėvėjimas

0

0

0

0

0

1

1

Perleidimas

3

23

21

51

10

5

113

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

—

0

0

(11)

0

14

3

Kiti pakeitimai

(3)

(2)

(1)

(13)

(2)

(7)

(28)

Sukauptas nusidėvėjimas metų pabaigoje

Sukauptas nusidėvėjimas metų pabaigoje

(2 137)

(2 137)

(449)

(449)

(166)

(166)

(436)

(436)

(150)

(150)

(897)

(897)

(4 235)

(4 235)

Grynoji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d.

Grynoji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d.

2 177

2 177

109

109

67

67

142

142

81

81

2 284

2 284

1 118

1 118

5 978

5 978

Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d.

Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d.

2 119

103

63

161

91

1 889

645

5 071

Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis į gautinas sumas, balanse parodomos kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai (taip pat žr. 2.15 ir 2.18.1 pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje.

2.15

2.18.1

FINANSINĖ NUOMA

FINANSINĖ NUOMA

| Mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | Sukauptos sąnaudos | Būsimos mokėtinos sumos | Vertė iš viso | Paskesnės turto išlaidos | Turto vertė | Nuvertėjimas | Grynoji balansinė vertė |
| (A) | < 1 metai | > 1 metai | > 5 metai | Iš viso įsipareigojimų
  (B) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | =(A+B+C+D) |
| Žemė ir pastatai | 992 | 63 | 342 | 1 686 | 2 091 | 3 083 | 61 | 3 144 | (877) | 2 267 |
| Kitas materialusis turtas | 18 | 7 | 11 | 1 | 19 | 37 | — | 37 | (20) | 17 |
| Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d. | 1 010 | 70 | 353 | 1 687 | 2 110 | 3 120 | 61 | 3 181 | (897) | 2 284 |
| Palūkanos | | 85 | 307 | 502 | 893 | | | | | |
| Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2012 m. gruodžio 31 d. | | 155 | 660 | 2 189 | 3 003 |
| Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2011 m. gruodžio 31 d. | | 153 | 608 | 1 859 | 2 620 |

Mln. EUR

Aprašymas

Sukauptos sąnaudos

Būsimos mokėtinos sumos

Vertė iš viso

Paskesnės turto išlaidos

Turto vertė

Nuvertėjimas

Grynoji balansinė vertė

(A)

< 1 metai

> 1 metai

> 5 metai

Iš viso įsipareigojimų

(B)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

=(A+B+C+D)

Žemė ir pastatai

992

63

342

1 686

2 091

3 083

61

3 144

(877)

2 267

2 267

Kitas materialusis turtas

18

7

11

1

19

37

—

37

(20)

17

17

Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d.

1 010

70

353

1 687

2 110

3 120

61

3 181

(897)

2 284

Palūkanos

85

307

502

893

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2012 m. gruodžio 31 d.

155

660

2 189

3 003

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2011 m. gruodžio 31 d.

153

608

1 859

2 620

2.3   NUOSAVYBĖS METODU APSKAIČIUOTOS INVESTICIJOS

NUOSAVYBĖS METODU APSKAIČIUOTOS INVESTICIJOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale | 2.3.1 | 42 | 62 |
| Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale | 2.3.2 | 350 | 312 |
| Iš viso | | 392 | 374 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

2.3.1

2.3.1

42

62

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

2.3.2

2.3.2

350

312

Iš viso

392

374

2.3.1   
  Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

| Mln. EUR |
| --- |
| | BĮG | SESAR | ITER | NVI | KEV | Iš viso |
| Suma 2011 m. gruodžio 31 d. | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |
| Įnašai | — | 70 | 116 | 98 | 54 | 338 |
| Grynojo rezultato dalis | — | (70) | (106) | (91) | (91) | (358) |
| Suma 2012 m. gruodžio 31 d. | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |

Mln. EUR

BĮG

SESAR

ITER

NVI

KEV

Iš viso

Suma 2011 m. gruodžio 31 d.

0

0

0

25

37

62

Įnašai

—

70

116

98

54

338

Grynojo rezultato dalis

—

(70)

(106)

(91)

(91)

(358)

Suma 2012 m. gruodžio 31 d.

Suma 2012 m. gruodžio 31 d.

0

0

0

0

10

10

32

32

0

0

42

42

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią kapitalo procentinę dalį.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Ilgalaikis turtas | 226 | 211 |
| Trumpalaikis turtas | 106 | 123 |
| Ilgalaikiai įsipareigojimai | 0 | 0 |
| Trumpalaikiai įsiskolinimai | (291) | (314) |
| Įplaukos | 8 | 8 |
| Išlaidos | (427) | (379) |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Ilgalaikis turtas

226

211

Trumpalaikis turtas

106

123

Ilgalaikiai įsipareigojimai

0

0

Trumpalaikiai įsiskolinimai

(291)

(314)

Įplaukos

8

8

Išlaidos

(427)

(379)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG) pradėta likviduoti 2006 m. pabaigoje ir šis procesas tebevyksta. 2012 m. įmonė veiklos nevykdė ir toliau vyko jos likvidavimo procesas, todėl įplaukų negavo ir išlaidų nepatyrė.

Bendroji įmonė SESAR

Bendroji įmonė SESAR

Šios bendrosios įmonės tikslas – užtikrinti Europos oro eismo vadybos sistemos modernizavimą ir spartų pagrindinio oro eismo vadybos Europoje plano įgyvendinimą koordinuojant ir sutelkiant visas atitinkamas ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pastangas. 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 46,12 % SESAR kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Komisijos įnašas, numatytas SESAR (2007–2013 m.), yra 700 mln. EUR. Nepripažinta bendra nuostolių dalis yra 157 mln. EUR.

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

Tarptautinės ITER organizacijos darbe dalyvauja ES ir, Kinija, Indija, Rusija, Pietų Korėja, Japonija, JAV. ITER įkurta, kad: valdytų ITER įrenginius, skatintų eksploatuoti ITER įrenginius, didintų visuomenės supratimą apie branduolio sintezės energiją ir skatintų jos priimtinumą visuomenei, ir vykdytų bet kokią kitą veiklą, būtiną jos tikslui pasiekti. ES (Euratomo) įnašas į Tarptautinę ITER organizaciją teikiamas per Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrą, ir be kita ko, apima valstybių narių ir Šveicarijos įnašus. Visas įnašas teisiškai laikomas Euratomo įnašu į ITER, kadangi valstybės narės ir Šveicarija ITER nuosavybės teisių neturi. ES teisiškai priklauso bendrosios įmonės Tarptautinės ITER organizacijos kapitalo dalis, Komisija privalo jį nurodyti savo ataskaitose. 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 44,25 % ITER kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Euratomo įnašas, numatytas ITER (2007–2041 m.), yra 8 949 mln. EUR.

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė jungtinių technologijų iniciatyvų forma plėtojama steigiant bendrąsias įmones pagal Sutarties 187 straipsnį, siekiant įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje nustatytus tikslus. NVI ir KEV yra įtrauktos į šią išlaidų kategoriją, tačiau trys kitos: ARTEMIS, „Švarus dangus“ ir ENIAC, nors ir teisiškai vadinamos bendrosiomis įmonėmis, apskaitos požiūriu jos turėtų būti laikomos asocijuotosiomis įmonėmis (todėl kaip tokios įmonės įtrauktos į 2.3.2 pastabą), kadangi Komisija šiems subjektams turi reikšmingos įtakos, bet jų bendrai nekontroliuoja.

2.3.2

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva (NVI)

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva (NVI)

Bendroji įmonė NVI remia ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse, siekdama padidinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje ir skatindama tokioje veikloje dalyvauti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ). 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 78,58 % NVI kapitalo dalies. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas iki 2017 m. gruodžio 31 d. – 1 mlrd. EUR.

Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV)

Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV)

KEV bendrosios įmonės tikslas – sutelkti viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, siekiant suaktyvinti mokslinių tyrimų veiklą ir padidinti bendrą Europos mokslinių tyrimų veiklos efektyvumą ir paspartinti kuro elementų bei vandenilio technologijų plėtrą ir diegimą. 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 80,6 % KEV kapitalo dalies. Didžiausias orientacinis ES įnašas iki 2017 m. gruodžio 31 d. – 470 mln. EUR. Nepripažinta bendra nuostolių dalis yra 12 mln. EUR.

2.3.2   
  Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

| Mln. EUR |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | „Švarus dangus“ | ENIAC | Iš viso |
| Suma 2011 m. gruodžio 31 d. | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |
| Įnašai | — | 22 | 97 | 16 | 135 |
| Grynojo pertekliaus (deficito) dalis | 9 | (22) | (97) | (22) | (132) |
| Kiti nuosavybės pokyčiai | 35 | — | — | — | 35 |
| Suma 2012 m. gruodžio 31 d. | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |

Mln. EUR

EIF

ARTEMIS

„Švarus dangus“

ENIAC

Iš viso

Suma 2011 m. gruodžio 31 d.

292

0

0

20

312

312

Įnašai

—

22

97

16

135

135

Grynojo pertekliaus (deficito) dalis

9

(22)

(97)

(22)

(132)

(132)

Kiti nuosavybės pokyčiai

35

—

—

—

35

35

Suma 2012 m. gruodžio 31 d.

Suma 2012 m. gruodžio 31 d.

336

336

0

0

0

0

14

14

350

350

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią kapitalo procentinę dalį.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Statomas | 505 | 460 |
| Įsipareigojimai | (191) | (162) |
| Įplaukos | 33 | 28 |
| Deficitas | (177) | (182) |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Statomas

505

460

Įsipareigojimai

(191)

(162)

Įplaukos

33

28

Deficitas

(177)

(182)

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF) yra ES finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas MVĮ. Komisija apmokėjo 20 % kapitalo dalies, nepareikalautas likutis yra 720 mln. EUR.

| Mln. EUR |
| --- |
| EIF | Visas EIF kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Visas akcinis kapitalas | 3 000 | 900 |
| Apmokėta | (600) | (180) |
| Nepareikalauta | 2 400 | 720 |

Mln. EUR

EIF

Visas EIF kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Visas akcinis kapitalas

3 000

900

Apmokėta

(600)

(180)

Nepareikalauta

Nepareikalauta

2 400

2 400

720

720

Bendroji įmonė ARTEMIS

Bendroji įmonė ARTEMIS

Ši įmonė sukurta siekiant kartu su privačiojo sektoriaus partneriais įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą įterptųjų kompiuterinių sistemų srityje. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas – 420 mlrd. EUR. Nepripažinta bendra nuostolių dalis yra 5 mln. EUR (95,2 % kapitalo dalies).

Bendroji įmonė "Švarus dangus"

Bendroji įmonė "Švarus dangus"

Šios įmonės paskirtis – paspartinti švarių oro transporto technologijų ES kūrimą, tvirtinimą ir demonstravimo veiklą, visų pirma sukurti visiškai naujovišką oro transporto sistemą, kuria siekiama sumažinti oro transporto poveikį aplinkai. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas – 800 mlrd. EUR. Nepripažinta bendra nuostolių dalis yra 48 mln. EUR (62,89 % kapitalo dalies).

Bendroji įmonė ENIAC

Bendroji įmonė ENIAC

ENIAC paskirtis – apibrėžti bendrai sutartą nanoelektronikos srities mokslinių tyrimų darbotvarkę ir nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus siekiant plėtoti ir įtvirtinti šios srities universaliuosius gebėjimus. Šių tikslų bus siekiama sutelkiant viešojo ir privačiojo sektorių išteklius siekiant paremti veiklą, projektų forma vykdomą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje. Visas ES įsipareigojimas yra 450 mln. EUR. 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 95,90 % ENIAC kapitalo dalies.

2.4   ILGALAIKIS FINANSINIS TURTAS

ILGALAIKIS FINANSINIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 2.4.1 | 4 870 | 2 272 |
| Paskolos | 2.4.2 | 57 441 | 41 400 |
| Iš viso | | 62 311 | 43 672 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Parduoti laikomas finansinis turtas

2.4.1

2.4.1

4 870

2 272

Paskolos

2.4.2

2.4.2

57 441

41 400

Iš viso

62 311

43 672

2.4.1   
  Parduoti laikomas ilgalaikis finansinis turtas

Parduoti laikomas ilgalaikis finansinis turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Garantijų fondas (5) | 1 327 | 1 475 |
| Likviduojama EAPB | 1 102 | — |
| BUFI investicijos | 832 | — |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 593 | — |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) | 52 | — |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 52 | — |
| Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas | 188 | 188 |
| Rizikos kapitalo operacijos | 123 | 134 |
| ETP steigimo programa | 305 | 234 |
| Kitos parduoti laikomo turto investicijos | 296 | 241 |
| Iš viso | 4 870 | 2 272 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Garantijų fondas (5)

5

1 327

1 475

Likviduojama EAPB

1 102

—

BUFI investicijos

832

—

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

593

—

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT)

52

—

Europos cheminių medžiagų agentūra

52

—

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

188

188

Rizikos kapitalo operacijos

123

134

ETP steigimo programa

305

234

Kitos parduoti laikomo turto investicijos

296

241

Iš viso

4 870

2 272

Siekiant geriau pristatyti ekonomikos padėtį, nuo 2012 m. visas parduoti laikomas finansinis turtas pateikiamas atsižvelgiant į balanso sudarymo dieną likusį išpirkimo terminą. Turtas, kurio išpirkimo terminas finansinių ataskaitų sudarymo dieną yra daugiau kaip 1 metai, parodomas kaip ilgalaikis, o turtas, kurio išpirkimo terminas yra iki 2013 m. pabaigos, – kaip trumpalaikis (žr.2.8 pastabą). Minėta 2012 m. Garantijų fondo suma, priešingai nei 2011 m., parodoma be grynųjų pinigų ir pinigų ekvivalentų (2011 m. 302 mln. EUR) ir susijusių įsipareigojimų (2011 m. 1 mln. EUR). Jei 2011 m. ataskaitose būtų buvę laikomasi dabartinio požiūrio, palyginimas būtų atrodęs taip:

2.8

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Garantijų fondas (6) | 1 327 | 973 |
| Likviduojama EAPB | 1 102 | 982 |
| BUFI investicijos | 832 | 588 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 593 | 365 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) | 52 | 47 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 52 | 91 |
| Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas | 188 | 188 |
| Rizikos kapitalo operacijos | 123 | 134 |
| ETP steigimo programa | 305 | 234 |
| Kitos parduoti laikomo turto investicijos | 296 | 241 |
| Iš viso | 4 870 | 3 843 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Garantijų fondas (6)

6

1 327

973

Likviduojama EAPB

1 102

982

BUFI investicijos

832

588

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

593

365

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT)

52

47

Europos cheminių medžiagų agentūra

52

91

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

188

188

Rizikos kapitalo operacijos

123

134

ETP steigimo programa

305

234

Kitos parduoti laikomo turto investicijos

296

241

Iš viso

4 870

3 843

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą apima ES garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už ES ribų ir makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolas bei Euratomo paskolas už ES ribų. Tai ilgalaikė priemonė, skirta bet kokioms ES garantuotoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti. Fondą sudaro ES bendrojo biudžeto įmokos, kurios atitinka 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metinis perteklius grąžinamas į ES biudžetą kaip įplaukos.

ES turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis – padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto. Šis rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % negrąžintų paskolų likučio metų pabaigoje.

Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Likviduojamos EAPB atveju visas parduoti laikomas finansinis turtas yra skolos vertybiniai popieriai eurais, kotiruojami aktyviojoje rinkoje. 2012 m. gruodžio 31 d. skolos vertybinių popierių (išreikštų tikrąja verte), kurių laikotarpis iki galutinio išpirkimo baigiasi 2013 m., vertė yra 490 mln. EUR (2011 m.: 481 mln. EUR).

BUFI investicijos

BUFI investicijos

Laikinai surinktas baudas nuo 2010 m. sausio 1 d. Komisija valdo specialiai sukurtame fonde (BUFI) ir investuoja į finansines priemones, priskiriamas parduoti laikomo finansinio turto kategorijai.

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė RPFP

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė RPFP

Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę valdo EIB, o Komisijos investicijų portfelis naudojamas atidėjiniams, kurie skirti paskolų ir garantijų, kurias EIB suteikė finansuoti tinkamiems mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai padengti. 2007–2013 m. laikotarpiu Komisijai iš viso numatytas iki 1 mlrd. EUR biudžetas, iš kurio iki 800 mln. EUR yra iš specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, o 200 mln. EUR – iš specialiosios programos „Pajėgumai“. EIB įsipareigojo suteikti tokią pačią sumą.

2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis, Komisijos įnašas, įskaitant ELPA ir trečiųjų šalių įnašus, į RFFP siekė 1 006 mln. EUR. Įnašus EIB investavo į obligacijas (tikroji vertė 2012 m. gruodžio 31 d. – 754 mln. EUR) ir terminuotus grynųjų pinigų indėlius (314 mln. EUR). Pirmiau nurodyta 948 mln. EUR neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma (5.2.1 pastaba) yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2012 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų arba garantijų įsipareigojimai vykdant RSFF operacijas, įvertis. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria RPFP.

5.2.1

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT)

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT)

Iš Paskolų garantijų priemonės TEN-T projektams suteikiamos garantijos siekiant sumažinti įplaukų riziką pirmaisiais TEN transporto projektų įgyvendinimo metais. Konkrečiai garantija visiškai padengtų rezervines kredito linijas ir ja būtų pasinaudota tik tais atvejais, kai projekto pinigų srautų nepakaktų palūkanoms už skolą, susidariusią gavus privilegijuotąją paskolą, mokėti. Ši priemonė – bendras Komisijos ir EIB finansinis produktas, todėl pagal TEN-T reglamentą numatyta 2007–2013 m. iš ES biudžeto skirti 500 mln. EUR. EIB skirs dar 500 mln. EUR, taigi taikant priemonę bus galima iš viso panaudoti 1 mlrd. EUR.

2012 m. gruodžio 31 d. Komisijos įnašas PGPTT buvo 155 mln. EUR. Šią sumą EIB investavo į obligacijas (tikroji vertė 2012 m. gruodžio 31 d. – 75 mln. EUR) ir terminuotus indėlius (88 mln. EUR). 2012 m. pabaigoje pasirašyta 523 mln. EUR paskolų, taigi joms taikoma garantija. Pirmiau nurodyta 39 mln. EUR neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma (5.2.1 pastaba) yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2012 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų įsipareigojimai vykdant PGPTT operacijas, įvertis. Tai yra 7,4 % visų garantuotų sumų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria PGTT.

5.2.1

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose nustatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (be kita ko, akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį nuvertėjimą.

| Mln. EUR |
| --- |
| ERPB | Visas ERPB kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Visas akcinis kapitalas | 29 601 | 900 |
| Apmokėta | (6 202) | (188) |
| Nepareikalauta | 23 399 | 712 |

Mln. EUR

ERPB

Visas ERPB kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Visas akcinis kapitalas

29 601

900

Apmokėta

(6 202)

(188)

Nepareikalauta

Nepareikalauta

23 399

23 399

712

712

Rizikos kapitalo operacijos

Rizikos kapitalo operacijos

Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos investicijoms į nuosavybės vertybinius popierius finansuoti. Jas valdo EIB ir jos yra finansuojamos įgyvendinant Europos kaimynystės politiką.

ETP steigimo programa

ETP steigimo programa

ETP steigimo programa apima Augimo ir užimtumo programą, daugiametę programą, Konkurencingumo ir inovacijų programą ir Technologijų perdavimo bandomąjį projektą, kuriuos patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus. Metų pabaigoje skirta dar 122 mln. EUR ETP steigimo programai, tačiau jų kitos šalys dar nepanaudojo.

Kitos parduoti laikomo turto investicijos

Kitos parduoti laikomo turto investicijos

Pagrindinės sumos, įtrauktos į kitas ilgalaikes parduoti laikomo turto investicijas, yra Europos fondas Pietryčių Europai (113 mln. EUR), Ekologiško augimo fondas (39 mln. EUR) ir GEEREF fondas (68 mln. EUR).

Europos fondas Pietryčių Europai

Ekologiško augimo fondas

GEEREF fondas

2.4.2   
  Ilgalaikės paskolos

Ilgalaikės paskolos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB | 2.4.2.1 | 162 | 170 |
| Paskolos, suteiktos iš pasiskolintų lėšų | 2.4.2.2 | 57 279 | 41 230 |
| Iš viso | | 57 441 | 41 400 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB

2.4.2.1

2.4.2.1

162

170

Paskolos, suteiktos iš pasiskolintų lėšų

2.4.2.2

2.4.2.2

57 279

41 230

Iš viso

57 441

41 400

2.4.2.1   Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

| Mln. EUR |
| --- |
| | Paskolos su specialiomis sąlygomis | EAPB paskolos darbuotojams | Iš viso |
| Iš viso 2011 m. gruodžio 31 d. | 151 | 19 | 170 |
| Naujos paskolos | — | — | — |
| Grąžinta suma | (17) | (4) | (21) |
| Valiutos kurso pokyčiai | 1 | — | 1 |
| Balansinės vertės pokyčiai | 11 | 1 | 12 |
| Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d. | 146 | 16 | 162 |

Mln. EUR

Paskolos su specialiomis sąlygomis

EAPB paskolos darbuotojams

Iš viso

Iš viso 2011 m. gruodžio 31 d.

151

19

170

Naujos paskolos

—

—

—

Grąžinta suma

(17)

(4)

(21)

Valiutos kurso pokyčiai

1

—

1

Balansinės vertės pokyčiai

11

1

12

Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d.

146

16

162

Paskolos su specialiomis sąlygomis – tai paskolos, suteiktos lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis valstybėmis. Visos sumos turi būti grąžintos praėjus daugiau kaip 12 mėnesių po metų pabaigos. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra nuo 7,73 % iki 14,507 %.

2.4.2.2   Paskolos, suteiktos iš pasiskolintų lėšų

Paskolos, suteiktos iš pasiskolintų lėšų

| Mln. EUR |
| --- |
| | MFP | Euratomas | MB | EFPSP | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2011 m. gruodžio 31 d. | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Naujos paskolos | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Grąžinta suma | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Valiutos kurso pokyčiai | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Balansinės vertės pokyčiai | (1) | (2) | (2) | 332 | (4) | 323 |
| Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d. | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 |
| Mokėtina suma per < 1 metus | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Mokėtina suma per > 1 metus | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 279 |

Mln. EUR

MFP

Euratomas

MB

EFPSP

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2011 m. gruodžio 31 d.

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Naujos paskolos

39

—

—

15 800

—

15 839

Grąžinta suma

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Valiutos kurso pokyčiai

—

—

—

—

5

5

Balansinės vertės pokyčiai

(1)

(2)

(2)

332

(4)

323

Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d.

549

425

11 623

44 476

221

57 294

Mokėtina suma per < 1 metus

15

—

—

—

—

15

Mokėtina suma per > 1 metus

Mokėtina suma per > 1 metus

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

221

221

57 279

57 279

Didelis šių sumų padidėjimas susijęs su EFSM paskolomis, išmokėtomis per 2012 m., ir parodo ES skolinimosi didėjimą (žr. 2.14 pastabą). Daugiau informacijos apie skolinimosi ir skolinimo veiklą, žr. 7pastaboje.

2.14

7

2.5   ILGALAIKĖS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

ILGALAIKĖS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Valstybės narės | 545 | 268 |
| Kitos | 19 | 21 |
| Iš viso | 564 | 289 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Valstybės narės

545

268

Kitos

19

21

Iš viso

564

289

Iš minėtų susigražintinų sumų 550 mln. EUR (2011 m. 273 mln. EUR) yra susiję su neprekybinėmis operacijomis.

Iš valstybių narių gautinų sumų padidėjimas yra susijęs su EŽŪGF ir EŽŪFKP kaimo plėtros neįvykdytais sprendimais dėl atitikties patvirtinimo.

2.6   ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Išankstinis finansavimas | 2.6.1 | 40 790 | 40 625 |
| Iš anksto padengtos išlaidos | 2.6.2 | 3 715 | 4 098 |
| Iš viso | | 44 505 | 44 723 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Išankstinis finansavimas

2.6.1

2.6.1

40 790

40 625

Iš anksto padengtos išlaidos

2.6.2

2.6.2

3 715

4 098

Iš viso

44 505

44 723

2.6.1   
  Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis, ar kaip ilgalaikis. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per trumpesnį nei dvylikos mėnesių terminą nuo finansinių ataskaitų sudarymo dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas, t. y. trumpalaikis turtas.

Gautos išankstinio finansavimo garantijos

Gautos išankstinio finansavimo garantijos

Tai yra garantijos, kurių Komisija tam tikrais atvejais reikalauja iš kitų nei valstybės narės lėšų gavėjų, kai jiems išmoka avansus (išankstinį finansavimą). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesnių mokėjimų patvirtinimai. 2012 m. gruodžio 31 d. gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė buvo 1 348 mln. EUR, o šių garantijų einamoji vertė – 1 083 mln. EUR (2011 m. atitinkamai 1 330 mln. EUR ir 1 083 mln. EUR).

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF) – 2012 m. visa išmokėta išankstinio finansavimo suma buvo 4 mlrd. EUR (2011 m. 3,3 mlrd. EUR). Šis fondas yra atskiras nuo ES subjektas ir į šias ataskaitas neįtraukiamas, žr. 11.2.3 pastabą.

11.2.3

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 1 249 | 1 219 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 1 042 | 774 |
| Decentralizuotas valdymas | 677 | 697 |
| Pasidalijamasis valdymas | 37 214 | 37 249 |
| Jungtinis valdymas | 592 | 686 |
| Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų | 16 | — |
| Iš viso | 40 790 | 40 625 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

2012 12 31

2011 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

1 249

1 219

Netiesioginis centralizuotas valdymas

1 042

774

Decentralizuotas valdymas

677

697

Pasidalijamasis valdymas

37 214

37 249

Jungtinis valdymas

592

686

Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų

16

—

Iš viso

40 790

40 625

Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos veiksmais, kuriuos vykdo: Regioninės plėtros fondas (ERPF) ir Sanglaudos fondas (SF) – 23,9 mlrd. EUR, Socialinis fondas (ESF) – 6,5 mlrd. EUR, žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) – 6,1 mlrd. EUR ir Žuvininkystės fondas (EŽF) – 0,6 mlrd. EUR. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamus išankstinius mokėjimus jie galėtų gauti ilgiau nei vienus metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas.

Išankstinis finansavimas sudaro didelę viso ES turto dalį, todėl jam skiriamas tinkamas nuolatinis dėmesys. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad įvairioms programoms turėtų būti skirtos pakankamos išankstinio finansavimo sumos siekiant užtikrinti gavėjui reikiamą lėšų srautą projektui pradėti, taip pat kartu apsaugant ES finansinius interesus ir atsižvelgiant į teisinius, veiklos ir išlaidų veiksmingumo apribojimus. Į visus šiuos elementus Komisija tinkamai atsižvelgė siekdama gerinti tolesnius veiksmus dėl išankstinio finansavimo.

2.6.2   
  Iš anksto padengtos išlaidos

Iš anksto padengtos išlaidos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Finansų inžinerijos priemonės | 2 717 | 3 378 |
| Pagalbos schemos | 998 | 720 |
| Iš viso | 3 715 | 4 098 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Finansų inžinerijos priemonės

2 717

3 378

Pagalbos schemos

998

720

Iš viso

3 715

4 098

Įgyvendinant 2007–2013 m. struktūrinių fondų programas, iš ES biudžeto galima mokėti lėšas valstybėms narėms, siekiant prisidėti prie finansų inžinerijos priemonių (paskolų, kapitalo investicijų arba garantijų forma), kurias sukuria ir valdo valstybės narės. Tačiau iki metų pabaigos pagal šias priemones nepanaudotos lėšos tampa ES nuosavybe (kaip ir įprasto išankstinio finansavimo atveju), todėl jos Komisijos balanse laikomos turtu. Tačiau pagrindiniais teisės aktais valstybės narės nėra įpareigotos Komisijai teikti periodinių šių avansu išmokėtų lėšų panaudojimo ataskaitų, o kai kuriais atvejais netgi jų nurodyti Komisijai teikiamose išlaidų suvestinėse. Todėl remiantis iš valstybių narių gauta informacija apie lėšų panaudojimą, kiekvienų metų pabaigoje apskaičiuojama šio turto vertė.

Sumos, įtrauktos į Pagalbos schemų išlaidų kategoriją, apskaičiuotos remiantis Komisijos atliktu įvairių pagalbos schemų (valstybės pagalbos, EŽŪGF rinkos priemonių) įverčiu.

TRUMPALAIKIS TURTAS

TRUMPALAIKIS TURTAS

2.7   ATSARGOS

ATSARGOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Mokslinės medžiagos | 81 | 78 |
| Kita | 57 | 16 |
| Iš viso | 138 | 94 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Mokslinės medžiagos

81

78

Kita

57

16

Iš viso

138

94

2.8   TRUMPALAIKIS FINANSINIS TURTAS

TRUMPALAIKIS FINANSINIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 2.8.1 | 1 858 | 3 619 |
| Paskolos | 2.8.2 | 123 | 102 |
| Iš viso | | 1 981 | 3 721 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Parduoti laikomas finansinis turtas

2.8.1

2.8.1

1 858

3 619

Paskolos

2.8.2

2.8.2

123

102

Iš viso

1 981

3 721

2.8.1   
  Parduoti laikomas trumpalaikis finansinis turtas

Parduoti laikomas trumpalaikis finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas įgyjamas dėl jo investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomas siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduotas, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius. Šioje lentelėje apžvelgiamas parduoti laikomas finansinis turtas, kurių likęs išpirkimo terminas – iki 2013 m. pabaigos:

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Garantijų fondas | 268 | — |
| Likviduojama EAPB | 490 | 1 463 |
| BUFI investicijos | 845 | 1 358 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 160 | 547 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) | 23 | 97 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 69 | 151 |
| Kitos parduoti laikomo turto investicijos | 3 | 3 |
| Iš viso | 1 858 | 3 619 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Garantijų fondas

268

—

Likviduojama EAPB

490

1 463

BUFI investicijos

845

1 358

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

160

547

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT)

23

97

Europos cheminių medžiagų agentūra

69

151

Kitos parduoti laikomo turto investicijos

3

3

Iš viso

1 858

3 619

Kaip jau aiškinta 2.4.1 pastaboje, 2012 m. pakeistas parduoti laikomo finansinio turto pristatymas. Jei 2011 m. ataskaitose būtų buvę laikomasi tokio pat požiūrio, palyginimas būtų atrodęs taip:

2.4.1

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Garantijų fondas | 268 | 201 |
| Likviduojama EAPB | 490 | 481 |
| BUFI investicijos | 845 | 770 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 160 | 182 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) | 23 | 49 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 69 | 60 |
| Kitos parduoti laikomo turto investicijos | 3 | 3 |
| Iš viso | 1 858 | 1 746 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Garantijų fondas

268

201

Likviduojama EAPB

490

481

BUFI investicijos

845

770

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

160

182

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT)

23

49

Europos cheminių medžiagų agentūra

69

60

Kitos parduoti laikomo turto investicijos

3

3

Iš viso

1 858

1 746

2.8.2   
  Trumpalaikės paskolos

Trumpalaikės paskolos

Į šią išlaidų kategoriją įtraukiamos paskolos, kurių likęs galutinis terminas yra trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos (dėl išsamesnės informacijos žr. 2.4.2.2 pastabą). Į šią išlaidų kategoriją taip pat įtraukiami Europos išorės veiksmų tarnybos terminuoti indėliai (42 mln. EUR) ir likviduojamos EAPB terminuoti indėliai (22 mln. EUR).

2.4.2.2

2.9   TRUMPALAIKĖS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

TRUMPALAIKĖS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Baudos | 2.9.1 | 4 090 | 3 125 |
| Valstybės narės | 2.9.2 | 6 270 | 2 693 |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 2.9.3 | 3 368 | 3 267 |
| Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos | 2.9.4 | 311 | 392 |
| Iš viso | | 14 039 | 9 477 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Baudos

2.9.1

2.9.1

4 090

3 125

Valstybės narės

2.9.2

2.9.2

6 270

2 693

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

2.9.3

2.9.3

3 368

3 267

Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos

2.9.4

2.9.4

311

392

Iš viso

14 039

9 477

Apskaičiuota, kad pirmiau nurodytos sumos iš viso sudaro 13 729 mln. EUR (2011 m. 8 955 mln. EUR), susijusių su neprekybinėmis operacijomis.

2.9.1   
  Baudos

Baudos

Tai susigrąžintinos sumos, susijusios su Komisijos skirtomis 4 357 mln. EUR baudomis (2011 m. 3 369 mln. EUR), atėmus 267 mln. EUR sumažintos vertės sumą (2011 m. 244 mln. EUR).

2012 m. gruodžio 31 d. dėl nesumokėtų baudų buvo gauta iš viso 2 513 mln. EUR garantijų (2011 m. 3 012 mln. EUR), susijusių su šiomis gautinomis sumomis. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad iš gautinų sumų 1 471 mln. EUR buvo mokėtini po 2012 m. gruodžio 31 d.

2.9.2   
  Valstybės narės

Valstybės narės

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos |
| EŽŪGF | 1 172 | 1 439 |
| EŽŪFKP | 14 | 23 |
| PLKPP | 44 | 37 |
| SAPARD | 136 | 142 |
| Vertės sumažinimas | (814) | (771) |
| Iš viso | 552 | 870 |
| Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM | 44 | 41 |
| Nuosavi ištekliai: |
| Nustatyti A sąskaitoje | 45 | 29 |
| Nustatyti atskirojoje sąskaitoje | 1 294 | 1 263 |
| Gautini nuosavi ištekliai | 3 617 | — |
| Vertės sumažinimas | (773) | (779) |
| Kita | 16 | 114 |
| Iš viso | 4 199 | 627 |
| Kitos iš valstybių narių gautinos sumos: |
| Numatomos susigrąžinti išankstinio finansavimo sumos | 1 220 | 963 |
| Kita | 255 | 192 |
| Iš viso | 1 475 | 1 155 |
| Iš viso | 6 270 | 2 693 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

EŽŪGF

1 172

1 439

EŽŪFKP

14

23

PLKPP

44

37

SAPARD

136

142

Vertės sumažinimas

(814)

(771)

Iš viso

552

870

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

44

44

41

41

Nuosavi ištekliai:

Nuosavi ištekliai:

Nustatyti A sąskaitoje

45

29

Nustatyti atskirojoje sąskaitoje

1 294

1 263

Gautini nuosavi ištekliai

3 617

—

Vertės sumažinimas

(773)

(779)

Kita

16

114

Iš viso

4 199

627

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos:

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos:

Numatomos susigrąžinti išankstinio finansavimo sumos

1 220

963

Kita

255

192

Iš viso

1 475

1 155

Iš viso

6 270

2 693

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

Į šį punktą visų pirma įtrauktos sumos, kurias valstybės narės turi sumokėti gruodžio 31 d., kaip spalio 15 d. deklaravo ir patvirtino valstybės narės. Įvertinamos gautinos sumos, susidariusios po šio deklaravimo iki gruodžio 31 d. Komisija taip pat įvertina pagalbos gavėjų mokėtinų sumų, kurių gražinimas neįtikimas, vertės sumažinimą. Tai, kad atliekamas toks koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas. Koreguojant atimama 20 % – tiek valstybėms narėms leidžiama išskaičiuoti administracinėms sąnaudoms padengti.

Nuosavų išteklių gautinos sumos

Nuosavų išteklių gautinos sumos

Didelis iš valstybių narių gautinų sumų padidėjimas iš esmės paaiškinamas tuo, kad 2012 m. gruodžio 31 d. turi būti gauta 3 617 mln. EUR nuosavų išteklių suma, susijusi su taisomaisiais biudžetais Nr. 5 ir 6/2012. Šie taisomieji biudžetai buvo priimti atitinkamai 2012 m. lapkričio 21 d. ir gruodžio 12 d. Pagal Reglamento (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 10 straipsnį įrašai, atitinkantys BNP įnašų koregavimą, įtraukti į 2013 m. sausio mėn. pirmosios darbo dienos apskaitą.

Reikėtų pažymėti, kad valstybės narės turi teisę pasilikti 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateikti duomenys nurodyti po šio atskaitymo. Remiantis valstybių narių atsiųstais įverčiais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, atimta sumažintos vertės suma. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas.

2.9.3   
  Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Sukauptos pajamos | 3 002 | 2 952 |
| Būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 351 | 296 |
| Kita | 15 | 19 |
| Iš viso | 3 368 | 3 267 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Sukauptos pajamos

3 002

2 952

Būsimųjų laikotarpių sąnaudos

351

296

Kita

15

19

Iš viso

3 368

3 267

Pagrindinė šios išlaidų kategorijos suma – sukauptos pajamos.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Nuosavi ištekliai | 2 388 | 2 644 |
| Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn. | 218 | 111 |
| Sanglaudos fondas, regioninės ir kaimo plėtros fondai: finansinės korekcijos | 276 | 16 |
| Kitos sukauptos pajamos | 120 | 181 |
| Iš viso | 3 002 | 2 952 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Nuosavi ištekliai

2 388

2 644

Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn.

218

111

Sanglaudos fondas, regioninės ir kaimo plėtros fondai: finansinės korekcijos

276

16

Kitos sukauptos pajamos

120

181

Iš viso

3 002

2 952

2.9.4   
  Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos

Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos

Į šią išlaidų kategoriją visų pirma įtrauktos susigrąžintos išankstinio finansavimo sumos, susigrąžintos išlaidos ir kitos įplaukos iš administracinės ir einamosios veiklos.

2.10   TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Išankstinis finansavimas | 2.10.1 | 9 548 | 8 089 |
| Iš anksto padengtos išlaidos | 2.10.2 | 3 690 | 2 918 |
| Iš viso | | 13 238 | 11 007 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Išankstinis finansavimas

2.10.1

2.10.1

9 548

8 089

Iš anksto padengtos išlaidos

2.10.2

2.10.2

3 690

2 918

Iš viso

13 238

11 007

2.10.1   
  Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 3 289 | 3 048 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 3 908 | 3 037 |
| Decentralizuotas valdymas | 301 | 330 |
| Pasidalijamasis valdymas | 1 008 | 761 |
| Jungtinis valdymas | 844 | 803 |
| Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų | 198 | 110 |
| Iš viso | 9 548 | 8 089 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

2012 12 31

2011 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

3 289

3 048

Netiesioginis centralizuotas valdymas

3 908

3 037

Decentralizuotas valdymas

301

330

Pasidalijamasis valdymas

1 008

761

Jungtinis valdymas

844

803

Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų

198

110

Iš viso

9 548

8 089

Trumpalaikį išankstinio finansavimo balansą sudaro dvi atskiros dalys: bendrasis išankstinis finansavimas ir iš šio išankstinio finansavimo sukauptos sumos (atsižvelgiant į metų pabaigoje patirtas susijusias numatomas išlaidas). Į abu dalis reikia atsižvelgti siekiant tinkamai išanalizuoti grynojo trumpalaikio išankstinio finansavimo balanso pokyčius skirtingais metais.

2012 m. pasidalijamai valdomas bendrasis trumpalaikis išankstinis finansavimas sumažėjo dar 3 mlrd. EUR dėl didelės pažangos užbaigiant ankstesnį 2000–2006 m. programavimo laikotarpį. Kita vertus, iš šio išankstinio finansavimo sukauptos sumos sumažėjo 3,3 mlrd. EUR, dėl to grynasis trumpalaikis išankstinis finansavimas iš viso padidėjo 0,3 mlrd. EUR. Šiuos pokyčius lemia ankstesnio 2000–2006 m. programavimo laikotarpio (kuris dabar jau baigiamas) dubliavimasis su dabartiniu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Apskaičiuota, kad išankstinis finansavimas, susijęs su ankstesniu programavimo laikotarpiu, išnaudotas visas (t. y. grynasis likutis – nulis), o išankstinis finansavimas, susijęs su dabartiniu programavimo laikotarpiu, 2012 m. gruodžio 31 d. panaudotas tik iš dalies. Likusi dalis turėtų būti panaudota 2013 m. arba vėliau.

Panaši padėtis susiklostė tiesiogiai centralizuotai valdomo išankstinio finansavimo srityje: bendrasis išankstinis finansavimas sumažėjo 741 mln. EUR, o išankstinis finansavimas šiek tiek padidėjo – 241 mln. EUR.

2.10.2   
  Iš anksto padengtos išlaidos

Iš anksto padengtos išlaidos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Finansų inžinerijos priemonės | 1 358 | 1 126 |
| Pagalbos schemos | 2 332 | 1 792 |
| Iš viso | 3 690 | 2 918 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Finansų inžinerijos priemonės

1 358

1 126

Pagalbos schemos

2 332

1 792

Iš viso

3 690

2 918

2.11   PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Nerezervuotos piniginės lėšos | 2.11.1 | | |
| Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose | | 2 203 | 7 450 |
| Einamosios sąskaitos | | 967 | 1 099 |
| Avansinių lėšų sąskaitos | | 38 | 43 |
| Pervedimai (pinigai kelyje) | | (1) | (5) |
| Iš viso | | 3 207 | 8 587 |
| Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms ir terminuotiems indėliams | 2.11.2 | 2 345 | 2 028 |
| Rezervuotos piniginės lėšos | 2.11.3 | 5 122 | 8 320 |
| Iš viso | | 10 674 | 18 935 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos

2.11.1

2.11.1

Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose

2 203

7 450

Einamosios sąskaitos

967

1 099

Avansinių lėšų sąskaitos

38

43

Pervedimai (pinigai kelyje)

(1)

(5)

Iš viso

3 207

8 587

Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms ir terminuotiems indėliams

Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms ir terminuotiems indėliams

2.11.2

2.11.2

2 345

2 345

2 028

2 028

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

2.11.3

2.11.3

5 122

5 122

8 320

8 320

Iš viso

10 674

18 935

2.11.1   
  Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos – tai visos lėšos, kurias ES laiko savo sąskaitose kiekvienoje valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centriniame banke), einamosiose ir avansinėse sąskaitose, taip pat pinigai smulkioms išlaidoms.

Didelį nerezervuotų piniginių lėšų sumažėjimą iš esmės lėmė sumažėjimas iždo sąskaitose ir sąskaitose centriniuose bankuose. 2012 m. pabaigos balansas buvo gerokai mažesnis už 2011 m. pabaigos balansą dėl aukšto biudžeto vykdymo lygio 2012 m. Be to, papildomi piniginiai ištekliai, susiję su taisomuoju biudžetu Nr. 5/2012 ir taisomuoju biudžetu Nr. 6/2012, buvo gauti tik 2013 m.

2.11.2   
  Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms ir terminuotiems indėliams

Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms ir terminuotiems indėliams

Šioje išlaidų kategorijoje parodytos sumos yra daugiausia pinigų ekvivalentai (1 845 mln. EUR), kuriuos Komisijos vardu valdo patikėtiniai ir kurie skirti konkrečioms iš ES biudžeto finansuojamoms finansinių priemonių programoms įgyvendinti, ir kiti terminuoti indėliai (500 mln. EUR). Todėl pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms, gali būti naudojami tik įgyvendinant atitinkamą finansinių priemonių programą. Metų pabaigoje buvo įsipareigota patikėtinių valdomoms finansinėms priemonėms skirti 100 mln. EUR, tačiau jų kitos šalys dar nepanaudojo.

Kaip jau aiškinta 2.4.1 pastaboje, 2012 m. pakeistas parduoti laikomo finansinio turto ir susijusių grynųjų pinigų bei pinigų ekvivalentų pristatymas. 2012 m. į šią išlaidų kategoriją buvo įtraukti Garantijų fondo pinigai ir pinigų ekvivalentai, o 2011 m. į bendrą sumą nebuvo įtraukta 302 mln. EUR 2011 m. Garantijų fondo pinigų ir pinigų ekvivalentų – pastaroji suma buvo nurodyta kaip ilgalaikis parduoti laikomas finansinis turtas. Jei 2011 m. ataskaitose būtų buvę laikytasi naujo pristatymo modelio, o pinigai, priklausantys visoms finansinėms priemonėms, būtų buvę nurodyti atskiroje eilutėje, palyginimas būtų atrodęs taip: 963 mln. EUR einamosioms sąskaitoms ir 2 466 mln. EUR pinigams, priklausantiems finansinėms priemonėms, ir terminuotiems indėliams.

2.4.1

2.11.3   
  Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos – tai sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, dėl kurių byla dar nėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose indėlių sąskaitose, kurios nenaudojamos jokiai kitai veiklai. Jeigu kita šalis pateikė apeliacinį skundą arba nežinoma, ar ji pateiks apeliacinį skundą, ta suma nurodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas 5.2 pastaboje.

5.2

Rezervuotų piniginių lėšų sumažėjimą lėmė du pagrindiniai veiksniai: pirma, Teisingumo Teismas priėmė keletą galutinių sprendimų, susijusių su didelėmis sumomis, antra, dažniau naudotas specialiai baudoms sukurtas fondas (BUFI). Visas laikinai surinktas baudas nuo 2010 m. sausio 1 d. Komisija valdo šiame fonde ir investuoja į finansines priemones, priskiriamas parduoti laikomo finansinio turto kategorijai (žr. 2.4 2.8pastabas).

2.4 2.8

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.12   PENSIJOS IR KITOS IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

PENSIJOS IR KITOS IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Pensijos – darbuotojai | 37 528 | 30 617 |
| Pensijos – kiti | 968 | 777 |
| Bendroji sveikatos draudimo sistema | 4 007 | 3 441 |
| Iš viso | 42 503 | 34 835 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Pensijos – darbuotojai

37 528

30 617

Pensijos – kiti

968

777

Bendroji sveikatos draudimo sistema

4 007

3 441

Iš viso

42 503

34 835

Labai didelis pensijų įsipareigojimų padidėjimas paaiškinamas tuo, kad labai sumažėjo taikoma diskonto norma, dėl kurios susidaro didelis aktuarinis metų nuostolis.

2.12.1   
  Pensijos – darbuotojai

Pensijos – darbuotojai

Laikantis Tarnybos nuostatų 83 straipsnio, pagal darbuotojų pensijų sistemą (EPPS – Europos pareigūnų pensijų sistema) numatytos išmokos įtraukiamos į ES biudžetą kaip išlaidos. Sistema nėra finansuojama, tačiau valstybės narės bendrai užtikrina tokių išmokų mokėjimą pagal šioms išlaidoms finansuoti nustatytą skalę. Be to, pareigūnai, mokėdami privalomą įmoką, padengia trečdalį ilgalaikio šios sistemos finansavimo sąnaudų.

Pensijų sistemos įsipareigojimai įvertinti remiantis darbuotojų ir į pensiją išėjusių darbuotojų skaičiumi 2012 m. gruodžio 31 d., taip pat tą dieną taikomomis Tarnybos nuostatų taisyklėmis. Šis vertinimas buvo atliktas taikant 25 TVSAS metodiką (taip pat 12 ES apskaitos taisyklę). Šiems įsipareigojimams apskaičiuoti taikomas prognozuojamo sąlyginio vieneto metodas. Pagrindinės vertinimo dieną galiojusios ir vertinime taikytos aktuarinės prielaidos:

| Darbuotojų pensijų įsipareigojimai | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Nominali diskonto norma | 3,6 % | 4,9 % |
| Tikėtina infliacijos norma | 2,0 % | 1,8 % |
| Reali diskonto norma | 1,6 % | 3,0 % |
| Santuokos tikimybė: vyrai / moterys | 84 % / 38 % | 84 % / 38 % |
| Bendras darbo užmokesčio didėjimas / pensijos perkainojimas | 0 % | 0 % |
| 2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė | Taip | Taip |

Darbuotojų pensijų įsipareigojimai

2012 12 31

2011 12 31

Nominali diskonto norma

3,6 %

4,9 %

Tikėtina infliacijos norma

2,0 %

1,8 %

Reali diskonto norma

1,6 %

3,0 %

Santuokos tikimybė: vyrai / moterys

84 % / 38 %

84 % / 38 %

Bendras darbo užmokesčio didėjimas / pensijos perkainojimas

0 %

0 %

2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė

Taip

Taip

Bendrųjų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

Bendrųjų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

| Mln. EUR |
| --- |
| | Darbuotojų pensijų įsipareigojimai | Sveikatos draudimas |
| Bendrieji įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | 34 233 | 3 711 |
| Aptarnavimo / įprastos išlaidos | 1 144 | — |
| Palūkanų išlaidos | 1 043 | — |
| Sumokėtos išmokos | (1 243) | — |
| Aktuariniai nuostoliai | 6 691 | 567 |
| Pokytis dėl naujų darbuotojų | 93 | — |
| Bendrieji įsipareigojimai metų pabaigoje | 41 961 | 4 278 |
| Pensijoms taikomi korekciniai koeficientai | 1 022 | nėra duomenų |
| Pensijų apmokestinimo sumažinimas | (5 455) | nėra duomenų |
| Plano turtas | nėra duomenų | (271) |
| Grynieji įsipareigojimai metų pabaigoje | 37 528 | 4 007 |

Mln. EUR

Darbuotojų pensijų įsipareigojimai

Sveikatos draudimas

Bendrieji įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

Bendrieji įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

34 233

34 233

3 711

3 711

Aptarnavimo / įprastos išlaidos

1 144

—

Palūkanų išlaidos

1 043

—

Sumokėtos išmokos

(1 243)

—

Aktuariniai nuostoliai

6 691

567

Pokytis dėl naujų darbuotojų

93

—

Bendrieji įsipareigojimai metų pabaigoje

Bendrieji įsipareigojimai metų pabaigoje

41 961

41 961

4 278

4 278

Pensijoms taikomi korekciniai koeficientai

1 022

nėra duomenų

Pensijų apmokestinimo sumažinimas

(5 455)

nėra duomenų

Plano turtas

nėra duomenų

(271)

Grynieji įsipareigojimai metų pabaigoje

37 528

4 007

2.12.2   
  Pensijos – kiti

Pensijos – kiti

Prie šios kategorijos priskiriami pensijų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, Teisingumo Teismo (ir Bendrojo Teismo) ir Audito Rūmų nariams, Tarybos generaliniams sekretoriams, ombudsmenams, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnams ir Europos Sąjungos tarnautojų teismo nariams. Į šią išlaidų kategoriją taip pat įtraukti įsipareigojimai, susiję su tam tikrų Europos Parlamento narių pensijomis.

2.12.3   
  Bendroji sveikatos draudimo sistema

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Be to, įvertinami numatomi ES įsipareigojimai dėl įmokų į bendrąją sveikatos draudimo sistemą, susiję su į pensiją išėjusiais darbuotojais. Šių bendrųjų įsipareigojimų vertė – 4 278 mln. EUR. Plano turtas (271 mln. EUR) išskaitomas iš bendrųjų įsipareigojimų ir gaunama grynoji suma. Atliekant skaičiavimą naudojama ta pati diskonto norma ir bendroji darbo užmokesčio augimo norma kaip ir darbuotojų pensijų vertinimo atveju.

2.13   ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2011 m. gruodžio 31 d. | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius | Įverčio pokytis | Suma 2012 m. gruodžio 31 d. |
| Teismo bylos | 368 | 58 | (241) | (53) | 0 | 0 | 132 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 1 005 | 0 | 0 | (3) | (29) | 24 | 997 |
| Finansiniai | 100 | 38 | 0 | 0 | (33) | 3 | 108 |
| Kiti | 22 | 1 | (1) | (1) | 0 | 0 | 21 |
| Iš viso | 1 495 | 97 | (242) | (57) | (62) | 27 | 1 258 |

Mln. EUR

Suma 2011 m. gruodžio 31 d.

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius

Įverčio pokytis

Suma 2012 m. gruodžio 31 d.

Teismo bylos

368

58

(241)

(53)

0

0

132

Branduolinės įrangos išmontavimas

1 005

0

0

(3)

(29)

24

997

Finansiniai

100

38

0

0

(33)

3

108

Kiti

22

1

(1)

(1)

0

0

21

Iš viso

1 495

97

(242)

(57)

(62)

27

1 258

Teismo bylos

Teismo bylos

Tai yra su įvairiomis besitęsiančiomis teismo bylomis susijusių sumų, kurias numatoma išmokėti praėjus daugiau negu 12 mėnesių nuo metų pabaigos, įvertis. Teismo byloms skirtų atidėjinių sumažėjimą daugiausia lėmė EŽŪGF teismo bylos užbaigimas 2012 m.

Branduolinės įrangos išmontavimas

Branduolinės įrangos išmontavimas

2008 m. nepriklausomų ekspertų konsorciumas atnaujino savo 2003 m. atliktą Jungtinio tyrimų centro branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo programos išlaidų sąmatos tyrimą. Jų patikslintos 1 222 mln. EUR (anksčiau – 1 145 mln. EUR) sąmatos pagrindu į finansines ataskaitas įtraukiamas atidėjinys. Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, šis įvertis indeksuotas atsižvelgiant į infliaciją ir po to diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės (naudojant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorių eurais kreivę). Atsižvelgiant į numatomą šios programos trukmę (apie 20 metų), reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dėl šios sąmatos yra tam tikrų abejonių, o galutinė sąnaudų suma gali skirtis nuo šiuo metu nurodytų sumų.

Finansiniai atidėjiniai

Finansiniai atidėjiniai

Šie atidėjiniai atitinka apskaičiuotus nuostolius, kurie bus patirti dėl garantijų, išduotų pagal 1998 m. MVĮ garantijų priemonę, 2001 m. MVĮ garantijų priemonę, 2007 m. MVĮ garantijų priemonę pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP) ir Europos mikrofinansų priemonę „Progress“ (garantijos), pagal kurią Europos investicijų fondas (EIF) turi teisę išduoti garantijas savo vardu, bet Komisijos sąskaita ir rizika. Tačiau finansinė rizika, susijusi su panaudotomis ir nepanaudotomis garantijomis, ribojama. Ilgalaikiai finansiniai atidėjiniai diskontuojami iki jų grynosios dabartinės vertės (naudojant apsikeitimo sandorių eurais metinę kreivę).

2.14   ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Ilgalaikės pasiskolintos lėšos | 57 252 | 41 200 |
| Garantijų fondo likvidavimas (7) | (20) | (21) |
| Iš viso | 57 232 | 41 179 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Ilgalaikės pasiskolintos lėšos

57 252

41 200

Garantijų fondo likvidavimas (7)

7

(20)

(21)

Iš viso

57 232

41 179

Ilgalaikės pasiskolintos lėšos

Ilgalaikės pasiskolintos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| | MFP | Euratomas | MB | EFPSP | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2011 m. gruodžio 31 d. | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Naujos pasiskolintos lėšos | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Grąžinta suma | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Valiutos kurso pokyčiai | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Balansinės vertės pokyčiai | (1) | (2) | (2) | 332 | — | 327 |
| Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d. | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 |
| Mokėtina suma per < 1 metus | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Mokėtina suma per > 1 metus | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 252 |

Mln. EUR

MFP

Euratomas

MB

EFPSP

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2011 m. gruodžio 31 d.

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Naujos pasiskolintos lėšos

39

—

—

15 800

—

15 839

Grąžinta suma

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Valiutos kurso pokyčiai

—

—

—

—

4

4

Balansinės vertės pokyčiai

(1)

(2)

(2)

332

—

327

Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d.

549

425

11 623

44 476

194

57 267

Mokėtina suma per < 1 metus

Mokėtina suma per < 1 metus

15

15

—

—

—

—

—

—

—

—

15

15

Mokėtina suma per > 1 metus

Mokėtina suma per > 1 metus

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

194

194

57 252

57 252

Į šią išlaidų kategoriją įtrauktos ES pasiskolintos lėšos, kurių grąžinimo terminas yra ilgesnis nei vieni metai. Pasiskolintas lėšas sudaro pažymėjimais patvirtintos skolos, kurių vertė lygi 57 026 mln. EUR (2011 m. – 41 011 mln. EUR). Balansinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius. Daugiau informacijos apie skolinimosi ir skolinimo veiklą, žr. 7 pastaboje.

7

2.15   KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Finansinės nuomos skolos | 2 040 | 1 603 |
| Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis | 352 | 367 |
| Kiti | 135 | 89 |
| Iš viso | 2 527 | 2 059 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Finansinės nuomos skolos

2 040

1 603

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

352

367

Kiti

135

89

Iš viso

2 527

2 059

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.16   TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2011 m. gruodžio 31 d. | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Sumos sumos | Perkėlimas iš ilgalaikių atidėjinių | Įverčio pokytis | Suma 2012 m. gruodžio 31 d. |
| Teismo bylos | 17 | 218 | (2) | (9) | 0 | 0 | 224 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 29 | 0 | 0 | (29) | 29 | 0 | 29 |
| Finansiniai | 165 | 30 | 0 | (43) | 33 | 3 | 188 |
| Kiti | 59 | 342 | (32) | (5) | 1 | 0 | 365 |
| Iš viso | 270 | 590 | (34) | (86) | 63 | 3 | 806 |

Mln. EUR

Suma 2011 m. gruodžio 31 d.

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Sumos sumos

Perkėlimas iš ilgalaikių atidėjinių

Įverčio pokytis

Suma 2012 m. gruodžio 31 d.

Teismo bylos

17

218

(2)

(9)

0

0

224

Branduolinės įrangos išmontavimas

29

0

0

(29)

29

0

29

Finansiniai

165

30

0

(43)

33

3

188

Kiti

59

342

(32)

(5)

1

0

365

Iš viso

270

590

(34)

(86)

63

3

806

2.17   TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Į šią išlaidų kategoriją įtrauktos pasiskolintos lėšos (žr. 2.14 pastabą), kurias reikia grąžinti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

2.14

2.18   MOKĖTINOS SUMOS

MOKĖTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis | 2.18.1 | 89 | 81 |
| Mokėtinos sumos | 2.18.2 | 21 558 | 22 311 |
| Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos | 2.18.3 | 68 436 | 69 081 |
| Iš viso | | 90 083 | 91 473 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

2.18.1

2.18.1

89

81

Mokėtinos sumos

2.18.2

2.18.2

21 558

22 311

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

2.18.3

2.18.3

68 436

69 081

Iš viso

90 083

91 473

2.18.1   
  Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Finansinės nuomos skolos | 70 | 66 |
| Kiti | 19 | 15 |
| Iš viso | 89 | 81 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Finansinės nuomos skolos

70

66

Kiti

19

15

Iš viso

89

81

2.18.2   
  Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Valstybės narės | 23 029 | 22 200 |
| Tiekėjai ir kita | 1 704 | 1 611 |
| Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto išmokėtinos sumos | (3 175) | (1 500) |
| Iš viso | 21 558 | 22 311 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Valstybės narės

23 029

22 200

Tiekėjai ir kita

1 704

1 611

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto išmokėtinos sumos

(3 175)

(1 500)

Iš viso

21 558

22 311

Mokėtinos sumos visų pirma susijusios su Komisijos gautomis išlaidų ataskaitomis, susijusiomis su dotacijų veikla. Jos kredituojamos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Jei dotacijos gavėja yra valstybė narė, dotacijos taip ir klasifikuojamos. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus kompensuoti išlaidas buvo atsižvelgta per ataskaitinių laikotarpių atskyrimo procedūrą metų pabaigoje. Padarius šiuos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašus, apskaičiuotos reikalavimus atitinkančios sumos buvo įrašytos kaip išlaidos, o likusi dalis pateikiama kaip „Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto išmokėtinos sumos“ (žr. toliau). Kad turtas ir įsipareigojimai nebūtų pervertinti, buvo nuspręsta grynąją sumą įrašyti prie trumpalaikių įsipareigojimų.

Valstybės narės

Valstybės narės

Čia pradinės sumos siejamos su neapmokėtais prašymais kompensuoti išlaidas, susijusias su struktūrinių fondų veikla (ESF – 5,8 mlrd. EUR, ERPF ir SF – 15,6 mlrd. EUR).

Tiekėjai ir kita

Tiekėjai ir kita

Į šią išlaidų kategoriją įtrauktos įvairios mokėtinos sumos, su dotacijų ir viešųjų pirkimų veikla susijusios sumos, taip pat viešosioms įstaigoms ir nekonsoliduotiems subjektams (pvz., EPF) mokėtinos sumos.

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto mokėtinos sumos

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos sumažintos gautuose, bet dar nepatikrintuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos sumos dalimi, kuri laikoma neatitinkančia reikalavimų. Didžiausios sumos susijusios su už struktūrinius veiksmus atsakingais generaliniais direktoratais. Mokėtinos sumos taip pat sumažintos gautuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos, bet dar iki metų pabaigos neišmokėtos, iš anksto padengtų išlaidų sumos dalimi (2,4 mlrd. EUR).

2.18.3   
  Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Sukauptos sąnaudos | 68 216 | 68 577 |
| Būsimųjų laikotarpių pajamos | 201 | 490 |
| Kiti | 19 | 14 |
| Iš viso | 68 436 | 69 081 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Sukauptos sąnaudos

68 216

68 577

Būsimųjų laikotarpių pajamos

201

490

Kiti

19

14

Iš viso

68 436

69 081

Sukauptos sąnaudos išskaidomos taip:

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Žemės ūkis ir kaimo plėtra: |
| EŽŪGF: Tiesioginės pagalbos laikotarpis nuo spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. | 33 040 | 33 774 |
| EŽŪGF: Tiesioginė pagalba – kitos teisės | 11 492 | 10 701 |
| EŽŪGF: Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas | 0 | 224 |
| EŽŪGF: Kita | 1 | 23 |
| EŽŪFKP | 12 497 | 12 127 |
| Iš viso | 57 030 | 56 849 |
| Struktūriniai veiksmai: |
| EŽF / ŽOFP | 66 | 56 |
| ERDF ir Sanglaudos fondas | 4 359 | 4 791 |
| ISPA | 382 | 172 |
| ESF | 1 378 | 1 687 |
| Iš viso | 6 185 | 6 706 |
| Kitos sukauptos sąnaudos: |
| Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra | 1 077 | 1 157 |
| Kita | 3 924 | 3 865 |
| Iš viso | 5 001 | 5 022 |
| Iš viso | 68 216 | 68 577 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Žemės ūkis ir kaimo plėtra:

Žemės ūkis ir kaimo plėtra:

EŽŪGF: Tiesioginės pagalbos laikotarpis nuo spalio 16 d. iki gruodžio 31 d.

33 040

33 774

EŽŪGF: Tiesioginė pagalba – kitos teisės

11 492

10 701

EŽŪGF: Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas

0

224

EŽŪGF: Kita

1

23

EŽŪFKP

12 497

12 127

Iš viso

57 030

56 849

Struktūriniai veiksmai:

Struktūriniai veiksmai:

EŽF / ŽOFP

66

56

ERDF ir Sanglaudos fondas

4 359

4 791

ISPA

382

172

ESF

1 378

1 687

Iš viso

6 185

6 706

Kitos sukauptos sąnaudos:

Kitos sukauptos sąnaudos:

Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra

1 077

1 157

Kita

3 924

3 865

Iš viso

5 001

5 022

Iš viso

68 216

68 577

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

2.19   REZERVAI

REZERVAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Tikrosios vertės rezervas | 2.19.1 | 150 | (108) |
| Garantijų fondo rezervas | 2.19.2 | 2 079 | 1 911 |
| Kiti rezervai | 2.19.3 | 1 832 | 1 805 |
| Iš viso | | 4 061 | 3 608 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Tikrosios vertės rezervas

2.19.1

2.19.1

150

(108)

Garantijų fondo rezervas

2.19.2

2.19.2

2 079

1 911

Kiti rezervai

2.19.3

2.19.3

1 832

1 805

Iš viso

4 061

3 608

2.19.1   
  Tikrosios vertės rezervas

Tikrosios vertės rezervas

Remiantis apskaitos taisyklėmis, parduoti laikomo finansinio turto koregavimas, kad atitiktų tikrąją vertę, įtraukiamas į tikrosios vertės rezervą. 2012 m. iš tikrosios vertės rezervo paimta grynoji 5 mln. EUR suma (2011 m. 24 mln. EUR), susijusi su sukauptos tikrosios vertės sumažinimu ir pripažinta finansinės veiklos ataskaitoje, susijusioje su parduoti laikomu finansiniu turtu.

2.19.2   
  Garantijų fondo rezervas

Garantijų fondo rezervas

Šis rezervas atitinka fondo garantuotų dar nesumokėtų sumų tikslinę 9 % sumą, kurią privaloma laikyti kaip turtą.

2.19.3.   
  Kiti rezervai

Kiti rezervai

Suma visų pirma susijusi su likviduojamos EAPB Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turto rezervu (1 534 mln. EUR), sudarytu dėl EAPB veiklos nutraukimo.

2.20   IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| 2011 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos | 37 458 |
| 2011 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms | 1 497 |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | 168 |
| Kiti rezervo pokyčiai | 25 |
| Ekonominis metų rezultatas | 5 329 |
| Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinų sumų | 44 477 |
| Paskirstoma: | |
| Išmokos darbuotojams | 42 503 |
| Kitos sumos | 1 974 |

Mln. EUR

Suma

2011 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos

37 458

2011 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms

1 497

Garantijų fondo rezervo pokytis

168

Kiti rezervo pokyčiai

25

Ekonominis metų rezultatas

5 329

Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinų sumų

44 477

Paskirstoma:

Paskirstoma:

Išmokos darbuotojams

42 503

Kitos sumos

1 974

Ši suma atitinka iki 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijos jau patirtų išlaidų dalį, kuri turi būti finansuojama iš būsimų biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles labai daug išlaidų yra pripažįstamos N metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos N+1 metais ir dengiamos iš N+1 metų biudžeto. Dėl šių įsipareigojimų įtraukimo į ataskaitas ir dėl to, kad atitinkamos sumos finansuojamos iš būsimų biudžetų, įsipareigojimai metų pabaigoje gerokai viršija turtą. Reikšmingiausios sumos yra susijusios su EŽŪGF veikla. Iš tikrųjų didžiąją dalį sumų valstybės narės į kitų metų biudžetą moka per trumpesnį nei 12 mėn. laikotarpį pasibaigus atitinkamiems finansiniams metams.

Iš esmės tik Komisijos išmokų darbuotojams įsipareigojimai yra apmokami per ilgesnį laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kad pensijų išmokas iš metinių biudžetų garantuoja valstybės narės. Toliau tik informaciniais tikslais pateikiamas būsimų išmokų darbuotojams išskaidymas.

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| 2013 m. mokėtinos sumos | 1 399 |
| Po 2013 m. mokėtinos sumos | 41 104 |
| Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2012 m. gruodžio 31 d. | 42 503 |

Mln. EUR

Suma

2013 m. mokėtinos sumos

1 399

Po 2013 m. mokėtinos sumos

41 104

Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2012 m. gruodžio 31 d.

42 503

Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad pirmiau nurodyti duomenys neturi jokio poveikio biudžeto vykdymo rezultatui – biudžeto įplaukos visada turi atitikti biudžeto išlaidas arba jas viršyti, o bet koks įplaukų perteklius grąžinamas valstybėms narėms.

3.   FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITOS PASTABOS

3.1   ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 | 2011 |
| BNP ištekliai | | 98 061 | 88 442 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai: Muitai | | 16 087 | 16 528 |
| Cukraus mokesčiai | | 157 | 161 |
| PVM ištekliai | | 14 871 | 14 763 |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių | 3.1.1 | 129 176 | 119 894 |
| Biudžeto koregavimas | 3.1.2 | 1 439 | 4 533 |
| Įnašai iš trečiųjų šalių (įskaitant ELPA) | | 304 | 250 |
| Iš viso | | 130 919 | 124 677 |

Mln. EUR

Pastaba

2012

2011

BNP ištekliai

98 061

88 442

Tradiciniai nuosavi ištekliai: Muitai

16 087

16 528

Cukraus mokesčiai

157

161

PVM ištekliai

14 871

14 763

Įplaukos iš nuosavų išteklių

Įplaukos iš nuosavų išteklių

3.1.1

3.1.1

129 176

129 176

119 894

119 894

Biudžeto koregavimas

3.1.2

3.1.2

1 439

4 533

Įnašai iš trečiųjų šalių (įskaitant ELPA)

304

250

Iš viso

130 919

124 677

3.1.1   
  Įplaukos iš nuosavų išteklių

Įplaukos iš nuosavų išteklių

Nuosavi ištekliai yra pagrindinis Europos Sąjungos veiklos įplaukų šaltinis. Didžiausia išlaidų dalis finansuojama iš nuosavų išteklių, o kitomis įplaukomis padengiama tik labai nedidelė viso finansavimo dalis. Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI), PVM grindžiami ištekliai ir BNP grindžiami ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro cukraus mokesčiai ir muitai. Korekcinis mechanizmas, siekiant išvengti biudžeto disbalanso (korekcija JK naudai), taip pat bendras Nyderlandų ir Švedijos metinių BNP grindžiamų įnašų sumažinimas taip pat yra nuosavų išteklių sistemos dalis. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateiktos sumos yra nurodytos po šio atskaitymo.

Reikėtų pažymėti, kad 2011 m. Belgijos valdžios institucijos pateikė prašymą grąžinti 126 mln. EUR grynąją sumą, susijusią su TNI, pervestais į ES biudžetą. Kadangi per Komisijos patikrinimus ir Audito Rūmų auditą nustatyta tam tikrų Belgijos sąskaitų patvirtinimo ir apskaitos trūkumų, kurie taip pat turėjo poveikį į ES biudžetą kaip tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI) pervedamų sumų patikimumui, atliktas išorės auditas. 2013 m. pirmąjį pusmetį Komisijos tarnybos atliko papildomą patikrinimą, kurio metu įvertinti audito rezultatai, įskaitant prašymą grąžinti lėšas ir taisomuosius veiksmus. Audito išvadas, kurioms Komisija pritarė patikrinimo ataskaitoje, patvirtino, kad prašyme grąžinti lėšas nėra reikšmingų klaidų ir kad skaičiavimai yra patikimi. Todėl 2012 m. gruodžio 31 d. į Komisijos apskaitą įtrauktas atidėjinys, skirtas padengti išlaidoms, susijusioms su Belgijos valdžios institucijų prašymu, kuris bus nagrinėjamas 2013 m.

3.1.2   
  Biudžeto tikslinimas

Biudžeto tikslinimas

Biudžeto tikslinimas apima 2011 m. biudžeto perteklių (1 497 mln. EUR), kuris valstybėms narėms grąžinamas netiesiogiai, atskaitant nuosavų išteklių sumas, kurias jos turi pervesti ES kitais metais, – taigi, tai yra 2012 m. įplaukos.

3.2   KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 m. | 2011 m. |
| Baudos | 3.2.1 | 1 884 | 868 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 3.2.2 | 87 | 65 |
| Išlaidų susigrąžinimas: | 3.2.3 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 63 | 76 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 30 | 17 |
| Decentralizuotas valdymas | | 27 | 106 |
| Jungtinis valdymas | | 8 | 3 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 1 376 | 845 |
| Iš viso | | 1 504 | 1 047 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų: | 3.2.4 | | |
| Darbuotojai | | 1 209 | 1 141 |
| Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos | | 23 | 94 |
| Kitos administracinės įplaukos | | 59 | 119 |
| Iš viso | | 1 291 | 1 354 |
| Įvairios veiklos įplaukos: | 3.2.5 | | |
| Tikslinimas / atidėjiniai | | 280 | 59 |
| Valiutos keitimo pelnas | | 335 | 476 |
| Kita | | 1 445 | 1 507 |
| Iš viso | | 2 060 | 2 042 |
| Iš viso | | 6 826 | 5 376 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 m.

2011 m.

Baudos

Baudos

3.2.1

3.2.1

1 884

1 884

868

868

Žemės ūkio mokesčiai

Žemės ūkio mokesčiai

3.2.2

3.2.2

87

87

65

65

Išlaidų susigrąžinimas:

Išlaidų susigrąžinimas:

3.2.3

3.2.3

Tiesioginis centralizuotas valdymas

63

76

Netiesioginis centralizuotas valdymas

30

17

Decentralizuotas valdymas

27

106

Jungtinis valdymas

8

3

Pasidalijamasis valdymas

1 376

845

Iš viso

1 504

1 047

Įplaukos iš administracinių operacijų:

Įplaukos iš administracinių operacijų:

3.2.4

3.2.4

Darbuotojai

1 209

1 141

Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos

23

94

Kitos administracinės įplaukos

59

119

Iš viso

1 291

1 354

Įvairios veiklos įplaukos:

Įvairios veiklos įplaukos:

3.2.5

3.2.5

Tikslinimas / atidėjiniai

280

59

Valiutos keitimo pelnas

335

476

Kita

1 445

1 507

Iš viso

2 060

2 042

Iš viso

6 826

5 376

3.2.1   
  Baudos

Baudos

Šios įplaukos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą. Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Komisija priima sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui. Įplaukų iš baudų padidėjimą, palyginti su 2011 m., lėmė 2012 m. byla dėl TV ir kompiuterių vaizduoklių rodytuvinių vamzdžių, kurioje skirta didelė bauda.

2013 m. kovo mėn. „Microsoft“ skirta 561 mln. EUR bauda už tai, kad ES vartotojams reklamavo tik Internet Explorer, o ne įvairias žiniatinklio naršykles.

Internet Explorer

3.2.2   
  Žemės ūkio mokesčiai

Žemės ūkio mokesčiai

Šios sumos visų pirma yra susijusios su pieno mokesčiais, kurie yra rinkos valdymo priemonė, kurios tikslas – bausti pieno gamintojams, kurie viršija savo referencines kvotas. Kadangi jie nesusieti su ankstesnėmis Komisijos išmokomis, jie iš esmės laikomi specialios paskirties įplaukomis.

3.2.3   
  Išlaidų susigrąžinimas

Išlaidų susigrąžinimas

Prie šios kategorijos priskiriami vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kuriuos pateikė Komisija ir pagal kuriuos Komisijos apskaitos sistemoje registruojama išskaita iš paskesnių mokėjimų, siekiant susigrąžinti anksčiau iš bendrojo biudžeto išmokėtas sumas, remiantis patikrinimais, užbaigtais auditais arba tinkamumo finansuoti analize, taip pat valstybių narių EŽŪGF lėšų gavėjams pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti. Į šią išlaidų kategoriją taip pat įtrauktas sukauptų pajamų vertinimo pokytis nuo praėjusiųjų metų pabaigos iki dabartinio laikotarpio.

Reikėtų pažymėti, kad šie skaičiai atspindi tik ES taisomosios veiklos poveikį apskaitai, kuri grindžiama galiojančiomis ES apskaitos taisyklėmis. Dėl šios priežasties šie skaičiai negali parodyti ir neparodo viso ES išlaidų susigrąžinimo masto, visų pirma reikšmingose struktūrinių veiksmų išlaidų srityse, kuriose veikia specialūs mechanizmai, užtikrinantys finansuoti netinkamų lėšų susigrąžinimą, dėl kurių daugeliu atvejų vykdomieji raštai sumoms išieškoti nepateikiami ir kurios todėl nedaro poveikio ES apskaitos sistemai. Be to, remiantis ES apskaitos taisyklėmis, išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas taip pat neparodytas kaip įplaukos. Daugiau informacijos apie finansinių klaidų ištaisymą ir išlaidų susigrąžinimą pateikta 6 pastaboje.

6

Žemės ūkis. EŽŪGF ir kaimo plėtra

Žemės ūkis. EŽŪGF ir kaimo plėtra

Su Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF) ir Žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP) susijusios sumos, priskiriamos prie šios kategorijos ir apskaitomos kaip metų įplaukos, yra 1 020 mln. EUR. Šias sumas sudaro:

| — | per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 724 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 724 mln. EUR,

| — | sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 296 mln. EUR: 195 mln. EUR kompensuotų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, ir 101 mln. EUR grynasis nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, padidėjimas. |
| --- | --- |

—

sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 296 mln. EUR: 195 mln. EUR kompensuotų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, ir 101 mln. EUR grynasis nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, padidėjimas.

Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

Su struktūriniais veiksmais, įtrauktais į šią išlaidų kategoriją, susijusių išlaidų susigrąžinimas siekė 356 mln. EUR (2011 m. 109 mln. EUR). Pagrindinės šios subkategorijos sumos apima lėšas, susigrąžintas pagal Komisijos pateiktus vykdomuosius raštus 95 mln. EUR sumai, susijusiai su ankstesniais metais patirtomis išlaidomis (įskaitant 5 mln. EUR sumą, susijusią su EŽŪOGF Orientavimo skyriumi), išieškoti ir 261 mln. EUR sukauptų pajamų pokyčiu (padidėjimu) metų pabaigoje.

Vykdomieji raštai sumoms išieškoti pateikiami tik šiais atvejais:

| — | oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių pataisų, nustačius, kad sumos, kurių prašo valstybės narės, išleistos netinkamai, |
| --- | --- |

—

oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių pataisų, nustačius, kad sumos, kurių prašo valstybės narės, išleistos netinkamai,

| — | atliekant taisymą, kai užbaigiama programa, dėl kurio sumažinamas ES įnašas, jeigu valstybė narė nedeklaravo pakankamai tinkamų finansuoti išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti vykdomos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei; |
| --- | --- |

—

atliekant taisymą, kai užbaigiama programa, dėl kurio sumažinamas ES įnašas, jeigu valstybė narė nedeklaravo pakankamai tinkamų finansuoti išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti vykdomos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei;

| — | susigrąžinant sumas užbaigus programą, kai baigiamos teisinės procedūros, kurios dar buvo vykdomos užbaigimo metu. |
| --- | --- |

—

susigrąžinant sumas užbaigus programą, kai baigiamos teisinės procedūros, kurios dar buvo vykdomos užbaigimo metu.

Kiti su struktūriniais veiksmais susiję vykdomieji raštai pateikti išankstiniam finansavimui susigrąžinti, žr. 6.5 pastabą. Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją.

6.5

3.2.4   
  Įplaukos iš administracinių operacijų

Įplaukos iš administracinių operacijų

Šios įplaukos susidaro atlikus atskaitymus iš darbuotojų atlyginimų ir jas visų pirma sudaro dvi sumos: įmokos į darbuotojų pensijų sistemą ir pajamų mokestis.

3.2.5   
  Įvairios veiklos įplaukos

Įvairios veiklos įplaukos

672 mln. EUR suma (2011 m. 535 mln. EUR) susijusi su iš narystės siekiančių narių gautomis sumomis. Į šią išlaidų kategoriją taip pat įtraukiamas valiutos keitimo pelnas, išskyrus 3.5 pastaboje aptariamą finansinę veiklą. Šis pelnas atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusias operacijas ne euro, bet kita valiuta bei atliekant perkainojimą metų pabaigoje, kad būtų galima parengti ataskaitas. Jose nurodytas tiek realizuotas, tiek nerealizuotas pelnas. Per metus gautas 52 mln. EUR grynasis valiutos keitimo pelnas (2011 m. 94 mln. EUR).

3.5

3.3   ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 m. | 2011 m. |
| Išlaidos darbuotojams | 5 708 | 5 416 |
| Nusidėvėjimas ir nuvertėjimas | 451 | 412 |
| Kitos administracinės išlaidos | 3 161 | 3 148 |
| Iš viso | 9 320 | 8 976 |

Mln. EUR

2012 m.

2011 m.

Išlaidos darbuotojams

5 708

5 416

Nusidėvėjimas ir nuvertėjimas

451

412

Kitos administracinės išlaidos

3 161

3 148

Iš viso

9 320

8 976

Į šią kategoriją įtrauktos 379 mln. EUR išlaidos (2011358 mln. EUR), susijusios su veiklos nuomos išlaidomis – sumomis, kurias įsipareigota sumokėti per šių likusį nuomos sutarčių galiojimo laikotarpį:

| Mln. EUR |
| --- |
| | Būsimos mokėtinos sumos |
| < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Pastatai | 340 | 947 | 575 | 1 862 |
| IT medžiaga ir kita įranga | 5 | 7 | 0 | 12 |
| Iš viso | 345 | 954 | 575 | 1 874 |

Mln. EUR

Būsimos mokėtinos sumos

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Pastatai

340

947

575

1 862

IT medžiaga ir kita įranga

5

7

0

12

Iš viso

345

954

575

1 874

3.4   VEIKLOS IŠLAIDOS

VEIKLOS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 m. | 2011 m. |
| Pirminės veiklos išlaidos: | 3.4.1 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 9 883 | 10 356 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 4 151 | 4 119 |
| Decentralizuotas valdymas | | 1 019 | 766 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 106 378 | 104 067 |
| Jungtinis valdymas | | 1 819 | 1 714 |
| Iš viso | | 123 250 | 121 022 |
| Kitos veiklos išlaidos: | 3.4.2 | | |
| Tikslinimas / atidėjiniai | | 427 | 251 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | | 281 | 382 |
| Kita | | 675 | 2 123 |
| Iš viso | | 1 383 | 2 756 |
| Iš viso | | 124 633 | 123 778 |

Mln. EUR

Pastaba

2012 m.

2011 m.

Pirminės veiklos išlaidos:

Pirminės veiklos išlaidos:

3.4.1

3.4.1

Tiesioginis centralizuotas valdymas

9 883

10 356

Netiesioginis centralizuotas valdymas

4 151

4 119

Decentralizuotas valdymas

1 019

766

Pasidalijamasis valdymas

106 378

104 067

Jungtinis valdymas

1 819

1 714

Iš viso

123 250

121 022

Kitos veiklos išlaidos:

Kitos veiklos išlaidos:

3.4.2

3.4.2

Tikslinimas / atidėjiniai

427

251

Valiutos keitimo nuostoliai

281

382

Kita

675

2 123

Iš viso

1 383

2 756

Iš viso

124 633

123 778

3.4.1   
  Pirminės veiklos išlaidos

Pirminės veiklos išlaidos

ES veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansinės programos išlaidų kategorijoms ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir valdomi. Didžioji išlaidų dalis priskiriama prie pasidalijamojo valdymo kategorijos, kai užduotis pavedama vykdyti valstybėms narėms, ir apima tokias sritis, kaip EŽŪGF išlaidos ir iš skirtingų struktūrinių veiksmų priemonių (Regioninės plėtros fondo, Socialinio fondo, Žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Sanglaudos fondo ir Žuvininkystės fondo) finansuojami veiksmai.

Minėtos veiklos išlaidos daugiausia susijusios su šiomis sritimis: žemės ūkis ir kaimo plėtra (57 mlrd. EUR), regioninė plėtra ir sanglauda (39 mlrd. EUR), užimtumas ir socialiniai reikalai (11 mlrd. EUR), moksliniai tyrimai ir ryšių tinklai, turinys ir technologijos (6 mlrd. EUR) ir išorės santykiai (3 mlrd. EUR).

3.4.2   
  Kitos veiklos išlaidos

Kitos veiklos išlaidos

Valiutos keitimo nuostoliai, išskyrus dėl 3.6 pastaboje aprašomos finansinės veiklos, atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusius sandorius ne euro, bet kita valiuta bei metų pabaigoje atliekant perkainojimą, kuris būtinas ataskaitoms parengti, – jie gali būti tiek realizuoti, tiek nerealizuoti.

3.6

2011 m. į kitų veiklos išlaidų kategoriją daugiausia įtrauktos ankstesniais metais skirtų baudų pataisos, kurių bendra vertė – 1 471 mln. EUR

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąnaudos

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąnaudos

Mokslinių tyrimų ir nekapitalizuotos technologinės plėtros sąnaudos įtraukiamos į administracinių išlaidų (3.3 pastaba) ir veiklos išlaidų kategorijas:

3.3

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 m. | 2011 m. |
| Mokslinių tyrimų sąnaudos | 331 | 327 |
| Nekapitalizuotos technologinės plėtros sąnaudos | 76 | 145 |
| Pripažintos išlaidomis | 407 | 472 |

Mln. EUR

2012 m.

2011 m.

Mokslinių tyrimų sąnaudos

331

327

Nekapitalizuotos technologinės plėtros sąnaudos

76

145

Pripažintos išlaidomis

407

472

3.5   FINANSINĖS ĮPLAUKOS

FINANSINĖS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 m. | 2011 m. |
| Dividendų pajamos | 12 | 5 |
| Palūkanų pajamos: |
| Iš išankstinio finansavimo | 28 | 40 |
| Iš pradelstų mokėjimų | 242 | 89 |
| Iš parduoti laikomo finansinio turto | 100 | 113 |
| Iš paskolų | 1 559 | 921 |
| Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų | 26 | 132 |
| Kita | 2 | 5 |
| Iš viso | 1 957 | 1 300 |
| Kitos finansinės pajamos: |
| Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo | 18 | 3 |
| Kita | 160 | 178 |
| Iš viso | 178 | 181 |
| Dabartinės vertės koregavimas | 0 | 1 |
| Valiutos keitimo pelnas | 10 | 4 |
| Total | 2 157 | 1 491 |

Mln. EUR

2012 m.

2011 m.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos

12

12

5

5

Palūkanų pajamos:

Palūkanų pajamos:

Iš išankstinio finansavimo

28

40

Iš pradelstų mokėjimų

242

89

Iš parduoti laikomo finansinio turto

100

113

Iš paskolų

1 559

921

Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų

26

132

Kita

2

5

Iš viso

1 957

1 300

Kitos finansinės pajamos:

Kitos finansinės pajamos:

Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo

18

3

Kita

160

178

Iš viso

178

181

Dabartinės vertės koregavimas

Dabartinės vertės koregavimas

0

0

1

1

Valiutos keitimo pelnas

Valiutos keitimo pelnas

10

10

4

4

Total

2 157

1 491

Finansinių pajamų padidėjimas iš esmės paaiškinamas tuo, kad padidėjo pajamos iš paskolų palūkanų. Šis padidėjimas atitinka padidėjusį EFSM paskolų balansą (žr. 2.4.2 ir 7 pastabas). Kadangi šios paskolos kompensacinės, taip pat užfiksuotas atitinkamas pajamų iš paskolų palūkanų padidėjimas (žr. 3.6 pastabą). Pajamų iš pinigų ir pinigų ekvivalentų sumažėjimą galima paaiškinti 2012 m. užfiksuotu dideliu rinkos palūkanų normų sumažėjimu. Didžiausias poveikis padarytas laikinai surinktų baudų palūkanų kategorijai. Šioje specialioje kategorijoje dėl 2012 m. palūkanų normų sumažėjimo ir kartu dėl didelio baudų sąskaitų uždarymo skaičiaus pajamos iš palūkanų sumažėjo maždaug 81 mln. EUR.

2.4.2

7

3.6

3.6   FINANSINĖS IŠLAIDOS

FINANSINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 m. |
| Palūkanų išlaidos: |
| Nuomai | 88 | 91 |
| Pasiskolintoms lėšoms | 1 545 | 903 |
| Kitos | 23 | 30 |
| Iš viso | 1 656 | 1 024 |
| Kitos finansinės išlaidos: |
| Finansinių atidėjinių koregavimas | 75 | 74 |
| Išlaidos, susijusios su patikėtinių valdomomis finansinėmis priemonėmis | 43 | 47 |
| Parduoti laikomo finansinio turto nuvertėjimo nuostoliai | 8 | 12 |
| Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo | 4 | 5 |
| Kitos | 143 | 144 |
| Iš viso | 273 | 282 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | 13 | 49 |
| Iš viso | 1 942 | 1 355 |

Mln. EUR

2012

2011 m.

Palūkanų išlaidos:

Palūkanų išlaidos:

Nuomai

88

91

Pasiskolintoms lėšoms

1 545

903

Kitos

23

30

Iš viso

1 656

1 024

Kitos finansinės išlaidos:

Kitos finansinės išlaidos:

Finansinių atidėjinių koregavimas

75

74

Išlaidos, susijusios su patikėtinių valdomomis finansinėmis priemonėmis

43

47

Parduoti laikomo finansinio turto nuvertėjimo nuostoliai

8

12

Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo

4

5

Kitos

143

144

Iš viso

273

282

Valiutos keitimo nuostoliai

Valiutos keitimo nuostoliai

13

13

49

49

Iš viso

1 942

1 355

3.7   BENDROSIOMS IR ASOCIJUOTOSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO DEFICITO DALIS

BENDROSIOMS IR ASOCIJUOTOSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO DEFICITO DALIS

Remdamasi nuosavybės apskaitos metodu Komisija į savo finansinės veiklos ataskaitą įtraukia savo bendrųjų ir asocijuotųjų įmonių grynojo deficito dalį (taip pat žr. 2.3.1 ir 2.3.2 pastabas).

2.3.1 ir 2.3.2

3.8   ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

2012 m. EUR finansinės veiklos ataskaitoje pripažintos 137 023 mln. EUR (2011 – EUR 130 391 mln.) įplaukos iš neprekybinių operacijų.

3.9   SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

Segmentų ataskaitoje pateiktas veiklos įplaukų ir išlaidų išskaidymas pagal Komisijos politikos sritį, remiantis veikla grindžiamo biudžeto struktūra. Šios politikos sritys gali būti suskirstytos į tris didesnes grupes: „Europos Sąjungos vidaus veiksmai“, „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ ir „Tarnybos ir kita“.

„Europos Sąjungos vidaus veiksmai“ yra didžiausia kategorija, apimanti daugelį Europos Sąjungos vidaus politikos sričių. „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ apima ES išorės politiką, pvz., prekybą ir pagalbą. „Tarnybos ir kita“ yra vidaus horizontalūs veiksmai, reikalingi ES institucijų ir įstaigų funkcionavimui užtikrinti. Reikia atkreipti dėmesį, kad su agentūromis susijusi informacija įtraukiama į atitinkamą politikos sritį. Taip pat reikia atkreipti dėmesį, kad centrinių Komisijos tarnybų skaičiuojami, renkami ir valdomi nuosavi ištekliai ir įnašai nėra skirstomi pagal įvairias veiklos rūšis.

| Mln. EUR |
| --- |
| | ES vidaus veiksmai | ES išorės veiksmai | Tarnybos ir kita | Likviduojama EAPB | Kiti skirsniai | Konsolidacijos eliminavimas | Iš viso |
| Baudos | 1 884 | — | — | — | — | — | 1 884 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 87 | — | — | — | — | — | 87 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 1 444 | 59 | 1 | — | — | — | 1 504 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 99 | 1 | 992 | — | 664 | (465) | 1 291 |
| Įvairios veiklos įplaukos | 2 692 | 90 | 440 | 7 | 8 | (1 177) | 2 060 |
| Kitos veiklos įplaukos | 6 206 | 150 | 1 433 | 7 | 672 | (1 642) | 6 826 |
| Išlaidos darbuotojams | (2 256) | (318) | (1 352) | — | (1 802) | 20 | (5 708) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (126) | 1 | (113) | — | (213) | — | (451) |
| Kitos administracinės išlaidos | (1 003) | (311) | (880) | — | (1 594) | 627 | (3 161) |
| Administracinės išlaidos | (3 385) | (628) | (2 345) | — | (3 609) | 647 | (9 320) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (6 996) | (3 572) | (159) | — | — | 844 | (9 883) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (3 762) | (422) | (34) | — | — | 67 | (4 151) |
| Decentralizuotas valdymas | (494) | (525) | — | — | — | — | (1 019) |
| Pasidalijamasis valdymas | (106 464) | 83 | 3 | — | — | — | (106 378) |
| Jungtinis valdymas | (269) | (1 550) | — | — | — | — | (1 819) |
| Kitos veiklos išlaidos | (774) | (3) | (634) | (48) | (8) | 84 | (1 383) |
| Veiklos išlaidos | (118 759) | (5 989) | (824) | (48) | (8) | 995 | (124 633) |
| Iš viso veiklos išlaidų | (122 144) | (6 617) | (3 169) | (48) | (3 617) | 1 642 | (133 953) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (115 938) | (6 467) | (1 736) | (41) | (2 945) | 0 | (127 127) |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | | | | | | | 130 919 |
| Pagrindinės veiklos perteklius | | | | | | | 3 792 |
| Grynosios finansinės įplaukos | | | | | | | 215 |
| Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | | | | | | | (8 846) |
| Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | | | | | | | (490) |
| Ekonominis metų rezultatas | | | | | | | (5 329) |

Mln. EUR

ES vidaus veiksmai

ES išorės veiksmai

Tarnybos ir kita

Likviduojama EAPB

Kiti skirsniai

Konsolidacijos eliminavimas

Iš viso

Baudos

1 884

—

—

—

—

—

1 884

Žemės ūkio mokesčiai

87

—

—

—

—

—

87

Išlaidų susigrąžinimas

1 444

59

1

—

—

—

1 504

Įplaukos iš administracinių operacijų

99

1

992

—

664

(465)

1 291

Įvairios veiklos įplaukos

2 692

90

440

7

8

(1 177)

2 060

Kitos veiklos įplaukos

Kitos veiklos įplaukos

6 206

6 206

150

150

1 433

1 433

7

7

672

672

(1 642)

(1 642)

6 826

6 826

Išlaidos darbuotojams

(2 256)

(318)

(1 352)

—

(1 802)

20

(5 708)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(126)

1

(113)

—

(213)

—

(451)

Kitos administracinės išlaidos

(1 003)

(311)

(880)

—

(1 594)

627

(3 161)

Administracinės išlaidos

Administracinės išlaidos

(3 385)

(3 385)

(628)

(628)

(2 345)

(2 345)

—

(3 609)

(3 609)

647

647

(9 320)

(9 320)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(6 996)

(3 572)

(159)

—

—

844

(9 883)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(3 762)

(422)

(34)

—

—

67

(4 151)

Decentralizuotas valdymas

(494)

(525)

—

—

—

—

(1 019)

Pasidalijamasis valdymas

(106 464)

83

3

—

—

—

(106 378)

Jungtinis valdymas

(269)

(1 550)

—

—

—

—

(1 819)

Kitos veiklos išlaidos

(774)

(3)

(634)

(48)

(8)

84

(1 383)

Veiklos išlaidos

Veiklos išlaidos

(118 759)

(118 759)

(5 989)

(5 989)

(824)

(824)

(48)

(48)

(8)

(8)

995

995

(124 633)

(124 633)

Iš viso veiklos išlaidų

(122 144)

(6 617)

(3 169)

(48)

(3 617)

1 642

(133 953)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(115 938)

(115 938)

(6 467)

(6 467)

(1 736)

(1 736)

(41)

(41)

(2 945)

(2 945)

0

0

(127 127)

(127 127)

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

130 919

Pagrindinės veiklos perteklius

Pagrindinės veiklos perteklius

3 792

3 792

Grynosios finansinės įplaukos

215

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

(8 846)

Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

(490)

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

(5 329)

(5 329)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Ekonomikos ir finansų reikalai | Įmonės ir pramonė | Konkurencija | Užimtumas | Žemės ūkis | Transportas ir energetika | Aplinka | Moksliniai tyrimai | Informacinė visuomenė |
| Kitos veiklos įplaukos: | | | | | | | | | |
| Baudos | 0 | 6 | 1 878 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 025 | 10 | 3 | 21 | 18 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 0 | 18 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 7 | 0 |
| Įvairios veiklos įplaukos | 4 | 93 | 0 | 34 | 239 | 220 | 39 | 845 | 12 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 4 | 118 | 1 878 | 82 | 1 351 | 246 | 42 | 873 | 30 |
| Administracinės išlaidos: | (68) | (210) | (89) | (107) | (127) | (412) | (126) | (432) | (131) |
| Išlaidos darbuotojams | (60) | (147) | (83) | (82) | (107) | (281) | (88) | (236) | (107) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (15) | (1) | (15) | 0 |
| Kitos administracinės išlaidos | (8) | (55) | (6) | (24) | (20) | (116) | (37) | (181) | (24) |
| Veiklos išlaidos: | (40) | 394 | (80) | (10 873) | (56 842) | (2 372) | (329) | (4 365) | (1 312) |
| Centralizuotas tiesioginis valdymas | (40) | 211 | 0 | (169) | (48) | (1 061) | (307) | (2 906) | (1 285) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | 352 | 0 | (3) | 0 | (1 127) | (10) | (1 408) | (22) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (61) | (38) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | (10 618) | (56 655) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jungtinis valdymas | 0 | (130) | 0 | (7) | 0 | (123) | 0 | 0 | 0 |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | (39) | (80) | (15) | (101) | (61) | (12) | (51) | (5) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (108) | 184 | (169) | (10 980) | (56 969) | (2 784) | (455) | (4 797) | (1 443) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (104) | 302 | 1 709 | (10 898) | (55 618) | (2 538) | (413) | (3 924) | (1 413) |

Mln. EUR

Ekonomikos ir finansų reikalai

Įmonės ir pramonė

Konkurencija

Užimtumas

Žemės ūkis

Transportas ir energetika

Aplinka

Moksliniai tyrimai

Informacinė visuomenė

Kitos veiklos įplaukos:

Baudos

0

6

1 878

0

0

0

0

0

0

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

87

0

0

0

0

Išlaidų susigrąžinimas

0

1

0

48

1 025

10

3

21

18

Įplaukos iš administracinių operacijų

0

18

0

0

0

16

0

7

0

Įvairios veiklos įplaukos

4

93

0

34

239

220

39

845

12

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

4

4

118

118

1 878

1 878

82

82

1 351

1 351

246

246

42

42

873

873

30

30

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(68)

(68)

(210)

(210)

(89)

(89)

(107)

(107)

(127)

(127)

(412)

(412)

(126)

(126)

(432)

(432)

(131)

(131)

Išlaidos darbuotojams

(60)

(147)

(83)

(82)

(107)

(281)

(88)

(236)

(107)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

0

(8)

0

(1)

0

(15)

(1)

(15)

0

Kitos administracinės išlaidos

(8)

(55)

(6)

(24)

(20)

(116)

(37)

(181)

(24)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(40)

(40)

394

394

(80)

(80)

(10 873)

(10 873)

(56 842)

(56 842)

(2 372)

(2 372)

(329)

(329)

(4 365)

(4 365)

(1 312)

(1 312)

Centralizuotas tiesioginis valdymas

(40)

211

0

(169)

(48)

(1 061)

(307)

(2 906)

(1 285)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

352

0

(3)

0

(1 127)

(10)

(1 408)

(22)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

(61)

(38)

0

0

0

0

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

(10 618)

(56 655)

0

0

0

0

Jungtinis valdymas

0

(130)

0

(7)

0

(123)

0

0

0

Kitos veiklos išlaidos

0

(39)

(80)

(15)

(101)

(61)

(12)

(51)

(5)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(108)

184

(169)

(10 980)

(56 969)

(2 784)

(455)

(4 797)

(1 443)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(104)

(104)

302

302

1 709

1 709

(10 898)

(10 898)

(55 618)

(55 618)

(2 538)

(2 538)

(413)

(413)

(3 924)

(3 924)

(1 413)

(1 413)

| Mln. EUR |
| --- |
| | Jungtinis tyrimų centras | Žuvininkystė | Vidaus rinka | Regioninė politika | Mokesčiai ir muitai | Švietimas ir kultūra | Sveikatos ir vartotojų apsauga | Teisingumas, laisvė ir saugumas | Iš viso ES vidaus veiksmų |
| Kitos veiklos įplaukos: | | | | | | | | | |
| Baudos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 884 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 6 | 0 | 303 | 0 | 6 | 2 | 1 | 1 444 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 39 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 16 | 1 | 99 |
| Įvairios veiklos įplaukos | 78 | 9 | 225 | (3) | 1 | 287 | 363 | 246 | 2 692 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 117 | 15 | 227 | 300 | 1 | 293 | 381 | 248 | 6 206 |
| Administracinės išlaidos: | (358) | (47) | (229) | (78) | (113) | (205) | (348) | (305) | (3 385) |
| Išlaidos darbuotojams | (249) | (39) | (150) | (66) | (43) | (110) | (234) | (174) | (2 256) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (27) | 0 | (8) | 0 | (10) | (1) | (25) | (15) | (126) |
| Kitos administracinės išlaidos | (82) | (8) | (71) | (12) | (60) | (94) | (89) | (116) | (1 003) |
| Veiklos išlaidos: | (82) | (807) | (69) | (38 622) | (14) | (1 808) | (661) | (877) | (118 759) |
| Centralizuotas tiesioginis valdymas | (60) | (175) | (36) | (41) | (14) | (229) | (436) | (400) | (6 996) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 478) | (66) | 0 | (3 762) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (395) | 0 | 0 | 0 | 0 | (494) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | (629) | 0 | (38 186) | 0 | 0 | 0 | (376) | (106 464) |
| Jungtinis valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) | (7) | 0 | (269) |
| Kitos veiklos išlaidos | (22) | (3) | (33) | 0 | 0 | (99) | (152) | (101) | (774) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (440) | (854) | (298) | (38 700) | (127) | (2 013) | (1 009) | (1 182) | (122 144) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (323) | (839) | (71) | (38 400) | (126) | (1 720) | (628) | (934) | (115 938) |

Mln. EUR

Jungtinis tyrimų centras

Žuvininkystė

Vidaus rinka

Regioninė politika

Mokesčiai ir muitai

Švietimas ir kultūra

Sveikatos ir vartotojų apsauga

Teisingumas, laisvė ir saugumas

Iš viso ES vidaus veiksmų

Kitos veiklos įplaukos:

Baudos

0

0

0

0

0

0

0

0

1 884

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

0

0

0

0

87

Išlaidų susigrąžinimas

0

6

0

303

0

6

2

1

1 444

Įplaukos iš administracinių operacijų

39

0

2

0

0

0

16

1

99

Įvairios veiklos įplaukos

78

9

225

(3)

1

287

363

246

2 692

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

117

117

15

15

227

227

300

300

1

1

293

293

381

381

248

248

6 206

6 206

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(358)

(358)

(47)

(47)

(229)

(229)

(78)

(78)

(113)

(113)

(205)

(205)

(348)

(348)

(305)

(305)

(3 385)

(3 385)

Išlaidos darbuotojams

(249)

(39)

(150)

(66)

(43)

(110)

(234)

(174)

(2 256)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(27)

0

(8)

0

(10)

(1)

(25)

(15)

(126)

Kitos administracinės išlaidos

(82)

(8)

(71)

(12)

(60)

(94)

(89)

(116)

(1 003)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(82)

(82)

(807)

(807)

(69)

(69)

(38 622)

(38 622)

(14)

(14)

(1 808)

(1 808)

(661)

(661)

(877)

(877)

(118 759)

(118 759)

Centralizuotas tiesioginis valdymas

(60)

(175)

(36)

(41)

(14)

(229)

(436)

(400)

(6 996)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

0

0

0

0

(1 478)

(66)

0

(3 762)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

(395)

0

0

0

0

(494)

Pasidalijamasis valdymas

0

(629)

0

(38 186)

0

0

0

(376)

(106 464)

Jungtinis valdymas

0

0

0

0

0

(2)

(7)

0

(269)

Kitos veiklos išlaidos

(22)

(3)

(33)

0

0

(99)

(152)

(101)

(774)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(440)

(854)

(298)

(38 700)

(127)

(2 013)

(1 009)

(1 182)

(122 144)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(323)

(323)

(839)

(839)

(71)

(71)

(38 400)

(38 400)

(126)

(126)

(1 720)

(1 720)

(628)

(628)

(934)

(934)

(115 938)

(115 938)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Išorės santykiai | Prekyba | Vystymasis | Plėtra | Humanitarinė pagalba | Iš viso ES išorės veiksmų |
| Kitos veiklos įplaukos: | | | | | | |
| Išlaidų susigrąžinimas | 34 | 0 | 2 | 24 | (1) | 59 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Įvairios veiklos įplaukos | 5 | 0 | 87 | (1) | (1) | 90 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 40 | 0 | 89 | 23 | (2) | 150 |
| Administracinės išlaidos: | (102) | (72) | (342) | (80) | (32) | (628) |
| Išlaidos darbuotojams | (15) | (65) | (165) | (49) | (24) | (318) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kitos administracinės išlaidos | (88) | (7) | (177) | (31) | (8) | (311) |
| Veiklos išlaidos: | (2 876) | (11) | (1 091) | (863) | (1 148) | (5 989) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (1 729) | (6) | (782) | (485) | (570) | (3 572) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (350) | 0 | (19) | (53) | 0 | (422) |
| Decentralizuotas valdymas | (218) | 0 | (37) | (270) | 0 | (525) |
| Pasidalijamasis valdymas | 83 | 0 | 0 | 0 | 0 | 83 |
| Jungtinis valdymas | (662) | (5) | (252) | (54) | (577) | (1 550) |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | 0 | (1) | (1) | (1) | (3) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (2 978) | (83) | (1 433) | (943) | (1 180) | (6 617) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (2 938) | (83) | (1 344) | (920) | (1 182) | (6 467) |

Mln. EUR

Išorės santykiai

Prekyba

Vystymasis

Plėtra

Humanitarinė pagalba

Iš viso ES išorės veiksmų

Kitos veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

34

0

2

24

(1)

59

Įplaukos iš administracinių operacijų

1

0

0

0

0

1

Įvairios veiklos įplaukos

5

0

87

(1)

(1)

90

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

40

40

0

0

89

89

23

23

(2)

(2)

150

150

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(102)

(102)

(72)

(72)

(342)

(342)

(80)

(80)

(32)

(32)

(628)

(628)

Išlaidos darbuotojams

(15)

(65)

(165)

(49)

(24)

(318)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

1

0

0

0

0

1

Kitos administracinės išlaidos

(88)

(7)

(177)

(31)

(8)

(311)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(2 876)

(2 876)

(11)

(11)

(1 091)

(1 091)

(863)

(863)

(1 148)

(1 148)

(5 989)

(5 989)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(1 729)

(6)

(782)

(485)

(570)

(3 572)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(350)

0

(19)

(53)

0

(422)

Decentralizuotas valdymas

(218)

0

(37)

(270)

0

(525)

Pasidalijamasis valdymas

83

0

0

0

0

83

Jungtinis valdymas

(662)

(5)

(252)

(54)

(577)

(1 550)

Kitos veiklos išlaidos

0

0

(1)

(1)

(1)

(3)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(2 978)

(83)

(1 433)

(943)

(1 180)

(6 617)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(2 938)

(2 938)

(83)

(83)

(1 344)

(1 344)

(920)

(920)

(1 182)

(1 182)

(6 467)

(6 467)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. TARNYBOS IR KITA

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. TARNYBOS IR KITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Spauda ir komunikacija | Kovos su sukčiavimu tarnyba | Koordinavimas | Personalas ir administracija | Eurostatas | Biudžetas | Auditas | Kalbos | Kitos | Iš viso tarnybų ir kitos veiklos |
| Kitos veiklos įplaukos: | | | | | | | | | | |
| Išlaidų susigrąžinimas | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 0 | 7 | 2 | 829 | 0 | 56 | 0 | 98 | 0 | 992 |
| Įvairios veiklos įplaukos | (2) | 5 | 1 | 53 | 0 | 9 | 0 | 47 | 327 | 440 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | (1) | 12 | 3 | 882 | 0 | 65 | 0 | 145 | 327 | 1 433 |
| Administracinės išlaidos: | (124) | (51) | (184) | (1 424) | (91) | (58) | (11) | (441) | 39 | (2 345) |
| Išlaidos darbuotojams | (79) | (38) | (159) | (632) | (70) | (45) | (10) | (358) | 39 | (1 352) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (2) | (1) | 0 | (109) | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | (113) |
| Kitos administracinės išlaidos | (43) | (12) | (25) | (683) | (21) | (13) | (1) | (82) | 0 | (880) |
| Veiklos išlaidos: | (124) | (22) | (2) | (14) | (32) | (341) | 0 | (16) | (273) | (824) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (90) | (22) | 0 | (12) | (32) | (3) | 0 | 0 | 0 | (159) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (34) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | 0 | (2) | (2) | 0 | (341) | 0 | (16) | (273) | (634) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (248) | (73) | (186) | (1 438) | (123) | (399) | (11) | (457) | (234) | (3 169) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (249) | (61) | (183) | (556) | (123) | (334) | (11) | (312) | 93 | (1 736) |

Mln. EUR

Spauda ir komunikacija

Kovos su sukčiavimu tarnyba

Koordinavimas

Personalas ir administracija

Eurostatas

Biudžetas

Auditas

Kalbos

Kitos

Iš viso tarnybų ir kitos veiklos

Kitos veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Įplaukos iš administracinių operacijų

0

7

2

829

0

56

0

98

0

992

Įvairios veiklos įplaukos

(2)

5

1

53

0

9

0

47

327

440

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

(1)

(1)

12

12

3

3

882

882

0

0

65

65

0

0

145

145

327

327

1 433

1 433

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(124)

(124)

(51)

(51)

(184)

(184)

(1 424)

(1 424)

(91)

(91)

(58)

(58)

(11)

(11)

(441)

(441)

39

39

(2 345)

(2 345)

Išlaidos darbuotojams

(79)

(38)

(159)

(632)

(70)

(45)

(10)

(358)

39

(1 352)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(2)

(1)

0

(109)

0

0

0

(1)

0

(113)

Kitos administracinės išlaidos

(43)

(12)

(25)

(683)

(21)

(13)

(1)

(82)

0

(880)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(124)

(124)

(22)

(22)

(2)

(2)

(14)

(14)

(32)

(32)

(341)

(341)

0

0

(16)

(16)

(273)

(273)

(824)

(824)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(90)

(22)

0

(12)

(32)

(3)

0

0

0

(159)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(34)

0

0

0

0

0

0

0

0

(34)

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

0

0

3

0

0

0

3

Kitos veiklos išlaidos

0

0

(2)

(2)

0

(341)

0

(16)

(273)

(634)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(248)

(73)

(186)

(1 438)

(123)

(399)

(11)

(457)

(234)

(3 169)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(249)

(249)

(61)

(61)

(183)

(183)

(556)

(556)

(123)

(123)

(334)

(334)

(11)

(11)

(312)

(312)

93

93

(1 736)

(1 736)

4.   PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITŲ PASTABOS

4.1   PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITOS TIKSLAS IR PARENGIMAS

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITOS TIKSLAS IR PARENGIMAS

Informacija apie pinigų srautus suteikia pagrindą įvertinti ES gebėjimą gauti pinigų ir pinigų ekvivalentų bei jos poreikius tuos pinigų srautus panaudoti.

Pinigų srautų ataskaita rengiama naudojant netiesioginį metodą. Tai reiškia, kad grynasis finansinių metų perteklius arba deficitas koreguojamas atsižvelgiant į nepiniginio pobūdžio sandorių rezultatus, visas praėjusių ar būsimų laikotarpių pagrindinės veiklos pinigų įplaukų ar išmokų atidėtas arba sukauptas sumas ir įplaukų arba išlaidų, susijusių su investicinės veiklos pinigų srautais, punktus.

Pinigų srautai, atsirandantys iš sandorių užsienio valiuta, parodomi EPF atskaitomybės valiuta (eurais), taikant užsienio valiutos keitimo į eurus kursą, galiojantį pinigų srautų dieną.

Pirmiau pateiktoje pinigų srautų ataskaitoje pateikti laikotarpio pinigų srautai, suklasifikuoti pagal pagrindinę ir investicinę veiklą (ES nevykdo finansinės veiklos).

4.2   PAGRINDINĖ VEIKLA

PAGRINDINĖ VEIKLA

Pagrindinė veikla – tai ES veikla, kuri nėra investicinė veikla. Ji apima didžiąją vykdomos veiklos dalį. Gavėjams suteiktos paskolos (ir susijusios pasiskolintos lėšos, kai taikytina) nelaikomos investicine (arba finansine) veikla, kadangi jomis siekiama bendrųjų tikslų, taigi jos yra ir ES kasdienių operacijų dalis. Pagrindinė veikla taip pat apima investicijas, kaip antai EIF, ERPB ir rizikos kapitalo fondus. Iš tiesų šios veiklos tikslas – dalyvauti siekiant nustatytų politikos rezultatų.

4.3   INVESTICINĖ VEIKLA

INVESTICINĖ VEIKLA

Investicinė veikla – tai nematerialiojo ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų įsigijimas ir perleidimas bei kitos investicijos, kurios neįtraukiamos į pinigų ekvivalentus. Gavėjams suteiktos paskolos nepriskiriamos prie investicinės veiklos. Siekiama parodyti realias ES atliktas investicijas.

5.   NEAPIBRĖŽTIEJI TURTAS BEI ĮSIPAREIGOJIMAI IR KITA SVARBI INFORMACIJA

5.1   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Gautos garantijos: | | |
| Įvykdymo garantijos | 337 | 300 |
| Kitos garantijos | 43 | 34 |
| Kitas neapibrėžtasis turtas | 14 | 19 |
| Iš viso | 394 | 353 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Gautos garantijos:

Įvykdymo garantijos

337

300

Kitos garantijos

43

34

Kitas neapibrėžtasis turtas

14

19

Iš viso

394

353

Įvykdymo garantijų reikalaujama siekiant užtikrinti, kad ES lėšų gavėjai įvykdytų savo sutartyse su ES numatytus įsipareigojimus.

5.2   NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Suteiktos garantijos | 5.2.1 | 22 317 | 24 394 |
| Baudos | 5.2.2 | 6 378 | 8 951 |
| EŽŪGF, kaimo plėtra ir pasirengimas narystei | 5.2.3 | 1 188 | 2 345 |
| Sanglaudos politika | 5.2.4 | 546 | 318 |
| Teismo bylos ir kiti ginčai | 5.2.5 | 91 | 251 |
| Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai | | 1 | 2 |
| Iš viso | | 30 521 | 36 261 |
| Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai, išskyrus susijusiuosius su baudomis, būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto. |

Mln. EUR

Pastaba

2012 12 31

2011 12 31

Suteiktos garantijos

5.2.1

5.2.1

22 317

24 394

Baudos

5.2.2

5.2.2

6 378

8 951

EŽŪGF, kaimo plėtra ir pasirengimas narystei

5.2.3

5.2.3

1 188

2 345

Sanglaudos politika

5.2.4

5.2.4

546

318

Teismo bylos ir kiti ginčai

5.2.5

5.2.5

91

251

Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai

1

2

Iš viso

30 521

36 261

Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai, išskyrus susijusiuosius su baudomis, būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto.

Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai, išskyrus susijusiuosius su baudomis, būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto.

5.2.1   
  Suteiktos garantijos

Suteiktos garantijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Garantijos EIB paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių: |
| 65 % garantija | 18 683 | 20 362 |
| 70 % garantija | 1 654 | 1 992 |
| 75 % garantija | 383 | 534 |
| 100 % garantija | 594 | 724 |
| Iš viso | 21 314 | 23 612 |
| Kitos suteiktos garantijos | 1 003 | 782 |
| Iš viso | 22 317 | 24 394 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Garantijos EIB paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių:

Garantijos EIB paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių:

65 % garantija

18 683

20 362

70 % garantija

1 654

1 992

75 % garantija

383

534

100 % garantija

594

724

Iš viso

21 314

23 612

Kitos suteiktos garantijos

Kitos suteiktos garantijos

1 003

1 003

782

782

Iš viso

22 317

24 394

Garantijos iš ES biudžeto suteikiamos EIB paskoloms, kurias jis pasirašė ir suteikė iš nuosavų išteklių trečiosioms šalims 2012 m. gruodžio 31 d. (įskaitant valstybėms narėms iki stojimo suteiktas paskolas). Tačiau ES garantija negali viršyti patvirtintų kredito linijų viršutinės ribos procentinės dalies: 65 % (2000–2007 m. laikotarpiu), 70 %, 75 % arba 100 %. 2007–2013 m. laikotarpiu ES garantija negali viršyti 65 % neapmokėtos sumos, o ne patvirtintų kredito linijų ribos. Nepasiekus šios viršutinės ribos, ES garantija taikoma visai sumai. 2012 m. gruodžio 31 d. neapmokėta suma iš viso siekė 21 314 mln. EUR, todėl ji yra didžiausia ES su rizika susijusi pozicija.

Minėta 2011 m. suma, kuriai taikoma 65 % garantija, apskaičiuota skirtingai nei 2000–2007 m. ir 2007–2013 m. laikotarpiais. Jei 2011 m. suma būtų buvusi apskaičiuota remiantis skirtingu skaičiavimu, būtų buvusi nurodyta 17 423 mln. EUR suma.

Kitos suteiktos garantijos daugiausia susijusios su Rizikos pasidalijimo finansine priemone (948 mln. EUR) ir Paskolų garantijų priemone TEN-T projektams (39 mln. EUR). Daugiau informacijos apie šias priemones pateikta 2.4 pastaboje.

2.4

5.2.2   
  Baudos

Baudos

Šios sumos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą, kurios buvo laikinai sumokėtos ir dėl kurių buvo pateiktas apeliacinis skundas arba nežinoma, ar apeliacinis skundas bus teikiamas. Neapibrėžtieji įsipareigojimai bus išlaikomi tol, kol su šia byla susijęs Teisingumo Teismo sprendimas taps galutiniu. Iš laikinų mokėjimų uždirbtos palūkanos įtrauktos į ekonominį metų rezultatą ir taip pat parodytos kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, siekiant parodyti Komisijos nuosavybės teisės į šias sumas neapibrėžtumą.

5.2.3   
  EŽŪGF, kaimo plėtra ir pasirengimas narystei

EŽŪGF, kaimo plėtra ir pasirengimas narystei

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms, kurie siejami su EŽŪGF sprendimais dėl atitikties, kaimo plėtros, pasirengimo narystei finansinių korekcijų kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Įsipareigojimo galutinės sumos ir metų, kuriais jis po sėkmingų apeliacinių skundų bus nuskaitytas iš biudžeto, nustatymas priklausys nuo Teisingumo Teismo procedūros trukmės.

5.2.4   
  Sanglaudos politika

Sanglaudos politika

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms kartu su ieškiniais pagal sanglaudos politiką, kol nenustatyta žodinio bylos nagrinėjimo data arba nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas.

5.2.5   
  Teismo bylos ir kiti ginčai

Teismo bylos ir kiti ginčai

Ši išlaidų kategorija susijusi su šiuo metu nagrinėjamais ieškiniais dėl žalos atlyginimo prieš Komisiją ir kitas ES įstaigas, kitais teisiniais ginčais ir numatytomis teisinėmis išlaidomis. Reikėtų pažymėti, kad ieškinyje dėl žalos atlyginimo pagal EB sutarties 288 straipsnį pareiškėjas turi įrodyti, kad institucija padarė pakankamai sunkų teisinės normos, kuria asmenims suteikiamos teisės, pažeidimą, kad ieškovas patyrė realią žalą ir kad yra tiesioginis priežastinis ryšys tarp neteisėto veiksmo ir žalos.

5.3   KITA SVARBI INFORMACIJA

KITA SVARBI INFORMACIJA

5.3.1   
  Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai

Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai | 175 853 | 165 236 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai

175 853

165 236

Minėta suma yra neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas, atėmus susijusias sumas, kurios 2012 m. finansinės veiklos ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas. Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) panaikinimai, suma. Tai įprasta daugiamečių programų pasekmė. 2012 m. gruodžio 31 d. neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma iš viso buvo 217 810 mln. EUR (2011 m. – 207 443 mln. EUR).

5.3.2   
  Svarbūs teisiniai įsipareigojimai

Svarbūs teisiniai įsipareigojimai

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 12 31 | 2011 12 31 |
| Struktūriniai veiksmai | 71 775 | 142 916 |
| Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis | 264 | 264 |
| Žuvininkystės susitarimai | 173 | 37 |
| Programa „Galileo“ | 143 | 320 |
| GMES programa | 233 | 400 |
| TEN-T | 1 331 | 3 416 |
| Kiti sutartiniai įsipareigojimai | 3 884 | 4 493 |
| Iš viso | 77 803 | 151 846 |

Mln. EUR

2012 12 31

2011 12 31

Struktūriniai veiksmai

71 775

142 916

Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis

264

264

Žuvininkystės susitarimai

173

37

Programa „Galileo“

143

320

GMES programa

233

400

TEN-T

1 331

3 416

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

3 884

4 493

Iš viso

77 803

151 846

Šie įsipareigojimai atsirado dėl to, kad ES prisiėmė ilgalaikius teisinius įsipareigojimus dėl sumų, kurios dar nepadengtos biudžetiniais įsipareigojimų asignavimais. Jie gali būti susiję su daugiametėmis programomis, tokiomis kaip struktūrinių veiksmų programos, arba sumomis, kurias ES yra įsipareigojusi sumokėti ateityje pagal balanso sudarymo dieną galiojančias administracines sutartis (t. y. susijusias su apsaugos, valymo ir kitų panašių paslaugų teikimu, taip pat sutartinius įsipareigojimus, susijusius su konkrečiais projektais, pavyzdžiui, statybos darbais).

Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

Toliau pateikiamoje lentelėje palyginti teisiniai įsipareigojimai, kurių atžvilgiu dar neprisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, ir didžiausi įsipareigojimai, susiję su 2007–2013 m. finansinėje programoje numatytomis sumomis.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007–2013 m. finansinės programos sumos
  (A) | Prisiimti teisiniai įsipareigojimai
  (B) | 2007–2011 m. biudžetiniai įsipareigojimai
  (C) | Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus
  (= B - C) | Didžiausias įsipareigojimas
  (= A - C) |
| Struktūriniai fondai | 347 552 | 347 521 | 293 050 | 54 471 | 54 502 |
| Gamtos ištekliai | 100 549 | 100 539 | 85 058 | 15 481 | 15 491 |
| Pasirengimo narystei pagalbos priemonė | 11 255 | 9 895 | 9 473 | 422 | 1 782 |
| Iš viso | 459 356 | 457 955 | 387 581 | 70 374 | 71 775 |

Mln. EUR

2007–2013 m. finansinės programos sumos

(A)

Prisiimti teisiniai įsipareigojimai

(B)

2007–2011 m. biudžetiniai įsipareigojimai

(C)

Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus

(= B - C)

Didžiausias įsipareigojimas

(= A - C)

Struktūriniai fondai

347 552

347 521

293 050

54 471

54 502

Gamtos ištekliai

100 549

100 539

85 058

15 481

15 491

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė

11 255

9 895

9 473

422

1 782

Iš viso

459 356

457 955

387 581

70 374

71 775

Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

Šie įsipareigojimai susiję su finansiniais protokolais su Viduržemio jūros baseino valstybėmis, nepriklausančiomis ES. Čia įrašyta suma yra visos sumos pasirašytuose protokoluose ir į sąskaitas įtrauktų biudžetinių įsipareigojimų sumos skirtumas. Šie protokolai yra tarptautinės sutartys, kurios negali būti nutrauktos, jeigu dėl to nesusitaria abi šalys, nors jų nutraukimo procesas yra pradėtas.

Žuvininkystės susitarimai

Žuvininkystės susitarimai

Tai įsipareigojimai, prisiimti kartu su trečiosiomis šalimis dėl operacijų pagal tarptautinius žuvininkystės susitarimus.

Programa „Galileo“

Programa „Galileo“

Šias sumas įsipareigota skirti programai „Galileo“ - pasaulinės navigacijos palydovinė sistemos kūrimui, žr. taip pat 2.2 pastabą.

2.2

GMES programa

GMES programa

Komisija su ESA 2008–2013 m. laikotarpiui sudarė sutartį dėl Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) kosmoso komponento įgyvendinimo. Visa orientacinė šiam laikotarpiui numatyta suma yra 728 mln. EUR.

TEN-T įsipareigojimai

TEN-T įsipareigojimai

Ši suma susijusi su 2007–2013 m. laikotarpio transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) dotacijomis. Programa taikoma projektams, kuriais plėtojamas transeuropinis transporto tinklas, ir siekiama paremti tiek infrastruktūros projektus, tiek mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais skatinama į naują transporto infrastruktūrą įtraukti naujas technologijas ir naujoviškus procesus. Visa orientacinė šiai programai numatyta suma yra 7 900 mln. EUR.

Su TEN-T susijusių teisinių įsipareigojimų sumažėjo dėl teisinių įsipareigojimų sumažėjimo po keitimo sprendimų ir kartu dėl biudžetinių įsipareigojimų padidėjimo.

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Čia įtrauktos sumos atitinka sumas, kurias įsipareigota sumokėti per sutarčių galiojimo laikotarpį. Didžiausios įtrauktos sumos susijusios su Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūros susitarimais dėl viešųjų pirkimų įgyvendinant ITER projektą.

6.   ES BIUDŽETO APSAUGA

6.1   BENDROJI INFORMACIJA

BENDROJI INFORMACIJA

Svarbus aspektas vykdant ES biudžetą yra poreikis užtikrinti tinkamą klaidų, pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą ir ištaisymą. Šios pastabos tikslas – pateikti: 1) prevencinių ir taisomųjų mechanizmų, numatytų taikomuose teisės aktuose, apžvalgą, kurioje išsamiai aprašomas ES įstaigų ir valstybių narių aptiktų klaidų, pažeidimų ir sukčiavimo nustatymo ir šalinimo procesas, ir 2) geriausią bendrą susijusios sumos įvertį, siekiant realiais skaičiais parodyti, kaip apsaugotas ES biudžetas.

Toliau pateikiama informacija ne tik apie veiksmus, kurių imtasi ES lygmeniu, bet taip pat apie valstybių narių korekcijas, atliktas pagal pasidalijamojo valdymo principą po savo pačių patikrinimų ir auditų (tik 2007–2013 m. programavimo laikotarpio, kadangi ankstesnių programavimo laikotarpių duomenys, pateikti valstybių narių, yra neišsamūs ir (arba) nepatikimi). Šios korekcijos Komisijos apskaitos sistemoje neregistruojamos, nes valstybės narės šias sumas daugumoje atvejų gali dar kartą panaudoti kitoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti. Valstybių narių duomenys pateikti 6.7 lentelėje.

6.7

Daugiau informacijos apie toliau pateiktas sumas ir susijusius procesus galima rasti Komisijos parengtame specialiame pranešime, nuo 2013 m. kiekvieną rugsėjo mėnesį siunčiamame biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai ir Audito Rūmams – jis skelbiamas Biudžeto GD interneto svetainėje „Europa“.

6.2   EUROPOS KOMISIJOS PREVENCINIAI MECHANIZMAI

EUROPOS KOMISIJOS PREVENCINIAI MECHANIZMAI

Vykdant tiesioginį valdymą, prevenciniai veiksmai apima atsakingų tarnybų atliekamus patikrinimus, skirtus nustatyti ar išlaidos, kurias lėšų gavėjai prašo kompensuoti, atitinka reikalavimus. Šie ex-ante patikrinimai yra įtraukti į programos valdymo procesus ir nėra skirti padengiamų išlaidų teisėtumui ir tvarkingumui užtikrinti. Komisijos tarnybos taip pat gali pateikti rekomendacijas, visų pirma sutartiniais klausimais, siekdamos užtikrinti patikimą ir veiksmingą finansavimo valdymą, taigi ir mažesnę pažeidimų riziką.

ex-ante

Pagal pasidalijamąjį valdymą (t. y. žemės ūkio ir sanglaudos politikos išlaidos) valstybės narės per visą išlaidų ciklą pirmiausia yra atsakingos už užtikrinimą, kad iš ES biudžeto apmokėtos išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos. Prevenciniai mechanizmai taip pat egzistuoja Komisijos lygmeniu jai atliekant priežiūros įstaigos vaidmenį. Komisija gali:

| — | 2007–2013 m. programų atveju nutraukti mokėjimą daugiausia 6 mėn., jeigu:






  a) | yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių atitinkamos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų; arba |
| --- | --- | --- |

—

2007–2013 m. programų atveju nutraukti mokėjimą daugiausia 6 mėn., jeigu:

nutraukti

a)

yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių atitinkamos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų; arba

| b) | Komisijos tarnybos turi atlikti papildomus patikrinimus, kai pateikiama informacija, kad patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas. |
| --- | --- |

b)

Komisijos tarnybos turi atlikti papildomus patikrinimus, kai pateikiama informacija, kad patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas.

| — | įgyvendinant 2007–2013 m. programas sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo valstybei narei, jeigu:






  a) | yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių programos valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų ir valstybė narė nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių; arba |
| --- | --- | --- |

—

įgyvendinant 2007–2013 m. programas sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo valstybei narei, jeigu:

sustabdyti

a)

yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių programos valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų ir valstybė narė nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių; arba

| b) | patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas; arba |
| --- | --- |

b)

patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas; arba

| c) | valstybė narė smarkiai pažeidė savo valdymo ir kontrolės įsipareigojimus. |
| --- | --- |

c)

valstybė narė smarkiai pažeidė savo valdymo ir kontrolės įsipareigojimus.

Jeigu valstybė narė nesiima reikiamų priemonių, Komisija gali nuspręsti skirti finansinę korekciją. Duomenys apie nutraukimus ir sustabdymus pateikti 6.4.1 pastaboje.

6.4.1

6.3   EUROPOS KOMISIJOS TAISOMIEJI MECHANIZMAI

EUROPOS KOMISIJOS TAISOMIEJI MECHANIZMAI

6.3.1.   
  Finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos

Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybės narės yra pirmiausia atsakingos už lėšų gavėjų padarytų klaidų, pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą ir pašalinimą, o Komisija užtikrina bendrą priežiūrą. Kai dėl rimtų valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų buvo padaryta arba gali būti padaryta atskirų arba sisteminių klaidų, pažeidimų ar sukčiavimų, Komisija gali taikyti finansines korekcijas. Finansinės korekcijos vykdomos trimis pagrindiniais etapais:

finansines korekcijas

| 1) | Svarstomos
  finansinės korekcijos. Šios korekcijos gali keistis, nes valstybės narės dar nėra jų oficialiai priėmusios, pavyzdžiui, tuo atveju, kai yra užbaigtas auditas, bet Komisija dar derina nuomonę su atitinkama valstybe nare. |
| --- | --- |

1)

Svarstomos
  finansinės korekcijos. Šios korekcijos gali keistis, nes valstybės narės dar nėra jų oficialiai priėmusios, pavyzdžiui, tuo atveju, kai yra užbaigtas auditas, bet Komisija dar derina nuomonę su atitinkama valstybe nare.

Svarstomos

finansinės korekcijos

| 2) | Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta. Šios sumos yra galutinės – tai reiškia, kad jas arba patvirtino atitinkama valstybė narė (t. y. joms pritarė) arba dėl jų priimtas Komisijos sprendimas. Jos pateikiamos 6.4.2.1 lentelėje. |
| --- | --- |

2)

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta. Šios sumos yra galutinės – tai reiškia, kad jas arba patvirtino atitinkama valstybė narė (t. y. joms pritarė) arba dėl jų priimtas Komisijos sprendimas. Jos pateikiamos 6.4.2.1 lentelėje.

Finansinės korekcijos

patvirtintos

nuspręsta.

6.4.2.1

| 3) | Atliktos
  finansinės korekcijos. Šios sumos – tai galutinis proceso žingsnis, kai stebima netinkamų išlaidų situacija yra visiškai ištaisyta. Sektoriais grindžiamose reglamentavimo sistemose numatyti keli koregavimo mechanizmai. Šie duomenys pateikti 6.4.2.2 ir 6.4.3.1 lentelėse. |
| --- | --- |

3)

Atliktos
  finansinės korekcijos. Šios sumos – tai galutinis proceso žingsnis, kai stebima netinkamų išlaidų situacija yra visiškai ištaisyta. Sektoriais grindžiamose reglamentavimo sistemose numatyti keli koregavimo mechanizmai. Šie duomenys pateikti 6.4.2.2 ir 6.4.3.1 lentelėse.

Atliktos

finansinės korekcijos

6.4.2.2

6.4.3.1

6.3.2.   
  Susigrąžintos lėšos

Susigrąžintos lėšos

Pagal tiesioginį valdymą ir laikantis finansinio reglamento, leidimus suteikiantis pareigūnas parengia vykdomuosius raštus nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti. Sumos susigrąžinamos skolininkui (pvz., valstybei narei) atliekant tiesioginį banko pervedimą arba Komisijai atskaitant atitinkamą sumą iš kitų skolininkui mokėtinų sumų. Finansiniame reglamente numatytos papildomos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad būtų surinktos sumos pagal pradelstus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, dėl kurių Komisijos apskaitos pareigūnas imasi specialių tolesnių veiksmų.

Pagal pasidalijamąjį valdymą žemės ūkio srityje valstybės narės privalo nustatyti klaidas ir pažeidimus ir susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas taikydamos nacionalines taisykles ir procedūras. EŽŪGF atveju iš lėšų gavėjų susigrąžinamos sumos įskaitomos Komisijai, atėmus vidutiniškai 20 %, kuriuos pasilieka valstybės narės, ir įtraukiamos į apskaitą kaip įplaukos. EŽŪFKP atveju susigrąžintina suma išskaitoma iš kito mokėjimo prašymo, prieš jį išsiunčiant Komisijos tarnyboms, sumos, todėl atitinkama suma gali būti pakartotinai panaudota programai. Jeigu valstybė narė nesiima susigrąžinti lėšų arba tai daro nekruopščiai, Komisija gali nuspręsti įsikišti ir skirti atitinkamai valstybei narei finansinę korekciją. Sanglaudos politikos srityje už nepagrįstai išmokėtų sumų, prie kurių prireikus pridedami delspinigiai, susigrąžinimą iš lėšų gavėjų pirmiausia atsakingos valstybės narės (ne Komisija). Šioje pastaboje informavimo tikslais pateikiamos valstybių narių susigrąžintos sumos kartu su informacija apie Komisijos skirtas finansines korekcijas. 2007–2013 m. valstybės narės teisiškai privalo pateikti Komisijai aiškius struktūrinius duomenis apie panaikintas bendro finansavimo sumas prieš baigdamos nacionalinę lėšų susigrąžinimo procedūrą ir nacionaliniu lygmeniu faktiškai susigrąžindamos sumas iš lėšų gavėjų.

6.3.3.   
  Nepanaudotų išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas

Nepanaudotų išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas

Beveik visose srityse ES vykdo išankstinį finansavimą arba avansinius mokėjimus lėšų gavėjams. Kaip paaiškinta 1.5.7 pastaboje, tai mokėjimai, kuriais gavėjui suteikiamas pinigų avansas arba pradinės lėšos. Jei gavėjas nepanaudojo (neišleido) visos iš ES gautos išankstinio finansavimo sumos, Komisijos tarnybos pateikia vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, siekdamos užtikrinti, kad pinigai būtų gražinti į ES biudžetą. Ši procedūra yra svarbus ES kontrolės sistemos žingsnis, kuriuo užtikrinama, kad gavėjas nepasiliktų sau papildomų lėšų be tinkamo išlaidų patvirtinimo, taip padedant apsaugoti ES biudžetą. Šios išieškotos sumos pateikiamos 6.5 lentelėje.

1.5.7

6.5

Nepanaudotų išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimo nereikia painioti su susigrąžintomis netvarkingomis išlaidomis. Kai Komisijos tarnybos nustato ir susigrąžina tokias išlaidas, susijusias su išmokėtomis išankstinio finansavimo sumomis, jos įtraukiamos į įprastus finansinio koregavimo arba išieškojimo procesus, aprašytus 6.3.1 ir 6.3.2 pastabose.

Nepanaudotų

6.3.1

6.3.2

6.3.4.   
  Įplaukos iš nuosavų išteklių. Susigrąžintos lėšos

Įplaukos iš nuosavų išteklių. Susigrąžintos lėšos

Kalbant apie įplaukas iš nuosavų išteklių, kurios yra pagrindinis ES biudžeto finansavimo šaltinis, susigrąžintos lėšos yra susijusios su: Europos Komisijos patikrinimo ataskaitomis, Europos Audito Rūmų auditais, finansinės atsakomybės atvejais dėl valstybių narių administracinių klaidų arba nepakankamai uolių išieškojimo veiksmų, pažeidimo tyrimo procedūromis, Europos Teisingumo Teismo sprendimais, taip pat also sumomis, kurios gautos iš spontaniškų valstybių narių mokėjimų ir delspinigių, susijusių su nuosavais ištekliais. Šios sumos pateikiamos 6.6 lentelėje.

6.6

6.4   PREVENCINIŲ IR KOREGAVIMO MECHANIZMŲ FINANSINIS POVEIKIS

PREVENCINIŲ IR KOREGAVIMO MECHANIZMŲ FINANSINIS POVEIKIS

6.4.1.   
  Mokėjimų laikinas nutraukimas ir sustabdymas 2012 m.

Mokėjimų laikinas nutraukimas ir sustabdymas 2012 m.

Laikinas nutraukimas

Laikinas nutraukimas

Toliau pateiktose lentelėse pateikiama ERPF, Sanglaudos fondo, ESF ir EŽF laikino mokėjimų nutraukimo atvejų raidos apžvalga tiek pagal skaičių, tiek pagal sumą. Pradiniuose likučiuose įtraukti visi 2011 m. pabaigoje dar neišspręsti atvejai, nepriklausomai nuo metų, kuriais apie laikiną sustabdymą buvo pranešta valstybei narei (dėl šios priežasties kai kurie duomenys negali būti tiesiogiai palyginti su 2011 m. metinėse ataskaitose pateiktais duomenimis). Nauji atvejai – tai tik tie laikino nutraukimo atvejai, apie kuriuos pranešta 2012 m. Išspręsti atvejai – tai atvejai, kai išlaidų kompensavimas buvo vėl pradėtas 2012 m., nepriklausomai nuo laikino nutraukimo pradžios metų. 2012 m. vis dar neišspręsti atvejai – tai laikini sustabdymai, kurie tebesitęsia 2012 m. gruodžio 31 d., t. y. išlaidų kompensavimas tebėra nutrauktas, kol atitinkama valstybė narė imsis koregavimo priemonių.

| Mln. EUR |
| --- |
| 2007-2013 m. programavimo laikotarpis | ERPF / Sanglaudos fondas |
| Iš viso neišspręstų atvejų 2011 12 31 | Nauji atvejai 2012 m. | 2012 m. išspręsti atvejai | Iš viso neišspręstų atvejų 2012 12 31 |
| Valstybė narė | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma |
| Vokietija | 3 | 17 | 2 | 163 | | | 5 | 180 |
| Ispanija | | | 49 | 1 495 | 41 | 1 319 | 8 | 176 |
| Prancūzija | | | 6 | 51 | 5 | 24 | 1 | 27 |
| Italija (8) | 10 | 265 | 20 | 1 122 | 19 | 860 | 11 | 526 |
| Latvija | | | 5 | 94 | 5 | 94 | 0 | 0 |
| Lietuva | | | 4 | 164 | 4 | 164 | 0 | 0 |
| Vengrija | | | 3 | 55 | | | 3 | 55 |
| Lenkija | | | 5 | 605 | | | 5 | 605 |
| Rumunija | | | 1 | 41 | | | 1 | 41 |
| Slovėnija | | | 1 | 6 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Slovakija | 2 | 71 | | | 2 | 71 | 0 | 0 |
| Jungtinė Karalystė | | | 1 | 22 | | | 1 | 22 |
| Teikimas kitoje valstybėje | | | 11 | 59 | 8 | 52 | 3 | 6 |
| Iš viso | 15 | 353 | 108 | 3 878 | 85 | 2 592 | 38 | 1 639 |

Mln. EUR

2007-2013 m. programavimo laikotarpis

ERPF / Sanglaudos fondas

Iš viso neišspręstų atvejų 2011 12 31

Nauji atvejai 2012 m.

2012 m. išspręsti atvejai

Iš viso neišspręstų atvejų 2012 12 31

Valstybė narė

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Vokietija

3

17

2

163

5

5

180

180

Ispanija

49

1 495

41

1 319

8

8

176

176

Prancūzija

6

51

5

24

1

1

27

27

Italija (8)

8

10

265

20

1 122

19

860

11

11

526

526

Latvija

5

94

5

94

0

0

0

0

Lietuva

4

164

4

164

0

0

0

0

Vengrija

3

55

3

3

55

55

Lenkija

5

605

5

5

605

605

Rumunija

1

41

1

1

41

41

Slovėnija

1

6

1

6

0

0

0

0

Slovakija

2

71

2

71

0

0

0

0

Jungtinė Karalystė

1

22

1

1

22

22

Teikimas kitoje valstybėje

11

59

8

52

3

3

6

6

Iš viso

15

353

108

3 878

85

2 592

38

1 639

Be šių laikino sustabdymo procedūrų 2012 m. buvo pasiųsta 119 įspėjamųjų raštų ERPF (tais atvejais, kai nebuvo nepatenkintų reikalavimų), taip toliau apsisaugant nuo neteisingų sumų.

| Mln. EUR |
| --- |
| 2007-2013 m. programavimo laikotarpis | ESF |
| Iš viso neišspręstų atvejų 2011 12 31 | Nauji atvejai 2012 m. | 2012 m. išspręsti atvejai | Iš viso neišspręstų atvejų 2012 12 31 |
| Valstybė narė | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma |
| Čekija | | | 1 | 47 | | | 1 | 47 |
| Vokietija | | | 5 | 165 | 4 | 145 | 1 | 19 |
| Ispanija | 2 | 10 | 8 | 159 | 9 | 160 | 1 | 9 |
| Prancūzija | 2 | 25 | 9 | 142 | 4 | 91 | 7 | 76 |
| Italija | 4 | 53 | 7 | 207 | 6 | 231 | 5 | 30 |
| Latvija | | | 2 | 26 | 2 | 26 | 0 | 0 |
| Lietuva | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Rumunija | | | 1 | 21 | 1 | 21 | 0 | 0 |
| Slovakija | | | 1 | 45 | 1 | 45 | 0 | 0 |
| Jungtinė Karalystė | 2 | 234 | 2 | 69 | 4 | 303 | 0 | 0 |
| Iš viso | 10 | 323 | 37 | 881 | 32 | 1 023 | 15 | 181 |

Mln. EUR

2007-2013 m. programavimo laikotarpis

ESF

Iš viso neišspręstų atvejų 2011 12 31

Nauji atvejai 2012 m.

2012 m. išspręsti atvejai

Iš viso neišspręstų atvejų 2012 12 31

Valstybė narė

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Čekija

1

47

1

1

47

47

Vokietija

5

165

4

145

1

1

19

19

Ispanija

2

10

8

159

9

160

1

1

9

9

Prancūzija

2

25

9

142

4

91

7

7

76

76

Italija

4

53

7

207

6

231

5

5

30

30

Latvija

2

26

2

26

0

0

0

0

Lietuva

1

1

1

1

0

0

0

0

Rumunija

1

21

1

21

0

0

0

0

Slovakija

1

45

1

45

0

0

0

0

Jungtinė Karalystė

2

234

2

69

4

303

0

0

0

0

Iš viso

10

323

37

881

32

1 023

15

181

| Mln. EUR |
| --- |
| 2007-2013 m. programavimo laikotarpis | EŽF |
| Iš viso neišspręstų atvejų 2011 12 31 | Nauji atvejai 2012 m. | 2012 m. išspręsti atvejai | Iš viso neišspręstų atvejų 2012 12 31 |
| Valstybė narė | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma |
| Čekija | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Danija | 1 | 0 | | | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Vokietija | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 |
| Estija | 1 | 0 | 3 | 0 | | | 4 | 0 |
| Ispanija | 1 | 62 | 2 | 32 | 2 | 84 | 1 | 9 |
| Prancūzija | 2 | 3 | | | | | 2 | 3 |
| Italija | | | 6 | 38 | | | 6 | 38 |
| Latvija | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Nyderlandai | | | 3 | 8 | 3 | 8 | 0 | 0 |
| Lenkija | | | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Portugalija | | | 3 | 16 | 2 | 12 | 1 | 4 |
| Rumunija | | | 5 | 35 | | | 5 | 35 |
| Slovakija | | | 2 | 2 | | | 2 | 2 |
| Suomija | 2 | 0 | 3 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Švedija | 1 | 0 | 2 | 6 | | | 3 | 6 |
| Jungtinė Karalystė | 1 | 34 | 4 | 7 | 2 | 33 | 3 | 8 |
| Iš viso | 11 | 100 | 36 | 149 | 17 | 141 | 30 | 108 |

Mln. EUR

2007-2013 m. programavimo laikotarpis

EŽF

Iš viso neišspręstų atvejų 2011 12 31

Nauji atvejai 2012 m.

2012 m. išspręsti atvejai

Iš viso neišspręstų atvejų 2012 12 31

Valstybė narė

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Čekija

1

1

1

1

0

0

0

0

Danija

1

0

1

0

0

0

0

0

Vokietija

2

1

2

2

1

1

Estija

1

0

3

0

4

4

0

0

Ispanija

1

62

2

32

2

84

1

1

9

9

Prancūzija

2

3

2

2

3

3

Italija

6

38

6

6

38

38

Latvija

1

0

1

1

0

0

Nyderlandai

3

8

3

8

0

0

0

0

Lenkija

1

2

1

2

0

0

0

0

Portugalija

3

16

2

12

1

1

4

4

Rumunija

5

35

5

5

35

35

Slovakija

2

2

2

2

2

2

Suomija

2

0

3

0

5

1

0

0

0

0

Švedija

1

0

2

6

3

3

6

6

Jungtinė Karalystė

1

34

4

7

2

33

3

3

8

8

Iš viso

11

100

36

149

17

141

30

108

Sustabdymas

Sustabdymas

Sprendimai dėl mokėjimų sustabdymo iš ERPF ir Sanglaudos fondo buvo priimti 2 programų atžvilgiu Vokietijoje ir Italijoje. 2012 m. gruodžio 31 d. abu sustabdymai tebegaliojo. 2012 m. buvo priimti 2 sprendimai dėl mokėjimų sustabdymo iš ESF ir jie buvo skirti Čekijai ir Slovakijai. 2012 m. gruodžio 31 d. mokėjimai tebebuvo sustabdyti Čekijos atžvilgiu. 2012 m. nebuvo priimta sprendimų dėl mokėjimų sustabdymo iš EŽF.

ERPF

Sanglaudos fondo

ESF

EŽF

6.4.2.   
  2012 m. atliktos finansinės korekcijos ir susigrąžintos lėšos

2012 m. atliktos finansinės korekcijos ir susigrąžintos lėšos

6.4.2.1   Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas, patvirtinti arba dėl kurių nuspręsta 2012 m.

Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas, patvirtinti arba dėl kurių nuspręsta 2012 m.

| Mln. EUR |
| --- |
| | Finansinės korekcijos | Susigrąžintos lėšos | 2012 Iš viso | 2011 Iš viso |
| Žemės ūkis. |
| EŽŪGF | 475 | 162 | 638 | 839 |
| Kaimo plėtra | 76 | 145 | 221 | 228 |
| Sanglaudos politika. |
| ERPF | 958 | nėra duomenų | 958 | 424 |
| Sanglaudos fondas | 203 | nėra duomenų | 203 | 17 |
| ESF | 425 | nėra duomenų | 425 | 227 |
| ŽOFP / EŽF | 2 | nėra duomenų | 2 | 3 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 31 | 3 | 34 | 1 |
| Kita | nėra duomenų | 19 | 19 | 50 |
| Vidaus politikos sritys | 1 | 252 | 253 | 270 |
| Išorės politikos sritys | nėra duomenų | 107 | 107 | 107 |
| Administravimas (9) | nėra duomenų | 7 | 7 | 8 |
| Dėl kurių nuspręsta / kurie patvirtinti 2012 m., iš viso | 2 172 | 695 | 2 867 | |
| Dėl kurių nuspręsta / kurie patvirtinti 2011 m., iš viso | 1 406 | 768 | | 2 174 |

Mln. EUR

Finansinės korekcijos

Susigrąžintos lėšos

2012 Iš viso

2011 Iš viso

Žemės ūkis.

EŽŪGF

EŽŪGF

475

162

638

839

Kaimo plėtra

Kaimo plėtra

76

145

221

228

Sanglaudos politika.

ERPF

ERPF

958

nėra duomenų

958

424

Sanglaudos fondas

Sanglaudos fondas

203

nėra duomenų

203

17

ESF

ESF

425

nėra duomenų

425

227

ŽOFP / EŽF

ŽOFP / EŽF

2

nėra duomenų

2

3

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

31

3

34

1

Kita

Kita

nėra duomenų

19

19

50

Vidaus politikos sritys

1

252

253

270

Išorės politikos sritys

nėra duomenų

107

107

107

Administravimas (9)

9

nėra duomenų

7

7

8

Dėl kurių nuspręsta / kurie patvirtinti 2012 m., iš viso

2 172

695

2 867

Dėl kurių nuspręsta / kurie patvirtinti 2011 m., iš viso

1 406

768

2 174

6.4.2.2   2012 m. atliktos finansinės korekcijos ir susigrąžytos lėšos

2012 m. atliktos finansinės korekcijos ir susigrąžytos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Finansinės Korekcijos | Susigrąžintos lėšos | 2012 Iš viso | 2011 Iš viso |
| Žemės ūkis. |
| EŽŪGF | 610 | 161 | 771 | 621 |
| Kaimo plėtra | 59 | 166 | 225 | 201 |
| Sanglaudos politika. |
| ERPF | 2 416 | nėra duomenų | 2 416 | 419 |
| Sanglaudos fondas | 207 | nėra duomenų | 207 | 115 |
| ESF | 430 | nėra duomenų | 430 | 178 |
| ŽOFP / EŽF | 1 | nėra duomenų | 1 | (90) |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 17 | 3 | 20 | 1 |
| Kita | nėra duomenų | 11 | 11 | 48 |
| Vidaus politikos sritys | 1 | 229 | 230 | 268 |
| Išorės politikos sritys | nėra duomenų | 99 | 99 | 77 |
| Administravimas (10) | nėra duomenų | 9 | 9 | 2 |
| Iš viso panaudota 2012 m. | 3 742 | 678 | 4 419 | |
| Iš viso panaudota 2011 m. | 1 106 | 733 | | 1 840 |

Mln. EUR

Finansinės Korekcijos

Susigrąžintos lėšos

2012 Iš viso

2011 Iš viso

Žemės ūkis.

EŽŪGF

EŽŪGF

610

161

771

621

Kaimo plėtra

Kaimo plėtra

59

166

225

201

Sanglaudos politika.

ERPF

ERPF

2 416

nėra duomenų

2 416

419

Sanglaudos fondas

Sanglaudos fondas

207

nėra duomenų

207

115

ESF

ESF

430

nėra duomenų

430

178

ŽOFP / EŽF

ŽOFP / EŽF

1

nėra duomenų

1

(90)

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

17

3

20

1

Kita

Kita

nėra duomenų

11

11

48

Vidaus politikos sritys

1

229

230

268

Išorės politikos sritys

nėra duomenų

99

99

77

Administravimas (10)

10

nėra duomenų

9

9

2

Iš viso panaudota 2012 m.

3 742

678

4 419

Iš viso panaudota 2011 m.

1 106

733

1 840

6.4.2.3   2012 m. finansinių korekcijų, atliktų pagal pasidalijamąjį valdymą, pasiskirstymas pagal valstybes nares

2012 m. finansinių korekcijų, atliktų pagal pasidalijamąjį valdymą, pasiskirstymas pagal valstybes nares

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | EŽŪGF | Kaimo plėtra | ERPF | Sanglaudos fondas | ESF | Kita | Iš viso 2012 m. | Iš viso 2011 m. |
| Belgija | 0 | 3 | 0 | — | 11 | 0 | 14 | 1 |
| Bulgarija | 15 | 7 | 0 | 6 | 1 | — | 30 | 25 |
| Čekija | 0 | — | 116 | 8 | — | 0 | 125 | 6 |
| Danija | 22 | — | 0 | — | — | — | 22 | 0 |
| Vokietija | (16) | 3 | 23 | — | 0 | 0 | 10 | 1 |
| Estija | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 0 |
| Airija | (1) | 10 | — | — | — | — | 9 | 2 |
| Graikija | 85 | 5 | 0 | 13 | 159 | 0 | 262 | 448 |
| Ispanija | 47 | 2 | 1 952 | 81 | 84 | 7 | 2 172 | 159 |
| Prancūzija | 64 | 1 | 20 | — | 37 | 2 | 123 | 33 |
| Italija | 209 | 0 | 57 | — | 3 | 7 | 275 | 50 |
| Kipras | 8 | 0 | — | — | — | 0 | 8 | 3 |
| Latvija | — | — | 1 | 1 | 9 | 0 | 12 | 0 |
| Lietuva | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| Liuksemburgas | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Vengrija | 6 | 0 | 0 | — | — | 0 | 6 | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 17 | 2 | 0 | — | — | 0 | 20 | 53 |
| Austrija | 1 | — | — | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Lenkija | 12 | 2 | 45 | 79 | 23 | 0 | 162 | 148 |
| Portugalija | 15 | 1 | 117 | 0 | — | 0 | 134 | 26 |
| Rumunija | 24 | 12 | 22 | — | 81 | — | 139 | 53 |
| Slovėnija | 0 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 4 |
| Slovakija | 0 | — | 29 | 17 | 11 | — | 57 | 5 |
| Suomija | 1 | 0 | 0 | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Švedija | 72 | 2 | 0 | — | 0 | — | 74 | 3 |
| Jungtinė Karalystė | 27 | 4 | 4 | — | 12 | 2 | 50 | 44 |
| Tarp regionų / tarp valstybių | — | — | 24 | — | — | — | 24 | 1 |
| Iš viso panaudota | 610 | 59 | 2 416 | 207 | 430 | 19 | 3 742 | 1 106 |

Mln. EUR

Valstybė narė

EŽŪGF

Kaimo plėtra

ERPF

Sanglaudos fondas

ESF

Kita

Iš viso 2012 m.

Iš viso 2011 m.

Belgija

0

3

0

—

11

0

14

14

1

Bulgarija

15

7

0

6

1

—

30

30

25

Čekija

0

—

116

8

—

0

125

125

6

Danija

22

—

0

—

—

—

22

22

0

Vokietija

(16)

3

23

—

0

0

10

10

1

Estija

0

1

0

0

0

—

1

1

0

Airija

(1)

10

—

—

—

—

9

9

2

Graikija

85

5

0

13

159

0

262

262

448

Ispanija

47

2

1 952

81

84

7

2 172

2 172

159

Prancūzija

64

1

20

—

37

2

123

123

33

Italija

209

0

57

—

3

7

275

275

50

Kipras

8

0

—

—

—

0

8

8

3

Latvija

—

—

1

1

9

0

12

12

0

Lietuva

3

4

3

1

0

0

10

10

0

Liuksemburgas

0

—

0

—

—

—

0

0

0

Vengrija

6

0

0

—

—

0

6

6

41

Malta

0

—

—

—

—

—

0

0

0

Nyderlandai

17

2

0

—

—

0

20

20

53

Austrija

1

—

—

—

—

0

1

1

0

Lenkija

12

2

45

79

23

0

162

162

148

Portugalija

15

1

117

0

—

0

134

134

26

Rumunija

24

12

22

—

81

—

139

139

53

Slovėnija

0

0

—

—

—

0

0

0

4

Slovakija

0

—

29

17

11

—

57

57

5

Suomija

1

0

0

—

—

0

1

1

0

Švedija

72

2

0

—

0

—

74

74

3

Jungtinė Karalystė

27

4

4

—

12

2

50

50

44

Tarp regionų / tarp valstybių

—

—

24

—

—

—

24

24

1

Iš viso panaudota

610

59

2 416

207

430

19

3 742

1 106

6.4.2.4   2012 m. atliktų finansinių korekcijų ir susigrąžintų sumų pokyčių paaiškinimas

2012 m. atliktų finansinių korekcijų ir susigrąžintų sumų pokyčių paaiškinimas

Žemės ūkis ir kaimo plėtra. Finansinės korekcijos, kurios yra patvirtintos arba dėl kurių priimtas sprendimas, daugiausia susijusios su Komisijos sprendimais dėl atitikties ir patvirtinimo, priimtais po Komisijos atliktų patikrinimų. Dėl pavėluoto pinigų išmokėjimo faktiškai panaudota suma skiriasi nuo sprendime nurodytos sumos. Susigrąžintos sumos yra gana stabilios palyginti su praėjusių metų duomenimis.

Žemės ūkis ir kaimo plėtra.

Sanglaudos politika.

Sanglaudos politika.

ERPF ir Sanglaudos fondas Finansinių korekcijų sumos, tiek patvirtintos ir (arba) dėl kurių priimtas sprendimas, tiek panaudotos, palyginti su praėjusiais metais gerokai išaugo:

ERPF ir Sanglaudos fondas

Patvirtintos sumos ir (arba) sumos, dėl kurių priimtas sprendimas

Patvirtintos sumos ir (arba) sumos, dėl kurių priimtas sprendimas

| — | 2007-2013 m. laikotarpis. Dėl griežtesnės Komisijos priežiūros ir didėjančio šiuo programų įgyvendinimo laikotarpiu vykdomų auditų skaičiaus daugiau negu pusė 1 161 mln. EUR finansinių korekcijų, patvirtintų ir (arba) dėl kurių priimtas sprendimas 2012 m. (631 mln. EUR), susijusios su dabartiniu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Finansinių korekcijų, patvirtintų ir (arba) dėl kurių priimtas sprendimas 2012 m., susijusių su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, suma paaiškinama daugiausia korekcijomis, skirtomis Ispanijai (267 mln. EUR), Čekijai (111 mln. EUR), Graikijai (82 mln. EUR) ir Lenkijai (77 mln. EUR). Į šias sumas neįeina išlaidų, kurias deklaravo gavėjai valstybių narių lygmeniu ir kurios dėl to nėra patvirtintos Komisijai dėl jos prašomų veiksmų planų, korekcijos. |
| --- | --- |

—

2007-2013 m. laikotarpis. Dėl griežtesnės Komisijos priežiūros ir didėjančio šiuo programų įgyvendinimo laikotarpiu vykdomų auditų skaičiaus daugiau negu pusė 1 161 mln. EUR finansinių korekcijų, patvirtintų ir (arba) dėl kurių priimtas sprendimas 2012 m. (631 mln. EUR), susijusios su dabartiniu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Finansinių korekcijų, patvirtintų ir (arba) dėl kurių priimtas sprendimas 2012 m., susijusių su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, suma paaiškinama daugiausia korekcijomis, skirtomis Ispanijai (267 mln. EUR), Čekijai (111 mln. EUR), Graikijai (82 mln. EUR) ir Lenkijai (77 mln. EUR). Į šias sumas neįeina išlaidų, kurias deklaravo gavėjai valstybių narių lygmeniu ir kurios dėl to nėra patvirtintos Komisijai dėl jos prašomų veiksmų planų, korekcijos.

2007-2013 m. laikotarpis.

| — | 2000–2006 m. laikotarpis. Likusi (531 mln. EUR) suma padengia korekcijas, susijusias su vykdomu 2000–2006 m. programavimo laikotarpio užbaigimo procesu. Korekcijos užbaigimo metu daromos išanalizavus užbaigimo deklaracijas arba ekstrapoliuojant liekamosios paklaidos dydį. Pagrindinės korekcijos susijusios su Ispanija (316 mln. EUR), Italija (65 mln. EUR) ir Portugalija (53 mln. EUR). Po užbaigimo proceso šios korekcijos turėtų būti tęsiamos 2013 m., tačiau jų sumos bus mažesnės. |
| --- | --- |

—

2000–2006 m. laikotarpis. Likusi (531 mln. EUR) suma padengia korekcijas, susijusias su vykdomu 2000–2006 m. programavimo laikotarpio užbaigimo procesu. Korekcijos užbaigimo metu daromos išanalizavus užbaigimo deklaracijas arba ekstrapoliuojant liekamosios paklaidos dydį. Pagrindinės korekcijos susijusios su Ispanija (316 mln. EUR), Italija (65 mln. EUR) ir Portugalija (53 mln. EUR). Po užbaigimo proceso šios korekcijos turėtų būti tęsiamos 2013 m., tačiau jų sumos bus mažesnės.

2000–2006 m. laikotarpis.

Atliktų korekcijų sumos:

Atliktų korekcijų sumos:

Šiais metais deklaruotos sumos beveik išskirtinai susijusios su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu ir finansinėmis korekcijomis, kurios patvirtintos ir (arba) dėl kurių nuspręsta ankstesniais metais. Pabaigus visų užbaigimo dokumentų patikrinimą, visiškai patvirtinus valstybės narės institucijų, iš kurių buvo išskaičiuotos korekcijos, pateiktus reikalavimus padengti išlaidas, taip pat užbaigus likusio likučio dalinį mokėjimą Ispanijai, pranešta kad didžiausia Ispanijai skirta korekcija (1,8 mlrd. EUR) yra atlikta. Reikia pažymėti, kad dėl nepakankamų mokėjimų asignavimų 2012 m. biudžete metų pabaigoje (biudžeto valdymo institucijai atmetus taisomojo biudžeto pasiūlymą, kuriame numatyti didesni mokėjimų asignavimai), Komisijos tarnybos negalėjo sumokėti Ispanijai viso mokėtino likučio.

ESF

ESF

| — | 2000-2006: dauguma paskelbtų finansinių korekcijų susijusios arba su likutinės paklaidos dydžio ekstrapoliavimu užbaigimo metu (atlikus užbaigimo deklaracijų analizę), arba su grynosiomis korekcijomis užbaigimo metu. Baigiamieji patikrinimai tebevyksta. |
| --- | --- |

—

2000-2006: dauguma paskelbtų finansinių korekcijų susijusios arba su likutinės paklaidos dydžio ekstrapoliavimu užbaigimo metu (atlikus užbaigimo deklaracijų analizę), arba su grynosiomis korekcijomis užbaigimo metu. Baigiamieji patikrinimai tebevyksta.

2000-2006

| — | 2007-2013: paskelbtos sumos susijusios su neteisingomis sumomis, išskaičiuotomis iš valstybių narių pateiktų tarpinių mokėjimo reikalavimų per visą programos ciklą. Paskelbtų sumų padidėjimas susijęs su bendra audito strategija, sukurta šiam programavimo laikotarpiui. |
| --- | --- |

—

2007-2013: paskelbtos sumos susijusios su neteisingomis sumomis, išskaičiuotomis iš valstybių narių pateiktų tarpinių mokėjimo reikalavimų per visą programos ciklą. Paskelbtų sumų padidėjimas susijęs su bendra audito strategija, sukurta šiam programavimo laikotarpiui.

2007-2013

6.4.3.   
  Suvestiniai finansinių korekcijų duomenys ir susigrąžintos sumos

Suvestiniai finansinių korekcijų duomenys ir susigrąžintos sumos

6.4.3.1   Atliktos finansinės korekcijos – suvestiniai duomenys

Atliktos finansinės korekcijos – suvestiniai duomenys

Toliau pateikta informacija rodo suvestines finansines korekcijas, pateiktas pagal programavimo laikotarpį:

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės korekcijos | Programavimo laikotarpis | EŽŪGF sprendimų suvestinė | Iš viso 2012 m. pabaigoje | % Atlikta / priimtas sprendimas - patvirtinta | Iš viso dar neatlikta korekcijų 2012 m. pabaigoje | Atlikta korekcijų 2011 m. pabaigoje |
| 1994–1999 m. laikotarpis | 2000–2006 m. laikotarpis | 2007–2013 m. laikotarpis |
| Žemės ūkis. | — | 93 | 81 | 7 728 | 7 902 | 92,7 % | 623 | 7 139 |
| EŽŪGF | — | — | — | 7 728 | 7 728 | 93,3 % | 558 | 7 024 |
| Kaimo plėtra (11) | — | 93 | 81 | — | 174 | 72,8 % | 65 | 115 |
| Sanglaudos politika. | 2 535 | 6 359 | 779 | — | 9 673 | 89,7 % | 1 114 | |
| ERPF | 1 764 | 4 626 | 154 | — | 6 544 | 89,6 % | 761 | 4 128 |
| Sanglaudos fondas | 264 | 464 | 87 | — | 815 | 82,8 % | 169 | 608 |
| ESF | 407 | 1 206 | 538 | — | 2 150 | 96,7 % | 74 | 1 720 |
| ŽOFP / EŽF | 100 | 5 | 0 | — | 105 | 52,2 % | 96 | 104 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius (11) | 0 | 58 | — | — | 58 | 80,6 % | 14 | 41 |
| Kita | — | — | — | 2 | 2 | 100,0 % | — | 0 |
| Iš viso | 2 535 | 6 452 | 861 | 7 730 | 17 577 | 91,0 % | 1 737 | 13 741 |

Mln. EUR

Finansinės korekcijos

Programavimo laikotarpis

EŽŪGF sprendimų suvestinė

Iš viso 2012 m. pabaigoje

% Atlikta / priimtas sprendimas - patvirtinta

Iš viso dar neatlikta korekcijų 2012 m. pabaigoje

Atlikta korekcijų 2011 m. pabaigoje

1994–1999 m. laikotarpis

2000–2006 m. laikotarpis

2007–2013 m. laikotarpis

Žemės ūkis.

Žemės ūkis.

—

93

93

81

81

7 728

7 728

7 902

7 902

92,7 %

92,7 %

623

623

7 139

7 139

EŽŪGF

EŽŪGF

—

—

—

7 728

7 728

7 728

93,3 %

558

7 024

Kaimo plėtra (11)

Kaimo plėtra (11

—

93

81

—

174

174

72,8 %

65

115

Sanglaudos politika.

Sanglaudos politika.

2 535

2 535

6 359

6 359

779

779

—

9 673

9 673

89,7 %

89,7 %

1 114

1 114

ERPF

ERPF

1 764

4 626

154

—

6 544

6 544

89,6 %

761

4 128

Sanglaudos fondas

Sanglaudos fondas

264

464

87

—

815

815

82,8 %

169

608

ESF

ESF

407

1 206

538

—

2 150

2 150

96,7 %

74

1 720

ŽOFP / EŽF

ŽOFP / EŽF

100

5

0

—

105

105

52,2 %

96

104

EŽŪOGF Orientavimo skyrius (11)

EŽŪOGF Orientavimo skyrius (11

0

58

—

—

58

58

80,6 %

14

41

Kita

Kita

—

—

—

2

2

2

2

100,0 %

100,0 %

—

0

0

Iš viso

2 535

6 452

861

7 730

17 577

91,0 %

1 737

13 741

Šioje lentelėje pateiktos žemės ūkio finansinių korekcijų sumos – tai bendros sumos, susijusios su atitikties patvirtinimo sprendimais. Tačiau 6.4.2.2 pastaboje pateiktos sumos taip pat pateiktos atsižvelgiant į finansinio patvirtinimo sprendimus.

6.4.2.2

EŽŪGF dalyje pateikta suvestinė panaudota 7 728 mln. EUR suma apima visas korekcijas, atliktas nuo tada, kai 1999 m. buvo priimtas pirmas sprendimas. Kaimo plėtros dalyje suvestinė 174 mln. EUR suma apima visas korekcijas ir susigrąžintas su pažeidimais susijusias sumas nuo 2007 m. Reikia pažymėti, kad kai kuriais atvejais vykdymo data buvo atidėta keliems metams, o kai kurios sumos, dėl kurių priimti sprendimai, taip pat grąžinamos atidėtais metiniais mokėjimais. Taip yra valstybių narių, kurioms teikiama finansinė pagalba remiantis 2010 m. birželio 7 d. pasirašytu Europos finansinio stabilumo fondo pagrindų susitarimu, atveju. Dėl to nuolat didėja suvestinių sumų, dėl kurių priimtas sprendimas, ir suvestinių panaudotų sumų neatitikimas.

EŽŪGF

Kaimo plėtros

Dėl Sanglaudos politikos:

Sanglaudos politikos

| | 2000–2006 m. programavimo laikotarpis 2000–2006 m. programavimo laikotarpio ERPF panaudojimo lygio padidėjimas 2012 m. (nuo 53 % 2011 m. iki 92 % 2012 m.) paaiškinamas tuo, kad valstybėms narėms iki 2012 m. buvo išsiųsti visi ERPF užbaigimo raštai (išskyrus septynis), apimantys veiklos programas, gavus leidimą iš dalies patenkinti ERPF 2000–2006 m. galutinio mokėjimo reikalavimus (kiek leidžia esami kreditai). Šis aukštas panaudojimo lygis 2012 m. pabaigoje taip pat taikomas ESF. Komisijos tarnybos tebetvarko ŽOFP užbaigimo dokumentus ir galutinio mokėjimo reikalavimus – tai paaiškina žemą panaudojimo lygį šiuo programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

2000–2006 m. programavimo laikotarpis 2000–2006 m. programavimo laikotarpio ERPF panaudojimo lygio padidėjimas 2012 m. (nuo 53 % 2011 m. iki 92 % 2012 m.) paaiškinamas tuo, kad valstybėms narėms iki 2012 m. buvo išsiųsti visi ERPF užbaigimo raštai (išskyrus septynis), apimantys veiklos programas, gavus leidimą iš dalies patenkinti ERPF 2000–2006 m. galutinio mokėjimo reikalavimus (kiek leidžia esami kreditai). Šis aukštas panaudojimo lygis 2012 m. pabaigoje taip pat taikomas ESF. Komisijos tarnybos tebetvarko ŽOFP užbaigimo dokumentus ir galutinio mokėjimo reikalavimus – tai paaiškina žemą panaudojimo lygį šiuo programavimo laikotarpiu.

2000–2006 m.

ESF

ŽOFP

| | 2007-2013 m. programavimo laikotarpis Komisijai vykdant griežtesnę priežiūrą, šiuo programų įgyvendinimo etapu vykdoma vis daugiau auditų. dėl Komisijos priežiūros ir ES auditų artimiausiais metais toliau daugės patvirtintų korekcijų ir korekcijų dėl kurių priimtas sprendimas arba kurios yra atliktos. |
| --- | --- |

2007-2013 m. programavimo laikotarpis Komisijai vykdant griežtesnę priežiūrą, šiuo programų įgyvendinimo etapu vykdoma vis daugiau auditų. dėl Komisijos priežiūros ir ES auditų artimiausiais metais toliau daugės patvirtintų korekcijų ir korekcijų dėl kurių priimtas sprendimas arba kurios yra atliktos.

2007-2013 m.

Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodytos ir korekcijos, kurias tam tikros valstybės narės užginčijo (atsižvelgiant į ankstesnę patirtį, kai baigus nagrinėti tokias bylas Komisijai tik labai retais atvejais reikėjo grąžinti lėšas). Daugiau informacijos rasite 5.2.4 pastaboje.

5.2.4

6.4.3.2   Susigrąžintos sumos – suvestiniai duomenys

Susigrąžintos sumos – suvestiniai duomenys

Patikima suvestinė informacija apie susigrąžintas sumas pateikiama tik nuo 2008 m., kai į Komisijos apskaitos sistemą buvo įdiegta speciali funkcija, skirta geriau sekti susigrąžintas sumas ir apie jas pranešti. Toliau pateikama informacija apie per metus susigrąžinamų sumų pasiskirstymą:

| Mln. EUR |
| --- |
| Susigrąžintos lėšos | Metai | Iš viso 2012 m. pabaigoje | Iš viso 2011 m. pabaigoje |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Žemės ūkis. | | | | | | | |
| EŽŪGF | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 1 015 | 854 |
| Kaimo plėtra | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 466 | 301 |
| Sanglauda | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 219 | 205 |
| Vidaus politikos sritys | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 799 | 570 |
| Išorės politikos sritys | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 425 | 326 |
| Administravimas | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 25 | 16 |
| Iš viso | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 2 949 | 2 272 |

Mln. EUR

Susigrąžintos lėšos

Metai

Iš viso 2012 m. pabaigoje

Iš viso 2011 m. pabaigoje

2008

2009

2010

2011

2012

Žemės ūkis.

EŽŪGF

EŽŪGF

356

148

172

178

161

1 015

854

Kaimo plėtra

Kaimo plėtra

0

25

114

161

166

466

301

Sanglauda

31

102

25

48

14

219

205

Vidaus politikos sritys

40

100

162

268

229

799

570

Išorės politikos sritys

32

81

136

77

99

425

326

Administravimas

0

9

5

2

9

25

16

Iš viso

459

464

614

734

678

2 949

2 272

6.5   NEPANAUDOTŲ IŠANKSTINIO FINANSAVIMO SUMŲ SUSIGRĄŽINIMAS

NEPANAUDOTŲ IŠANKSTINIO FINANSAVIMO SUMŲ SUSIGRĄŽINIMAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Žemės ūkis. | | |
| EŽŪGF | 0 | 0 |
| Kaimo plėtra | 0 | 0 |
| Sanglaudos politika. | | |
| ERPF | 38 | 13 |
| Sanglaudos fondas | 5 | 2 |
| ESF | 214 | 17 |
| ŽOFP / EŽF | 0 | 0 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 5 | 10 |
| Vidaus politikos sritys | 207 | 212 |
| Išorės politikos sritys | 104 | 72 |
| Administravimas | 2 | 0 |
| Iš viso susigrąžinta | 575 | 327 |

Mln. EUR

2012

2011

Žemės ūkis.

EŽŪGF

EŽŪGF

0

0

Kaimo plėtra

Kaimo plėtra

0

0

Sanglaudos politika.

ERPF

ERPF

38

13

Sanglaudos fondas

Sanglaudos fondas

5

2

ESF

ESF

214

17

ŽOFP / EŽF

ŽOFP / EŽF

0

0

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

5

10

Vidaus politikos sritys

207

212

Išorės politikos sritys

104

72

Administravimas

2

0

Iš viso susigrąžinta

575

327

skaičiuojant išankstinio finansavimo sumas, įtrauktas 2.6 ir 2.10 pastabose pirmiau pateiktos sumos buvo atimtos.

2.6 ir 2.10

6.6   SUSIGRĄŽINTOS SUMOS, SUSIJUSIOS SU NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ ĮPLAUKOMIS

SUSIGRĄŽINTOS SUMOS, SUSIJUSIOS SU NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ ĮPLAUKOMIS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Susigrąžintos sumos | | |
| — | Pagrindinė suma |

Mln. EUR

2012

2011

Susigrąžintos sumos

—

Pagrindinė suma

133

63

| — | Palūkanos |
| --- | --- |

—

Palūkanos

160

312

Iš viso susigrąžinta

293

375

6.7   PAPILDOMOS KOREKCIJOS (PANAIKINIMAS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS), VALSTYBIŲ NARIŲ PASKELBTOS ATLIKTOMIS PER ATASKAITINĮ LAIKOTARPĮ 2007–2013

PAPILDOMOS KOREKCIJOS (PANAIKINIMAS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS), VALSTYBIŲ NARIŲ PASKELBTOS ATLIKTOMIS PER ATASKAITINĮ LAIKOTARPĮ 2007–2013

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | ERPF/SF | ESF | EŽF | Iš viso 2012 m. pabaigoje |
| Belgija | 3 | 11 | — | 14 |
| Bulgarija | 13 | 2 | 0 | 15 |
| Čekija | 191 | 37 | — | 228 |
| Danija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vokietija | 290 | 49 | 1 | 340 |
| Estija | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Airija | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Graikija | 63 | — | 0 | 63 |
| Ispanija | 204 | 39 | 9 | 252 |
| Prancūzija | 42 | 37 | 0 (12) | 79 |
| Italija | 141 | 27 | 0 | 168 |
| Kipras | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Latvija | 10 | — | 0 | 10 |
| Lietuva | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Liuksemburgas | — | 0 | — | 0 |
| Vengrija | 26 | — | 0 | 26 |
| Malta | 1 | 0 | — | 1 |
| Nyderlandai | 1 | 2 | 0 | 3 |
| Austrija | 4 | 1 | 0 | 5 |
| Lenkija | 204 | — | 0 | 204 |
| Portugalija | 46 | 28 | 1 | 75 |
| Rumunija | 43 | — | 0 | 43 |
| Slovėnija | 5 | 5 | — | 10 |
| Slovakija | 33 | 4 | 0 | 37 |
| Suomija | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Švedija | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Jungtinė Karalystė | 38 | 13 | 1 | 52 |
| Teikimas kitoje valstybėje | 8 | — | — | 8 |
| Iš viso atlikta | 1 377 | 261 | 14 | 1 652 |

Mln. EUR

Valstybė narė

ERPF/SF

ESF

EŽF

Iš viso 2012 m. pabaigoje

Belgija

3

11

—

14

14

Bulgarija

13

2

0

15

15

Čekija

191

37

—

228

228

Danija

0

0

0

0

0

Vokietija

290

49

1

340

340

Estija

4

0

0

4

4

Airija

0

5

0

5

5

Graikija

63

—

0

63

63

Ispanija

204

39

9

252

252

Prancūzija

42

37

0 (12)

12

79

79

Italija

141

27

0

168

168

Kipras

0

0

0

1

1

Latvija

10

—

0

10

10

Lietuva

6

0

0

6

6

Liuksemburgas

—

0

—

0

0

Vengrija

26

—

0

26

26

Malta

1

0

—

1

1

Nyderlandai

1

2

0

3

3

Austrija

4

1

0

5

5

Lenkija

204

—

0

204

204

Portugalija

46

28

1

75

75

Rumunija

43

—

0

43

43

Slovėnija

5

5

—

10

10

Slovakija

33

4

0

37

37

Suomija

1

0

0

1

1

Švedija

2

1

1

4

4

Jungtinė Karalystė

38

13

1

52

52

Teikimas kitoje valstybėje

8

—

—

8

8

Iš viso atlikta

1 377

261

14

1 652

Pirmiau pateiktoje lentelėje parodytos suvestinės finansinės korekcijos, kurias pateikė kiekviena valstybės narė nuo 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžios iki 2012 m. pabaigos. Šios korekcijos papildo Komisijos pateiktas suvestines korekcijas (žr. 6.4.3 pastabą).

6.4.3

Siekdama papildomai įsitikinti valstybių narių teikiamų ataskaitų apie panaikinimą ir susigrąžintas lėšas išsamumu ir patikimumu, 2011 m. Komisija pradėjo struktūrinių veiksmų (ERPF, SF, ESF, EŽF) auditą, kurio tikslas – užtikrinti, kad valstybių narių ataskaitos būtų išsamios ir patikimos. Remiantis rizikos analize, buvo pasirinktos 12 pavyzdinių tvirtinančiųjų institucijų 10-yje valstybių narių (13). 2012 m. atitinkamos Komisijos tarnybos gavo pakankamą patikinimą, kad 11 iš 12 tikrintų tvirtinančiųjų institucijų turi pakankamai priemonių netinkamai išmokėtų susigrąžintų sumų ir panaikintų sumų apskaitai vesti ir pranešti apie jas Komisijai.

13

Komisijos tarnybos šį auditą tęs 2013 m. ir vėliau kitose valstybėse narėse, remdamosi valstybių narių metinių ataskaitų apie panaikinimą ir 2013 m. susigražintinas lėšas, analize.

7.   FINANSINĖS PARAMOS PRIEMONĖS

Šia pastaba siekiama visapusiškai apžvelgti šiuo metu taikomas finansinės paramos priemones ES ir joje pateikiama daugiau informacijos, susijusios su 2 pastaboje pateikta informacija. Šios pastabos pirmoje dalyje (7.1) pateikta informacija yra susijusi su ES skolinimosi ir skolinimo veikla, valdoma Komisijos. Antroje šios pastabos dalyje (7.2) pateikta informacija apima tarvalstybinius finansinio stabilumo mechanizmus, nepatenkančius į ES Sutarties taikymo sritį, todėl neturinčius poveikio ES biudžetui.

2

7.1

7.2

7.1   KOMISIJOS VALDOMA SKOLINIMOSI IR SKOLINIMO VEIKLA

KOMISIJOS VALDOMA SKOLINIMOSI IR SKOLINIMO VEIKLA

7.1.1.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla. – Apžvalga

Skolinimosi ir skolinimo veikla. – Apžvalga

Sumos balansine verte

Sumos balansine verte

| Mln. EUR |
| --- |
| | MFP | Euratomas | MB | EFPSP | Likviduojama EAPB | Iš viso 31.12.2012. | Iš viso 31.12.2011. |
| Paskolos
  (2.4.2 pastaba) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 | 41 281 |
| Paimtos paskolos
  (2.14.2 pastaba) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 | 41 251 |
| Pirmiau nurodytos sumos balansine verte, o toliau lentelėse pateikiamos nominaliąja verte. |

Mln. EUR

MFP

Euratomas

MB

EFPSP

Likviduojama EAPB

Iš viso 31.12.2012.

Iš viso 31.12.2011.

Paskolos

(2.4.2 pastaba)

2.4.2

549

425

11 623

44 476

221

57 294

57 294

41 281

Paimtos paskolos

(2.14.2 pastaba)

2.14.2 pastaba

549

425

11 623

44 476

194

57 267

57 267

41 251

Pirmiau nurodytos sumos balansine verte, o toliau lentelėse pateikiamos nominaliąja verte.

Sutartimi ES suteikiami įgaliojimai priimti skolinimosi programas, kad būtų galima mobilizuoti jos įgaliojimams vykdyti reikiamus finansinius išteklius. Europos Komisija, veikdama ES vardu, dabar vykdo tris pagrindines programas, pagal kurias ji gali skirti paskolas ir jas finansuoti kapitalo rinkose išleisdama skolos priemones arba su finansų įstaigomis: makrofinansinės pagalbos (MFP), mokėjimų balanso (MB) pagalbos ir Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM).

Pažymėtini pagrindiniai šių trijų priemonių ypatumai:

| — | ES skolinasi kapitalo rinkose arba finansų įstaigose, o ne iš biudžeto, nes ES negali skolintis lėšų paprastoms biudžeto išlaidoms arba biudžeto deficitui padengti. |
| --- | --- |

—

ES skolinasi kapitalo rinkose arba finansų įstaigose, o ne iš biudžeto, nes ES negali skolintis lėšų paprastoms biudžeto išlaidoms arba biudžeto deficitui padengti.

| — | Pasiskolintų lėšų suma nuo nedidelių privačių kelių ar kelių dešimčių milijonų eurų investicijų iki didelių operacijų teikiant mokėjimų balanso paskolas ir EFSM. |
| --- | --- |

—

Pasiskolintų lėšų suma nuo nedidelių privačių kelių ar kelių dešimčių milijonų eurų investicijų iki didelių operacijų teikiant mokėjimų balanso paskolas ir EFSM.

| — | Taip gautas kapitalas šaliai gavėjai skolinamas kompensaciniu principu, t. y. nustatoma ta pati atkarpa, terminas ir suma. Nepaisant kompensacinės metodikos, obligacijų skolos aptarnavimas yra ES įsipareigojimas, kuriuo bus užtikrinta, kad visi obligacijų mokėjimai būtų atlikti laiku sumokant visą sumą. Todėl iš lėšų gavėjų pagal MB reikalaujama deponuoti kompensuojamas lėšas 7 dienas prieš terminą, o iš lėšų gavėjų pagal EFSM – 14 dienų, taigi, Komisijai lieka pakankamai laiko, kad bet kokiomis aplinkybėmis užtikrintų mokėjimą laiku. |
| --- | --- |

—

Taip gautas kapitalas šaliai gavėjai skolinamas kompensaciniu principu, t. y. nustatoma ta pati atkarpa, terminas ir suma. Nepaisant kompensacinės metodikos, obligacijų skolos aptarnavimas yra ES įsipareigojimas, kuriuo bus užtikrinta, kad visi obligacijų mokėjimai būtų atlikti laiku sumokant visą sumą. Todėl iš lėšų gavėjų pagal MB reikalaujama deponuoti kompensuojamas lėšas 7 dienas prieš terminą, o iš lėšų gavėjų pagal EFSM – 14 dienų, taigi, Komisijai lieka pakankamai laiko, kad bet kokiomis aplinkybėmis užtikrintų mokėjimą laiku.

| — | Tarybos ir Komisijos sprendimuose dėl kiekvienos šalies programos nustatoma bendra suteikiama suma, išmokėtinų dalių dydis, maksimalus kiekvienos sumos terminas ir maksimalus paskolos paketo terminas. Vėliau Komisija ir šalis gavėja turi susitarti dėl paskolos (finansavimo) parametrų, įskaitant įmokas ir jos dalių išmokėjimą. Be to, visos, išskyrus pirmąją, paskolos dalys priklauso nuo griežtų sąlygų laikymosi pagal sutartas sąlygas, kurios panašios į nustatomas TVF paramos sąlygas, teikiant bendrą ES ir TVF finansinę paramą, ir tai yra dar vienas veiksnys, turintis poveikio finansavimo laikui. |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Komisijos sprendimuose dėl kiekvienos šalies programos nustatoma bendra suteikiama suma, išmokėtinų dalių dydis, maksimalus kiekvienos sumos terminas ir maksimalus paskolos paketo terminas. Vėliau Komisija ir šalis gavėja turi susitarti dėl paskolos (finansavimo) parametrų, įskaitant įmokas ir jos dalių išmokėjimą. Be to, visos, išskyrus pirmąją, paskolos dalys priklauso nuo griežtų sąlygų laikymosi pagal sutartas sąlygas, kurios panašios į nustatomas TVF paramos sąlygas, teikiant bendrą ES ir TVF finansinę paramą, ir tai yra dar vienas veiksnys, turintis poveikio finansavimo laikui.

| — | Tai reiškia, kad emisijos laiko parinkimas ir išpirkimo terminai priklauso nuo susijusios ES skolinimo veiklos. |
| --- | --- |

—

Tai reiškia, kad emisijos laiko parinkimas ir išpirkimo terminai priklauso nuo susijusios ES skolinimo veiklos.

| — | Finansavimas išimtinai vykdomas eurais, o išpirkimo terminai įvairuoja nuo 5 iki 30 metų. |
| --- | --- |

—

Finansavimas išimtinai vykdomas eurais, o išpirkimo terminai įvairuoja nuo 5 iki 30 metų.

| — | Skolinimasis yra tiesioginiai ir besąlygiški ES įsipareigojimai ir jį garantuoja 28 valstybės narės. |
| --- | --- |

—

Skolinimasis yra tiesioginiai ir besąlygiški ES įsipareigojimai ir jį garantuoja 28 valstybės narės.

| — | Jeigu šalis lėšų gavėja nevykdytų savo įsipareigojimų, skola būtų aptarnaujama, jeigu įmanoma, iš turimo Komisijos iždo likučio. Jeigu tai būtų neįmanoma, Komisija reikiamas lėšas surinktų iš valstybių narių. ES valstybės narės teisiškai pagal ES nuosavų išteklių teisės aktus (Tarybos reglamento (EB, Euratoma,) Nr. 1150/2000 12 straipsnį) įpareigojamos pateikti pakankamai lėšų ES įsipareigojimams vykdyti. Todėl investuotojams tenka tik ES, o ne finansuojamų paskolų gavėjo kredito rizika. |
| --- | --- |

—

Jeigu šalis lėšų gavėja nevykdytų savo įsipareigojimų, skola būtų aptarnaujama, jeigu įmanoma, iš turimo Komisijos iždo likučio. Jeigu tai būtų neįmanoma, Komisija reikiamas lėšas surinktų iš valstybių narių. ES valstybės narės teisiškai pagal ES nuosavų išteklių teisės aktus (Tarybos reglamento (EB, Euratoma,) Nr. 1150/2000 12 straipsnį) įpareigojamos pateikti pakankamai lėšų ES įsipareigojimams vykdyti. Todėl investuotojams tenka tik ES, o ne finansuojamų paskolų gavėjo kredito rizika.

| — | Kompensaciniu perskolinimu užtikrinama, kad ES biudžete nebūtų prisiimta jokios palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizikos. |
| --- | --- |

—

Kompensaciniu perskolinimu užtikrinama, kad ES biudžete nebūtų prisiimta jokios palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizikos.

Be to, Euratomas, būdamas Komisijos atstovaujamu juridiniu asmeniu, skolina lėšas tiek valstybių narių, tiek ES nepriklausančių valstybių projektams, susijusiems su energijos įrenginiais, finansuoti. Galiausiai, restruktūrizavus įsipareigojimų nevykdančio skolininko skolas, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) 2002 ir 2007 m. įsigijo iš EIB paprastųjų vekselių (turinčių AAA reitingą). Balanso dieną šių paprastųjų vekselių buhalterinė vertė siekė 221 mln. EUR.

Euratomas

EAPB

Toliau pateikiama išsamesnė informacija apie kiekvieną iš šių priemonių. Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas) nurodytos toliau.

| Paskolos | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 0,298 %–4,54 % | 1,58513 %–4,54 % |
| Euratomas | 0,431 %–5,76 % | 1,067 %–5,76 % |
| MB | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| EFPSP | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,50 % |
| Likviduojama EAPB | 5,2354 %–5,8103 % | 1,158 %–5,8103 % |

Paskolos

31.12.2012.

31.12.2011.

Makrofinansinė pagalba (MFP)

0,298 %–4,54 %

1,58513 %–4,54 %

Euratomas

0,431 %–5,76 %

1,067 %–5,76 %

MB

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

EFPSP

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,50 %

Likviduojama EAPB

5,2354 %–5,8103 %

1,158 %–5,8103 %

| Pasiskolintos lėšos | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 0,298 %–4,54 % | 1,58513 %–4,54 % |
| Euratomas | 0,351 %–5,6775 % | 0,867 %–5,6775 % |
| MB | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| EFPSP | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,50 % |
| Likviduojama EAPB | 6,92 %–9,78 % | 1,158 %–9,2714 % |

Pasiskolintos lėšos

31.12.2012.

31.12.2011.

Makrofinansinė pagalba (MFP)

0,298 %–4,54 %

1,58513 %–4,54 %

Euratomas

0,351 %–5,6775 %

0,867 %–5,6775 %

MB

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

EFPSP

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,50 %

Likviduojama EAPB

6,92 %–9,78 %

1,158 %–9,2714 %

7.1.2.   
  Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP)

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP)

EFSM nominaliąja verte

EFSM nominaliąja verte

| Mln. EUR |
| --- |
| | Airija | Portugalija | Iš viso |
| Iš viso suteikta paskolų | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Išmokėta 2011 12 31 | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Išmokėta 2012 m. | 7 800 | 8 000 | 15 800 |
| Išmokėtos paskolos 2011 12 31 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Grąžintos paskolos 2011 12 31 (14) | 0 | 0 | 0 |
| Negrąžintos paskolos 2011 12 31 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Nepanaudotos sumos 2011 12 31 | 800 | 3 900 | 4 700 |

Mln. EUR

Airija

Portugalija

Iš viso

Iš viso suteikta paskolų

Iš viso suteikta paskolų

22 500

22 500

26 000

26 000

48 500

48 500

Išmokėta 2011 12 31

13 900

14 100

28 000

Išmokėta 2012 m.

7 800

8 000

15 800

Išmokėtos paskolos 2011 12 31

Išmokėtos paskolos 2011 12 31

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Grąžintos paskolos 2011 12 31 (14)

14

0

0

0

Negrąžintos paskolos 2011 12 31

Negrąžintos paskolos 2011 12 31

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Nepanaudotos sumos 2011 12 31

800

3 900

4 700

2010 m. gegužės 11 d. Taryba patvirtino EFSM, skirtą finansiniam Europos stabilumui išsaugoti (Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010). Priemonės pagrindas – SESV 122 straipsnio 2 dalis, ir ja suteikiama galimybė skirti finansinę pagalbą valstybei narei, patiriančiai sunkumų arba susiduriančiai su didelių sunkumų grėsme dėl jos nekontroliuojamų išimtinių aplinkybių. Parama gali būti skiriama paskolos arba kredito linijos pavidalu. Komisija ES vardu skolinasi lėšas kapitalo rinkose arba finansų įstaigose ir skolina šias lėšas pagalbą gaunančiai valstybei narei. Dėl kiekvienos pagal EFSM paskolą gaunančios šalies kiekvieną ketvirtį prieš išmokant paskolos dalį atliekamas su paskola susietų politikos sąlygų laikymosi vertinimas.

2010 m. gegužės 9 d. ECOFIN tarybos išvadose nustatyta 60 mlrd. EUR bendra priemonės viršutinė riba, tačiau teisinės ribos yra numatytos Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 2 straipsnyje 2 dalyje, pagal kurią paskolų arba kredito linijų mokėtina suma neviršija galimos maržos pagal nustatytą nuosavų išteklių viršutinę ribą. Pasiskolintos lėšos paskoloms, išmokamoms pagal EFSM, garantuojamos ES biudžeto lėšomis, taigi, 2012 m. gruodžio 31 d. biudžetui tenkanti maksimali įmanoma dėl šių paskolų susidariusi rizika – 44 476 mln. EUR (43,8 mlrd. EUR viršijanti suma – nominaliąja verte). Kadangi pasiskolintos lėšos pagal EFSM garantuojamos ES biudžeto lėšomis, Europos Parlamentas tikrina Komisijos veiksmus, susijusius su EFSM veikimu, ir vykdo biudžeto bei biudžeto įvykdymo procedūrą.

2010 m. gruodžio mėn. įgyvendinimo sprendimu Taryba nusprendė suteikti maksimalią 22,5 mlrd. EUR paskolą Airijai, o 2011 m. gegužės mėn. – maksimalią 26 mlrd. EUR paskolą Portugalijai. Pradiniuose įgyvendinimo sprendimuose nustatyta palūkanų marža panaši į TVF paramai taikomas palūkanų sąlygas. 2011 m. spalio 11 d. priėmusi Tarybos įgyvendinimo sprendimus Nr. 2011/682/ES ir 2011/683/ES, Taryba atgaline data sumažino palūkanų maržą ir pratęsė maksimalų vidutinį terminą nuo 7,5 metų iki 12,5 metų, o atskirų dalių terminą – iki 30 metų. 2013 m. balandžio 12 d. ECOFIN sutiko dar kartą 7 metais iki 19,5 metų pratęsti maksimalų vidutinį EFSM paskolų grąžinimo terminą Airijai ir Portugalijai. Šis pratęsimas užtikrintų abiejų šalių sklandų skolos grąžinimo profilį ir sumažintų jų refinansavimo poreikius įgyvendinus programas.

Pagal EFSM dėl paskolų Airijai ir Portugalijai ES ketina 2013 m. paskutinį ketvirtį išleisti 3 mlrd. EUR vertės obligacijų. EFSM nebedalyvaus naujose finansavimo programose ir nesudarys naujų paskolų priemonės susitarimų, tačiau toliau dalyvaus finansuojant Portugalijoje ir Airijoje vykdomas programas (taip pat žr. 7.2.2 pastabą).

7.2.2

7.1.3.   
  Mokėjimų balanso priemonė

Mokėjimų balanso priemonė

Taikant mokėjimų balanso priemonę – politika grindžiamą finansinę priemonę – teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba ES valstybėms narėms. Naudojant šią priemonę galima suteikti paskolas valstybėms narėms, kurios susiduria su mokėjimų balanso arba kapitalo judėjimo sunkumais arba kurioms kyla didelė tokių sunkumų grėsmė. Ši priemonė gali būti taikoma tik euro neįsivedusioms valstybėms narėms. Didžiausia pagal šią priemonę suteiktų paskolų suma negali viršyti 50 mlrd. EUR. Pasiskolintos lėšos šioms mokėjimų balanso paskoloms garantuojamos ES biudžeto lėšomis – taigi, 2012 m. gruodžio 31 d. biudžetui tenkanti didžiausia įmanoma dėl šių paskolų susidariusi rizika – 11 623 mln. EUR (11,4 mlrd. EUR nesiekianti suma – nominaliąja verte).

Mokėjimų balanso nominali vertė

Mokėjimų balanso nominali vertė

| Mln. EUR |
| --- |
| | Vengrija | Latvija | Rumunija | Iš viso |
| Iš viso suteikta paskolų | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Išmokėta 2008 m. | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Išmokėta 2009 m. | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Išmokėta 2010 m. | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Išmokėta 2011 m. | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Išmokėta 2012 m. | — | — | — | — |
| Išmokėto paskolos 2012 12 31 | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Grąžintos paskolos 2012 12 31 | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Negrąžinta suma 2012 12 31 | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Nepanaudotos sumos 2012 12 31 | 0 | 0 | 1 400 | 1 400 |
| Pastabos pabaigoje pateikiama lentelė, kurioje parodomas šių paskolų grąžinimo tvarkaraštis. |

Mln. EUR

Vengrija

Latvija

Rumunija

Iš viso

Iš viso suteikta paskolų

Iš viso suteikta paskolų

6 500

6 500

3 100

3 100

6 400

6 400

16 000

16 000

Išmokėta 2008 m.

2 000

—

—

2 000

Išmokėta 2009 m.

3 500

2 200

1 500

7 200

Išmokėta 2010 m.

—

700

2 150

2 850

Išmokėta 2011 m.

—

—

1 350

1 350

Išmokėta 2012 m.

—

—

—

—

Išmokėto paskolos 2012 12 31

Išmokėto paskolos 2012 12 31

5 500

5 500

2 900

2 900

5 000

5 000

13 400

13 400

Grąžintos paskolos 2012 12 31

(2 000)

—

—

(2 000)

Negrąžinta suma 2012 12 31

Negrąžinta suma 2012 12 31

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Nepanaudotos sumos 2012 12 31

0

0

1 400

1 400

Pastabos pabaigoje pateikiama lentelė, kurioje parodomas šių paskolų grąžinimo tvarkaraštis.

Nuo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2012 m. pabaigos Vengrijai, Latvijai ir Rumunijai suteikta 16 mlrd. EUR vertės paskolų, iš jų 13,4 mlrd. EUR iki 2012 m. pabaigos jau buvo išmokėta. Reikėtų pažymėti, kad MB paramos programa Vengrijai nustojo galioti 2010 m. lapkričio mėn. (nepanaudota 1 mlrd. EUR), o pirmoji 2 mlrd. EUR dalis grąžinta, kaip numatyta tvarkaraštyje – 2011 m. gruodžio mėn. Latvijai skirta MB pagalbos programa baigėsi 2012 m. sausio mėn. (nepanaudojus 200 mln. EUR). Rumunijai skirta MB pirmos pagalbos programa baigėsi 2012 m. gegužės mėn., išmokėjus visą skirtą sumą.

2011 m. vasario mėn. Rumunija paprašė taikyti tolesnę prevencinės finansinės pagalbos programą pagal MB priemonę, kad vėl paskatintų šalies ekonomikos augimą. 2011 m. gegužės 12 d. Taryba nusprendė suteikti Rumunijai iki 1,4 mlrd. EUR ES MB prevencinę pagalbą (Tarybos sprendimas 2011/288/ES), kuri paprašius turėtų būti suteikta paskolos, kurios ilgiausias grąžinimo terminas – 7 metai, forma. Šios prevencinės pagalbos galiojimas baigėsi 2013 m. kovo pabaigoje ja nepasinaudojus.

Šioje lentelė apžvelgiamas numatomas negrąžintų EFSM ir MB paskolų grąžinimo tvarkaraštis nominalia verte šių ataskaitų pasirašymo dieną:

| mlrd. EUR |
| --- |
| Metai | MB | EFPSP | Iš viso |
| Vengrija | Latvija | Rumunija | Iš viso | Airija | Portugalija | Iš viso |
| 2014 | 2,0 | 1,0 | | 3,0 | | | | 3,0 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5,0 | | 5,0 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Iš viso | 3,5 | 2,9 | 5,0 | 11,4 | 21,7 | 22,1 | 43,8 | 55,2 |

mlrd. EUR

Metai

MB

EFPSP

Iš viso

Vengrija

Latvija

Rumunija

Iš viso

Airija

Portugalija

Iš viso

2014

2,0

1,0

3,0

3,0

2015

1,2

1,5

2,7

5,0

5,0

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2032

3,0

3,0

3,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Iš viso

3,5

2,9

5,0

11,4

21,7

22,1

43,8

55,2

7.1.4.   
  MFP, EURATOMAS ir LIKVIDUOJAMA EAPB

MFP, EURATOMAS ir LIKVIDUOJAMA EAPB

MFP yra išskirtinė nesusietos ir netikslinės mokėjimų balanso ir (arba) biudžetinės paramos trečiosioms šalims partnerėms, kurios geografiniu požiūriu yra arti ES teritorijos, politikos finansinė priemonė. Paprastai ši parama teikiama vidutinės trukmės arba ilgalaikių paskolų arba dotacijų, arba tinkamo jų derinio pavidalu ir iš esmės papildo pagal TVF remiamą koregavimo ir reformų programą suteiktą finansavimą. 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo sudariusi papildomus 100 mln. EUR vertės paskolų susitarimus, tačiau iki metų pabaigos kita šalis jais nepasinaudojo. Komisija nėra gavusi garantijų iš trečiųjų šalių šioms paskoloms, tačiau jos yra Garantijų fondo garantuotos (žr. 2.4 pastabą).

MFP

2.4

Euratomas yra Europos Komisijos atstovaujamas ES juridinis asmuo. Jis teikia paskolas valstybėms narėms siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais. Jis taip pat teikia paskolas ES nepriklausančioms valstybėms siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą. Šioms paskoloms iš trečiųjų šalių gautos 423 mln. EUR garantijos (2011 m. – 447 mln. EUR).

Euratomas

Likviduojama EAPB iš skolintų lėšų suteikia paskolas remiantis EAPB sutarties 54 ir 56 straipsniais bei tris EIB išleistas nekotiruojamų skolos vertybinių popierių emisijas, siekiant pakeisti įsipareigojimų nevykdantį skolininką. Šie skolos vertybiniai popieriai bus laikomi iki jų galutinio išpirkimo termino (2017 m. ir 2019 m.), siekiant padengti susijusių pasiskolintų sumų aptarnavimą. Balansinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus išmokėtų priedų amortizaciją per metus ir sandorio sąnaudas jų atsiradimo metu, apskaičiuotas remiantis faktinės palūkanų normos metodu.

paskolas

7.2   TARPVYRIAUSYBINIAI FINANSINIO STABILUMO MECHANIZMAI, NEPATENKANTYS Į ES SUTARTIES TAIKYMO SRITĮ

TARPVYRIAUSYBINIAI FINANSINIO STABILUMO MECHANIZMAI, NEPATENKANTYS Į ES SUTARTIES TAIKYMO SRITĮ

7.2.1.   
  Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF)

Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF)

2010 m. gegužės 9 d. ECOFIN tarybai priėmus sprendimus, euro zonos valstybės narės sukūrė Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF). Jo įgaliojimai – išsaugoti Europos finansinės padėties stabilumą teikiant finansinę paramą euro zonos valstybėms narėms. Laikydamasis dabartinio bendrojo susitarimo, nuo 2013 m. liepos 1 d. EFSF neišduoda naujų paskolų (žr. 7.2.2 pastabą). Pagal euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovų 2011 m. liepos mėn. pasiektą susitarimą EFSF leidžiama naudoti šias priemones, susietas su tam tikromis sąlygomis:

7.2.2

| — | teikti paskolas sunkumų turinčioms šalims, |
| --- | --- |

—

teikti paskolas sunkumų turinčioms šalims,

| — | dalyvauti pirminėje ir antrinėje skolos priemonių rinkose Dalyvavimas antrinėje rinkoje bus grindžiamas tik ECB analize, po kurios pripažįstama, kad susidarė išimtinės finansų rinkos sąlygos ir grėsmė finansinės padėties stabilumui, |
| --- | --- |

—

dalyvauti pirminėje ir antrinėje skolos priemonių rinkose Dalyvavimas antrinėje rinkoje bus grindžiamas tik ECB analize, po kurios pripažįstama, kad susidarė išimtinės finansų rinkos sąlygos ir grėsmė finansinės padėties stabilumui,

| — | veikti pagal prevencinę programą, |
| --- | --- |

—

veikti pagal prevencinę programą,

| — | finansuoti finansinių institucijų rekapitalizavimą teikiant paskolas vyriausybėms, |
| --- | --- |

—

finansuoti finansinių institucijų rekapitalizavimą teikiant paskolas vyriausybėms,

| — | teikti dalinės apsaugos nuo rizikos sertifikatus naujų pažeidžiamų valstybių narių emisijų atveju. |
| --- | --- |

—

teikti dalinės apsaugos nuo rizikos sertifikatus naujų pažeidžiamų valstybių narių emisijų atveju.

EFSF garantuojamos euro zonos valstybių narių įsipareigojimais, kurių vertė iš viso 780 mlrd. EUR, o skolinimo pajėgumai – 440 mlrd. EUR. Šioms lėšoms ES biudžeto garantija nesuteikiama. EFSF yra Liuksemburge registruota komercinė bendrovė, kuri nuosavybės teise priklauso euro zonos valstybėms narėms ir nepatenka į ES sutarties taikymo sritį, taigi, nėra ES įstaiga ir yra visiškai atskirta nuo ES ataskaitų ir jo atskaitos kartu nekonsoliduojamos. Todėl jis ES ataskaitoms neturi poveikio, išskyrus galimas sankcijas toliau aprašytoms įplaukoms.

Komisija yra atsakinga už derybas dėl politikos sąlygų, susijusių su finansine parama, ir tų sąlygų laikymosi stebėseną. Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1173/2011 leidžiama imtis sankcijų skiriant baudas valstybėms narėms, kurių valiuta euro. Šios baudos (0,2 % valstybių narių praėjusių finansinių metų BVP) gali būti skiriamos, kai valstybė narė nesiėmė reikiamų veiksmų, kuriais būtų ištaisyta perviršinio deficito padėtis, arba jeigu manipuliavo statistika. Reglamente (ES) Nr. 1174/2011 dėl makroekonominio disbalanso taip pat daroma nuoroda į 0,1 % BVP metinę baudą euro zonos valstybei narei tais atvejais, kai valstybė narė nesiėmė prašomų taisomųjų veiksmų arba kai pateikė nepakankamą taisomųjų veiksmų planą. Reglamentu (ES) Nr. 1177/2011 atnaujintas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo. Šiuo atnaujintu reglamentu numatoma galimybė skirti baudas euro zonos valstybėms narėms (lygias 0,2 % BVP su kintamuoju komponentu) Pagal visus šiuos tris reglamentus visos Komisijos surinktos baudos perduodamos EFSF arba jo užduotis perimsiančiam mechanizmui. Dabar numatyta, kad tokios baudos bus sumokėtos į ES biudžetą, o iš ten pervestos į EFSF. Tai reikštų, kad tokios sumos būtų įrašytos ir kaip biudžeto įplaukos, ir kaip išlaidos, taigi, bendram biudžeto vykdymo rezultatui poveikio neturėtų. Panašiai jos neturėtų poveikio ekonominės veiklos rezultatui, kaip pateikta ES finansinėse ataskaitose.

EFSM nominaliąja verte

EFSM nominaliąja verte

| Mln. EUR |
| --- |
| | Airija | Portugalija | Graikija (15) | Iš viso |
| Iš viso suteikta paskolų | 17 700 | 26 000 | 144 600 | 188 300 |
| Išmokėtos paskolos 2012 12 31 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |
| Grąžintos paskolos 2012 12 31 | — | — | — | — |
| Negrąžintos paskolos 2012 12 31 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |

Mln. EUR

Airija

Portugalija

Graikija (15)

15

Iš viso

Iš viso suteikta paskolų

Iš viso suteikta paskolų

17 700

17 700

26 000

26 000

144 600

144 600

188 300

188 300

Išmokėtos paskolos 2012 12 31

12 000

18 200

108 300

138 500

Grąžintos paskolos 2012 12 31

—

—

—

—

Negrąžintos paskolos 2012 12 31

Negrąžintos paskolos 2012 12 31

12 000

12 000

18 200

18 200

108 300

108 300

138 500

138 500

7.2.2.   
  Europos stabilumo mechanizmas (ESM)

Europos stabilumo mechanizmas (ESM)

2010 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Taryba susitarė dėl poreikio euro zonos valstybėms narėms įsteigti nuolatinį stabilumo mechanizmą: Europos stabilumo mechanizmą (ESM) –tarpvyriausybinę organizaciją, veikiančią pagal viešąją tarptautinę teisę ir nepatenkančią į ES sutarties taikymo sritį. 2012 m. vasario 2 d. ESM sutartį pasirašė 17 euro zonos valstybių narių ir ji pradėjo veikti 2012 m. spalio mėn. ESM prisiėmė užduotis, kurias vykdė EFSM, o nuo 2013 m. liepos 1 d. – ir užduotis, kurias vykdė EFSF, ir taip tapo vieninteliu ir nuolatiniu mechanizmu, skirtu tenkinti naujus euro zonos valstybių narių finansinės pagalbos prašymus. Todėl EFSF ir EFSM nebedalyvaus naujose finansavimo programose ir nesudarys naujų paskolų priemonės susitarimų, tačiau toliau dalyvaus finansuojant Portugalijoje, Airijoje ir Graikijoje vykdomas programas. Todėl paskolos, suteiktos pagal EFSM ir toliau bus išmokamos ir grąžinamos pagal EFSM taisykles, taip pat ir susijusioms pasiskolintoms lėšoms bus teikiama ES biudžeto garantija ir jos liks ES balanse. Todėl ESM sukūrimas neturi poveikio esamiems įsipareigojimams pagal EFSM. Taip pat reikėtų pažymėti, kad ES biudžetas ESM pasiskolintoms lėšoms garantijų nesuteiks.

ESM garantijas suteikia tvirta kapitalo struktūra, iš viso 700 mlrd. EUR pasirašyto kapitalo, iš kurio 80 mlrd. EUR yra įmokėtas kapitalas, kurį suteikė euro zonos valstybės narės, pavidalu. Su tokiu kapitalu šio mechanizmo skolinimo pajėgumai iš esmės turėtų pasiekti 500 mlrd. EUR. Parama pagal ESM bus teikiama su sąlyga, kuri proporcinga paramai pagal pasirinktą priemonę. Paskolos valstybėms narėms bus teikiamos atsižvelgiant į griežtos ekonominės ir fiskalinės politikos koregavimo programos įgyvendinimą pagal galiojančius susitarimus. Šis mechanizmas turi juridinio asmens statusą ir jį tiesiogiai finansuoja euro zonos valstybės narės, jis nėra ES įstaiga, neturi poveikio nei ES sąskaitoms, nei ES biudžetui, išskyrus galimas sankcijas toliau aprašytoms įplaukoms. Komisija yra atsakinga už politinės sąlygos, susijusios su finansine parama, suderėjimą, ir tos sąlygų laikymosi stebėseną (kaip ir pirmiau minėtu EFSF atveju). Kiekviena iš ESM finansinę paramą gaunanti šalis prieš kiekvienos dalies išmokėjimą bus nuolatos vertinama, ar laikosi politikos sąlygos.

Kaip minėta pirmiau, pagal reglamentus (ES) Nr. 1173/2011, (ES) Nr. 1174/2011 ir (ES) Nr. 1177/2011 surinktos baudos bus sumokėtos į ES biudžetą, o iš ten pervestos į ESM, kai tik EFSF nebeveiks. Be to, 25 valstybių narių (išskyrus JK ir Čekiją) pasirašytoje Sutartyje dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo numatytos piniginės nuobaudos bet kuriai iš susitariančiųjų šalių, jeigu ta valstybė narė nesiėmė reikiamų priemonių deficito kriterijaus nesilaikymo problemai spręsti. Skiriamos nuobaudos (kurios negali viršyti 0,1 % BVP) bus mokamos ESM, jeigu jos bus skirtos euro zonos valstybėms narėms (taigi, nebus poveikio ES biudžeto vykdymo rezultatui, kaip EFSF atveju), arba į ES biudžetą euro zonai nepriklausančių valstybių narių atveju – žr. Sutarties 8 straipsnio 2 dalį. Pastaruoju atveju nuobaudos suma bus ES biudžeto įplaukos ir kaip įplaukos bus nurodyta jos ataskaitose.

EFSM nominali vertė

EFSM nominali vertė

| Mln. EUR |
| --- |
| | Ispanija |
| Iš viso suteikta paskolų | 100 000 |
| Išmokėtos paskolos 2012 12 31 | 39 468 |
| Grąžintos paskolos 2012 12 31 | — |
| Negrąžintos paskolos 2012 12 31 | 39 468 |
| Nepanaudotos sumos 2012 12 31 | 60 532 |

Mln. EUR

Ispanija

Iš viso suteikta paskolų

Iš viso suteikta paskolų

100 000

100 000

Išmokėtos paskolos 2012 12 31

39 468

Grąžintos paskolos 2012 12 31

—

Negrąžintos paskolos 2012 12 31

Negrąžintos paskolos 2012 12 31

39 468

39 468

Nepanaudotos sumos 2012 12 31

60 532

8.   FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

Toliau nurodyta ES finansinės rizikos valdymo informacija susijusi su:

| — | skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdo pasitelkusi šias priemones: Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), mokėjimų balansą (MB), makrofinansinę pagalbą (MFP), Euratomo veiksmus ir likviduojamą Europos anglių ir plieno bendriją; |
| --- | --- |

—

skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdo pasitelkusi šias priemones: Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), mokėjimų balansą (MB), makrofinansinę pagalbą (MFP), Euratomo veiksmus ir likviduojamą Europos anglių ir plieno bendriją;

| — | iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą, įskaitant baudų surinkimą, taip pat |
| --- | --- |

—

iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą, įskaitant baudų surinkimą, taip pat

| — | Išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais. |
| --- | --- |

—

Išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais.

8.1   RIZIKOS RŪŠYS

RIZIKOS RŪŠYS

Rinkos rizika yra rizika, kad dėl rinkos kainų pokyčių svyruos finansinės priemonės tikroji vertė arba pinigų srautai. Rinkos rizika apima ne tik nuostolių, bet ir pelno galimybę. Ją sudaro valiutos kurso rizika, palūkanų normos rizika ir kita kainų rizika (didelės kitos kainų rizikos ES nėra).

Rinkos rizika

| 1. | Valiutos kurso rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutos kurso pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.

Valiutos kurso rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutos kurso pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu.

Valiutos kurso rizika

| 2. | Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai. |
| --- | --- |

2.

Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai.

Palūkanų normos rizika

Kredito rizika yra nuostolio rizika, kylanti dėl skolininko / paskolos gavėjo paskolos arba kito kredito nemokėjimo (pagrindinės sumos arba palūkanų arba abiejų) arba dėl sutartinių įsipareigojimų nevykdymo. Įsipareigojimų nevykdymo atvejai apima mokėjimo vėlavimą, paskolos gavėjo mokėjimų restruktūrizavimą ir bankrotą.

Kredito rizika

Likvidumo rizika – tai rizika, atsirandanti dėl sunkumų parduoti turtą, pavyzdžiui, tai yra rizika, kad konkretaus vertybinio popieriaus ar turto nebus galima greitai parduoti rinkoje, norint išvengti nuostolių ar siekiant įvykdyti įsipareigojimą.

Likvidumo rizika

8.2   RIZIKOS VALDYMO POLITIKA

RIZIKOS VALDYMO POLITIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimo ir skolinimosi operacijas, kaip ir susijusį iždo valdymą, ES vykdo pagal atitinkamus Tarybos sprendimus, jei taikytina, ir vidaus gaires. Parengti raštiški procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai: pasiskolintos lėšos, paskolos ir iždo valdymas, kuriuos taiko atitinkami vykdomieji padaliniai. Paprastai veikla, kuria kompensuojami palūkanų normų pokyčiai ir užsienio valiutos kurso pokyčiai (apsidraudimo veikla), nevykdoma, kadangi skolinimo operacijos paprastai finansuojamos kompensacinėmis skolinimosi operacijomis, kurios nesukuria atvirų palūkanų normų arba valiutos pozicijų. Nuolatos tikrinama, ar naudojamasi kompensaciniu poveikiu.

Europos Komisija administruoja įsipareigojimų likvidavimą, o likviduojamai EAPB nenumatyta naujų paskolų ar atitinkamo finansavimo. Naujų lėšų EAPB skolinasi tik refinansavimo tikslu siekdama sumažinti fondo sąnaudas. Iždo operacijoms taikomi atsargaus valdymo principai, siekiant apriboti finansinę riziką.

Iždas

Iždas

Komisijos iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai išdėstyti Tarybos reglamente (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 (su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentais (EB, Euratoma) Nr. 2028/2004 ir 105/2009) ir Finansiniame reglamente (Tarybos reglamentas (EB, Euratoma) Nr. 1605/2002 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentais (EB, Euratoma) Nr. 1995/2006, (EB) Nr. 1525/2007 ir (ES, Euratoma) 1081/2010) bei jo įgyvendinimo taisyklėse (Komisijos reglamentas Nr. 2342/2002 su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentais (EB, Euratoma) Nr. 1261/2005, (EB, Euratoma) Nr. 1248/2006 ir (EB, Euratoma) 478/2007).

Remiantis pirmiau nurodytais reglamentais, taikomi šie pagrindiniai principai:

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius.

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais.

| — | Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. Šis apribojimas netaikomas Komisijos nuosavų išteklių sąskaitoms įsipareigojimų nevykdymo atveju, kai paskolų sutartis pasirašyta arba joms suteikta garantija pagal ES Tarybos reglamentus ir sprendimą ir tam tikromis sąlygomis tuo atveju, kai grynųjų pinigų poreikiai viršija sąskaitose esančias lėšas. |
| --- | --- |

—

Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. Šis apribojimas netaikomas Komisijos nuosavų išteklių sąskaitoms įsipareigojimų nevykdymo atveju, kai paskolų sutartis pasirašyta arba joms suteikta garantija pagal ES Tarybos reglamentus ir sprendimą ir tam tikromis sąlygomis tuo atveju, kai grynųjų pinigų poreikiai viršija sąskaitose esančias lėšas.

| — | Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais. |
| --- | --- |

—

Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais.

Be nuosavų išteklių sąskaitų, Komisija yra atidariusi kitas banko sąskaitas centriniuose ir komerciniuose bankuose, kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybių narių įnašai į biudžetą.

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai.

Raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas Komisijos iždo ir mokėjimo operacijų valdymas, siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijų aspektus (pavyzdžiui: mokėjimo atlikimą ir grynųjų pinigų valdymą, pinigų srautų prognozavimą, veiklos tęstinumą ir t. t.) ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi. Be to, Biudžeto GD ir Ekonomikos ir finansų reikalų GD keičiasi rizikos valdymo ir geriausių pozicijų informacija.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktos baudos indėliai

Laikinai surinktos baudos indėliai

Iki 2010 m. gautos sumos lieka banko sąskaitose bankuose, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms laikyti. Bankų atranka vykdoma laikantis konkurso tvarkos, nustatytos Finansiniame reglamente. Lėšų laikymą konkrečiuose bankuose lemia vidaus rizikos valdymo politika, pagal kurią nustatomi kredito reitingo reikalavimai ir lėšų sumos, kurias galima laikyti, proporcingai sandorio šalies nuosavybei. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus politikos ir procedūrų.

Laikinai surinktos baudos BUFI portfelis

Laikinai surinktos baudos BUFI portfelis

Nuo 2010 m. laikinai surinktos baudos investuojamos į specialiai sukurtą fondą BUFI. Laikinai surinktų baudų turto valdymą vykdo Komisija, laikydamasi vidaus gairių ir turto valdymo gairių. Parengti procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai, iždo valdymas, kuriuos taiko atitinkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų.

Turto valdymo tikslai – investuoti Komisijai sumokėtas baudas taip, kad:

| a) | būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir |
| --- | --- |

a)

būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir

| b) | būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžą, kuri vidutiniškai būtų lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžą, kuri vidutiniškai būtų lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas.

Iš esmės leidžiamos tik šių kategorijų investicijos: terminuotieji indėliai euro zonos centriniuose bankuose, euro zonos valstybių garantuotų skolų valdymo agentūrose, valstybiniuose arba valstybių garantuotuose bankuose arba viršvalstybinėse institucijose; valstybės emitentų išleistos obligacijos, vekseliai ir indėlių sertifikatai, sukuriantys tiesioginę euro zonos valstybių garantuotų skolų poziciją arba išleidžiami viršvalstybinių institucijų.

Banko garantijos

Banko garantijos

Didelės finansų įstaigų suteiktų garantijų sumos laikomos Komisijoje, kiek tai susiję su baudomis, kurias ji skiria ES konkurencijos taisykles pažeidusioms bendrovėms (žr. 2.9.1 pastabą). Šias garantijas kaip laikinų mokėjimų alternatyvą teikia bendrovės, kurioms skirtos baudos. Garantijos valdomos laikantis vidaus rizikos valdymo politikos. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus politikos ir procedūrų.

2.9.1

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo (žr. 2.4 pastabą) turto valdymo taisyklės ir principai išdėstyti 1994 m. lapkričio 25 d. Europos Komisijos ir EIB konvencijoje ir jos vėlesniuose 1996 m. rugsėjo 17– 23 d., 2002 m. gegužės 8 d., 2008 m. vasario 25 d. ir 2010 m. lapkričio 9 d. pakeitimuose. Garantijų fondo operacijos vykdomos tik eurais. Jis investuoja tik šia valiuta siekdamas išvengti bet kokios valiutos kurso rizikos. Turto valdymas grindžiamas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomą turtą pakankamai greitai būtų galima parduoti arba perleisti, atsižvelgiant į prisiimtus įsipareigojimus.

2.4

8.3   VALIUTOS KURSO RIZIKA

VALIUTOS KURSO RIZIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Dauguma finansinio turto ir įsipareigojimų išreikšti eurais, todėl užsienio valiutos kurso rizikos ES nėra. Tačiau ES yra suteikusi paskolų JAV doleriais per Euratomo finansinę priemonę, kurios finansuojamos iš skolintos atitinkamos sumos JAV doleriais (kompensacinė operacija). Balanso sudarymo dieną dėl Euratomo užsienio valiutos kurso rizikos ES nebuvo. Likviduojama EAPB patiria nedidelę grynąją užsienio valiutos kurso riziką, kurios ekvivalentas eurais – 1,35 mln., ir kuri kyla dėl būsto paskolų (ekvivalentas eurais – 1,13 mln.) ir einamųjų sąskaitų likučių (ekvivalentas eurais – 0,22 mln.).

Iždas

Iždas

Nuosavi ištekliai, kuriuos valstybės narės moka ne eurais, laikomi nuosavų išteklių sąskaitose pagal Nuosavų išteklių reglamentą. Jie perskaičiuojami eurais, kai jų reikia mokėjimams atlikti. Šių lėšų valdymo procedūros nustatytos minėtame reglamente. Retais atvejais šios lėšos tiesiogiai naudojamos mokėjimams, kurie bus atliekami ta pačia valiuta, atlikti.

Komerciniuose bankuose Komisija laiko sąskaitas ne euro, bet kitomis ES valiutomis, JAV doleriais ir Šveicarijos frankais, kad galėtų atlikti mokėjimus tomis valiutomis. Šios sąskaitos papildomos atsižvelgiant į atliktinų mokėjimų sumą, todėl jų likučiai yra labai maži ir nepatiriama valiutų kursų rizikos.

Kai įvairios įplaukos (kitokios nei nuosavieji ištekliai) gaunamos kitomis nei eurai valiutomis, jos pervedamos į Komisijos sąskaitas tomis pačiomis valiutomis, jeigu reikia padengti mokėjimus, arba perskaičiuojamos į eurus ir pervedamos į sąskaitas eurais. Avansinės sąskaitos kitomis nei eurai valiutomis papildomos atsižvelgiant į apskaičiuotus trumpalaikius vietos mokėjimų tomis pačiomis valiutomis poreikius. Likučiai šiose sąskaitose laikomi neviršijant atitinkamų aukščiausių ribų.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktos baudos (indėliai ir BUFI portfelis) ir banko garantijos

Laikinai surinktos baudos (indėliai ir BUFI portfelis) ir banko garantijos

Kadangi visos baudos nurodomos ir mokamos eurais, nepatiriama užsienio valiutos kurso rizikos.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Finansinis turtas nurodytas eurais, todėl valiutos kurso rizikos nėra.

8.4   PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Dėl skolinimosi ir skolinimo operacijų pobūdžio didelė ES turto ir įsipareigojimų dalis yra palūkanas teikiantis turtas ir įsipareigojimai. Dėl kintamomis palūkanų normomis MFP ir Euratomo pasiskolintų lėšų ES susiduria su palūkanų normos rizika. Tačiau su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). Balanso sudarymo dieną ES turėjo 0,7 mlrd. EUR paskolų (nominaliąja verte) kintamomis palūkanų normomis (2011 m. – 0,96 mlrd. EUR), kurios perskaičiuojamos kas 6 mėnesius.

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

2012 m. ES taip pat turėjo 271 mln. EUR MFP ir Euratomo palūkanų paskolų fiksuotomis palūkanų normomis (2011 m. – 236 mln. EUR), kurių galutinis grąžinimo terminas nuo vienų iki penkerių metų (25 mln. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (246 mln. EUR). Konkrečiau, 2012 m. ES turėjo dešimt fiksuotų palūkanų paskolų pagal MB finansinę priemonę, iš viso 11,4 mlrd. EUR (2011 m. – 11,4 mlrd. EUR), kurių galutinis grąžinimo terminas nuo vienų iki penkerių metų (8,4 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (3,0 mlrd. EUR). Pagal EFSM finansinę priemonę 2012 m. ES turėjo 18 fiksuotų palūkanų paskolų, iš viso 43,8 mlrd. EUR, kurių galutinis grąžinimo terminas nuo vienų iki penkerių metų (9,8 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (34 mlrd. EUR).

Dėl savo veiklos pobūdžio likviduojama EAPB patiria palūkanų normos riziką. Su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika paprastai yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis. Kiek tai susiję su turto valdymo operacijomis, EAPB portfelyje yra obligacijų kintamosiomis palūkanų normomis, sudarančių 4 % EAPB portfelio. Balanso sudarymo dieną nulinės atkarpos obligacijos sudarė 8 % obligacijų portfelio.

Iždas

Iždas

Komisijos iždas pinigų nesiskolina, todėl nepatiria palūkanų normos rizikos. Tačiau, jis gauna palūkanas už skirtingų bankų sąskaitose laikomus likučius. Todėl Komisija įdiegė priemones, kad užtikrintų, kad reguliariai gaunamos palūkanos už bankų sąskaitose laikomas lėšas atitiktų rinkos palūkanų normas ir jų galimą svyravimą.

Už lėšas, laikomas sąskaitose, kurios atidarytos valstybių narių ižduose arba centriniuose bankuose nuosavų išteklių įplaukoms, palūkanos negaunamos ir joms netaikomi mokesčiai. Atlygis už visas kitas sąskaitas, laikomas nacionaliniuose centriniuose bankuose, priklauso nuo specialių kiekvieno banko sąlygų. Taikomos kintamosios ir pagal rinkos svyravimus koreguojamos palūkanų normos.

Už vienos nakties likučius komerciniuose bankuose kasdien gaunamos palūkanos. Joms taikomos kintamosios rinkos normos ir sutartinė marža (teigiama arba neigiama). Daugumos sąskaitų palūkanų skaičiavimas susietas su euro vienos nakties indekso vidurkiu (EONIA) ir patikslinamas, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šio vidurkio svyravimus. Kai kurių kitų sąskaitų palūkanos skaičiuojamos atsižvelgiant į ECB ribinę palūkanų normą, kurią bankas taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms. Todėl rizikos, kad Komisija gauna mažesnes nei rinkos palūkanas, nėra.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktos baudos (indėliai ir BUFI portfelis) ir banko garantijos

Laikinai surinktos baudos (indėliai ir BUFI portfelis) ir banko garantijos

Indėliams ir banko garantijoms negresia palūkanų normų rizika. Palūkanos, gautos už indėlius, atspindi rinkos palūkanų normos bei galimus jų svyravimus. BUFI portfelyje obligacijų kintamosiomis palūkanų normomis nėra.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo išduotus kintamų palūkanų skolos vertybinius popierius veikia šių normų svyravimas, o fiksuotų palūkanų skolos vertybiniams popieriams kyla su jų tikrąja verte susijusi rizika. Fiksuotų palūkanų obligacijos balanso sudarymo dieną sudarė maždaug 67 % investicijų portfelio (2011 m. – 83 %).

8.5   KREDITO RIZIKA

KREDITO RIZIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Kredito rizika valdoma, visų pirma gaunant šalies garantijas Euratomo atveju, taip pat naudojantis Garantijų fondu (MFP ir Euratomas), tada galimybėmis reikiamų lėšų gauti iš Komisijos nuosavų išteklių sąskaitų valstybėse narėse ir galiausiai iš ES biudžeto. Nuosavų išteklių teisės aktuose nustatyta 1,23 % valstybių narių BNP atitinkanti nuosavų išteklių mokėjimų viršutinė riba ir mokėjimų asignavimams padengti 2012 m. faktiškai panaudota 0,93 %. Vadinasi, 2012 m. gruodžio 31 d. šioms garantijoms padengti turima marža buvo 0,3 %. Išorės veiksmų garantijų fondas įsteigtas 1994 m., siekiant padengti įsipareigojimų nevykdymo riziką, susijusią su pasiskolintomis lėšomis, kuriomis finansuojamos paskolos ne ES valstybėse. Tačiau kredito riziką mažina galimybė pasinaudoti Komisijos nuosavų išteklių sąskaitomis (turto tose sąskaitose pertekliumi) valstybėse narėse tuo atveju, jei skolininkas negalėtų grąžinti visų mokėtinų sumų. Šiuo tikslu ES turi teisę pareikalauti visų valstybių narių užtikrinti, kad ES teisinis įsipareigojimas skolintojams būtų įvykdytas.

Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

EAPB kredito rizika valdoma reguliariai analizuojant skolininkų pajėgumą vykdyti įsipareigojimus išmokėti palūkanas ir grąžinti pasiskolintą kapitalą. Kredito rizika taip pat valdoma įgyjant įkeitimo garantijas bei valstybių, įmonių arba asmenines garantijas. Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

Iždas

Iždas

Dauguma Komisijos iždo išteklių laikomi pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių valstybių narių atidarytose sąskaitose, kurios skirtos valstybių narių įnašams (nuosaviems ištekliams) mokėti. Visos tokios sąskaitos laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios institucijos Komisijai kelia mažiausią kredito (arba sandorio šalies) riziką, nes ją prisiima valstybės narės. Dalis Komisijos iždo išteklių laikoma komerciniuose bankuose, kad būtų galima padengti mokėjimus, todėl šios sąskaitos papildomos laikantis laiku duotų nurodymų, o papildymas automatiškai atliekamas iždo grynųjų pinigų valdymo sistema. Kiekvienoje sąskaitoje laikoma minimali pinigų suma, proporcinga kasdien iš jos atliekamiems mokėjimams. Todėl vienos nakties indėlių sumos šiose sąskaitose paprastai yra nedidelės (vidutiniškai 20–100 mln. EUR, išskirstytų į daugiau nei 20 sąskaitų), taigi Komisijos su rizika susijusi pozicija yra nedidelė. Šias sumas reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrus iždo likučius, kurie kinta nuo 1 mlrd. iki 35 mlrd. EUR, ir į bendrą 2012 m. atliktų mokėjimų sumą, lygią 139,5 mlrd. EUR.

Be to, siekiant dar labiau sumažinti Komisijos sandorio šalies riziką, specialios gairės taikomos ir atrenkant komercinius bankus.

| — | Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo. |
| --- | --- |

—

Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo.

| — | Komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi bent kartą per mėnesį arba prireikus dažniau. Per finansų krizę priežiūros priemonės taikytos ir kasdienės komercinių bankų reitingų apžvalgos vykdytos aktyviau, taip pat ir 2012 m. |
| --- | --- |

—

Komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi bent kartą per mėnesį arba prireikus dažniau. Per finansų krizę priežiūros priemonės taikytos ir kasdienės komercinių bankų reitingų apžvalgos vykdytos aktyviau, taip pat ir 2012 m.

| — | Delegacijose už ES ribų avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti su riziką susijusią poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius). Sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos. |
| --- | --- |

—

Delegacijose už ES ribų avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti su riziką susijusią poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius). Sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktų baudų indėliai

Laikinai surinktų baudų indėliai

Bankai, kuriuose laikomi iki 2010 m. laikinai surinktų baudų indėliai, yra atrenkami konkurso tvarka, laikantis rizikos valdymo politikos, pagal kurią nustatomi kredito reitingo reikalavimai ir lėšų sumą, kurią galima laikyti, proporcingą sandorio šalies nuosavybei.

Paprastai reikalaujama, kad komercinių bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms (rezervuotoms piniginėms lėšoms) laikyti, minimalus ilgalaikis reitingas būtų A (S&P arba jam lygiavertis) visose trijose pagrindinėse reitingų agentūrose, o minimalus trumpalaikis reitingas būtų A-1 (S&P arba jam lygiavertis). Jei šios grupės bankų reitingas sumažinamas, taikomos specialios priemonės. Apskaičiuojant tokią ribą taip pat atsižvelgiama į neapmokėtų tos pačios įstaigos Komisijai suteiktų garantijų sumą. Reguliariai peržiūrima, ar negrąžinti indėliai atitinka taikomus politikos reikalavimus.

Laikinai surinktos baudos BUFI portfelis

Laikinai surinktos baudos BUFI portfelis

Investuojant laikinai surinktas baudas Komisija prisiimama kredito riziką – riziką, kad sandorio šalis nesugebės sumokėti visos sumos, sukakus apmokėjimo terminui. Didžiausia su rizika susijusi pozicija tenka Prancūzijai ir Vokietijai, kadangi šioms šalims tenka atitinkamai 53 % ir 24 % viso portfelio.

Banko garantijos

Banko garantijos

Didelės finansų įstaigų suteiktų garantijų sumos taip pat laikomos Komisijoje, kiek tai susiję su baudomis, kurias ji skiria ES konkurencijos taisykles pažeidusioms bendrovėms (žr. 2.9.1 pastabą). Šias garantijas kaip laikinų mokėjimų alternatyvą teikia bendrovės, kurioms skirtos baudos. Rizikos valdymo politika, taikoma tokių garantijų priėmimui, buvo peržiūrėta 2012 m. ir atsižvelgus į dabartines finansines ES sąlygas nustatytas naujas kredito reitingų reikalavimų ir ribotos procentinės dalies vienai sandorio šaliai (proporcingos kiekvienos sandorio šalies nuosavoms lėšoms) derinys. Taip toliau užtikrinama aukšta Komisijos kreditų kokybė. Reguliariai peržiūrima, ar neapmokėtos garantijos atitinka taikomus politikos reikalavimus.

2.9.1

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Vadovaujantis ES ir EIB susitarimu dėl Garantijų fondo valdymo, visų tarpbankinių investicijų minimalus kredito reitingas turėtų būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. 2012 m. gruodžio 31 d. terminuoti indėliai (242 mln. EUR) atlikti su tokiomis sandorio šalimis (2011 m. – 300 mln. EUR).

8.6   LIKVIDUMO RIZIKA

LIKVIDUMO RIZIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Su pasiskolintomis lėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). MFP ir Euratomo atveju Garantijų fondas atlieka likvidumo rezervo (arba apsaugos sistemos) funkciją, jeigu skolininkai neatlieka mokėjimo arba vėluoja jį atlikti. Kalbant apie MB paskolas, Tarybos reglamente (EB) Nr. 431/2009 nustatyta procedūra, kurią taikant yra pakankamai laiko mobilizuoti lėšas per Komisijos nuosavų išteklių sąskaitas valstybėse narėse. EFSM atveju Tarybos reglamente Nr. 47/2010 numatyta panaši procedūra.

Kalbant apie likviduojamos EAPB turto ir įsipareigojimų valdymą, Komisija užtikrina reikalingą likvidumą, remdamasi mokėjimo planu, sudarytu konsultuojantis su atsakingomis Komisijos tarnybomis.

Iždas

Iždas

ES biudžeto principais užtikrinama, kad visų metams skirtų grynųjų pinigų išteklių visada užtektų visiems mokėjimams atlikti. Iš tiesų visi valstybių narių įnašai yra lygus biudžetiniams metams skirtų mokėjimų asignavimų sumai. Tačiau valstybės narės įnašus moka visus metus kaip dvylika mėnesinių įmokų, o išmokoms būdingas tam tikras sezoniškumas. Be to, pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 (Nuosavų išteklių reglamentas) valstybių narių įnašais, susijusiais su (taisomaisiais) biudžetais, patvirtintais po atitinkamo mėnesio (N) 16 d., galima naudotis tik N+2 mėnesį, o susijusiais mokėjimų asignavimais galima naudotis iš karto. Siekiant užtikrinti, kad iždo išteklių visada užtektų mokėjimams atlikti bet kurį konkretų mėnesį, taikomos reguliaraus grynųjų pinigų poreikių prognozavimo procedūros, ir prireikus, tam tikromis sąlygomis, iš valstybių narių gali būti pareikalauta iš anksto sumokėti nuosavus išteklius arba papildomas lėšas. Be to, Komisijai vykdant kasdienines iždo operacijas, automatinėmis grynųjų pinigų valdymo priemonėmis užtikrinama, kad kasdien kiekvienoje Komisijos banko sąskaitoje būtų pakankamai likvidžių lėšų.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Fondas valdomas laikantis principo, kad, atsižvelgiant į susijusius įsipareigojimus, visas turtas turi būti pakankamai likvidus ir jį turi būti galima greitai panaudoti. Fondas turi laikyti minimalų 100 mln. EUR portfelį, kurio išpirkimo terminas mažiau kaip 12 mėn. ir kuris turi būti investuojamas į pinigų priemones. 2012 m. gruodžio 31 d. šių investicijų suma, įskaitant grynąsias lėšas, buvo 250 mln. EUR. Be to, mažiausiai 20 % fondo nominaliosios vertės turi sudaryti pinigų priemonės, fiksuotų palūkanų obligacijos, kurių likęs terminas – ne daugiau kaip vieni metai, ir kintamų palūkanų obligacijos. 2009 m. gruodžio 31 d. šis santykis buvo 52 %.

9.   SUSIJUSIŲ ŠALIŲ ATSKLEIDIMAS

9.1   SUSIJUSIOS ŠALYS

SUSIJUSIOS ŠALYS

Su ES susijusios šalys yra kiti ES konsoliduoti subjektai ir šių subjektų aukščiausiojo rango vadovai. Šių subjektų tarpusavio sandoriai yra įprasta ES operacijų dalis ir todėl pagal ES apskaitos taisykles šiems sandoriams nekeliami jokie specialūs atskleidimo reikalavimai.

9.2   AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

Siekiant pateikti informaciją apie sandorius su susijusiomis šalimis, susijusius su ES aukščiausiojo rango vadovais, šie asmenys suskirstyti į penkias kategorijas.

| | 1 kategorija: Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Teisingumo Teismo pirmininkas. |
| --- | --- |

1 kategorija: Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Teisingumo Teismo pirmininkas.

1 kategorija:

| | 2 kategorija: Komisijos pirmininko pavaduotojas ir ES vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kiti Komisijos pirmininko pavaduotojai. |
| --- | --- |

2 kategorija: Komisijos pirmininko pavaduotojas ir ES vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kiti Komisijos pirmininko pavaduotojai.

2 kategorija:

| | 3 kategorija: Tarybos generalinis sekretorius, Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Bendrojo Teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. |
| --- | --- |

3 kategorija: Tarybos generalinis sekretorius, Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Bendrojo Teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

3 kategorija:

| | 4 kategorija: Audito Rūmų pirmininkas ir nariai. |
| --- | --- |

4 kategorija: Audito Rūmų pirmininkas ir nariai.

4 kategorija:

| | 5 kategorija: institucijų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai. |
| --- | --- |

5 kategorija: institucijų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai.

5 kategorija:

Jų teisės į išmokas apibendrintos toliau – daugiau informacijos galima rasti ES oficialiajame leidinyje (OL 187, 1967 8 8 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 904/2012 (OL L 269, 2012 10 4) ir OL L 268, 1977 10 20 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1293/2004 (OL L 243, 2004 7 15). Daugiau informacijos taip pat pateikiama svetainėje „Europa“ skelbiamuose Tarnybos nuostatuose, oficialiame dokumente, kuriame aprašomos visų ES pareigūnų teisės ir pareigos. Aukščiausiojo rango vadovai lengvatinių paskolų iš ES nėra gavę.

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

| EUR |
| --- |
| Išmokos (vienam darbuotojui) | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| Bazinis atlyginimas (per mėn.) | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | 11 681,17
  –18 370,84 |
| Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Šeimos pašalpos: |
| Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.) | 2 %+170,52 | 2 %+170,52 | 2 %+170,52 | 2 %+170,52 | 2 %+170,52 |
| Išlaikomo vaiko pašalpa | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Ikimokyklinė pašalpa | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Mokymosi pašalpa arba | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams | nėra duomenų | nėra duomenų | 500 - 810.74 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Reprezentacinės išlaidos | 1 418,07 | 0 - 911.38 | 500 - 607.71 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Metinės kelionių išlaidos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Taip |
| Pervedimai į valstybę narę: |
| Mokymosi pašalpa (16) | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip |
| % nuo atlyg. (16) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % nuo atlyg. be k. k. | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % |
| Reprezentacinės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pradėjus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo išlaidos | 50 703,52 | 45 927,10
  –47 764,18 | 36 741,68
  –41 334,40 | 39 681,02
  –42 252,94 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pabaigus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo grįžus išlaidos | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (17) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | nėra duomenų |
| Sveikatos draudimas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Pasirinktinai |
| Pensijos (% d. užm., neatskaičius mokesčių) | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % |
| Atskaitoma: |
| Bendrijos mokestis | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Specialus atlyginimo mokestis | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Atskaitymas pensijai | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 11,6 % |
| Asmenų skaičius 2010 12 31 | 3 | 8 | 91 | 27 | 109 |

EUR

Išmokos (vienam darbuotojui)

1 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

Bazinis atlyginimas (per mėn.)

Bazinis atlyginimas

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

11 681,17

–18 370,84

Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka

Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Šeimos pašalpos:

Šeimos pašalpos:

Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.)

2 %+170,52

2 %+170,52

2 %+170,52

2 %+170,52

2 %+170,52

Išlaikomo vaiko pašalpa

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Ikimokyklinė pašalpa

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Mokymosi pašalpa arba

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

nėra duomenų

nėra duomenų

500 - 810.74

nėra duomenų

nėra duomenų

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

1 418,07

0 - 911.38

500 - 607.71

nėra duomenų

nėra duomenų

Metinės kelionių išlaidos

Metinės kelionių išlaidos

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Taip

Pervedimai į valstybę narę:

Pervedimai į valstybę narę:

Mokymosi pašalpa (16)

16

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

% nuo atlyg. (16)

16

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% nuo atlyg. be k. k.

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

nėra duomenų

nėra duomenų

Pradėjus eiti pareigas:

Pradėjus eiti pareigas:

Įsikūrimo išlaidos

50 703,52

45 927,10

–47 764,18

36 741,68

–41 334,40

39 681,02

–42 252,94

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pabaigus eiti pareigas:

Pabaigus eiti pareigas:

Įsikūrimo grįžus išlaidos

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (17)

17

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

nėra duomenų

Sveikatos draudimas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Pasirinktinai

Pensijos (% d. užm., neatskaičius mokesčių)

Pensijos

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Atskaitoma:

Atskaitoma:

Bendrijos mokestis

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Specialus atlyginimo mokestis

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Atskaitymas pensijai

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

11,6 %

Asmenų skaičius 2010 12 31

Asmenų skaičius 2010 12 31

3

3

8

8

91

91

27

27

109

109

10.   ĮVYKIAI PO BALANSO SUDARYMO DIENOS

Šių ataskaitų tvirtinimo dieną Komisijos apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių reikšmingų įvykių, ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai parodyti šiame skirsnyje. Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pateikta informacija.

11.   KONSOLIDAVIMO MASTAS

11.1.   KONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

KONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

A.   KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI (51)

KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI (51)

1.   Institucijos ir patariamieji organai

Institucijos ir patariamieji organai

| | Europos Parlamentas |
| --- | --- |

Europos Parlamentas

| | Europos Vadovų Taryba |
| --- | --- |

Europos Vadovų Taryba

| | Europos Komisija |
| --- | --- |

Europos Komisija

| | Regionų komitetas |
| --- | --- |

Regionų komitetas

| | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas |
| --- | --- |

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

| | Europos išorės veiksmų tarnyba |
| --- | --- |

Europos išorės veiksmų tarnyba

| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| --- | --- |

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| --- | --- |

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| | Europos ombudsmenas |
| --- | --- |

Europos ombudsmenas

| | Europos Audito Rūmai |
| --- | --- |

Europos Audito Rūmai

| | Europos Sąjungos Taryba |
| --- | --- |

Europos Sąjungos Taryba

2.   ES agentūros (38)

ES agentūros (38)

2.1.   Vykdomosios agentūros (6)

Vykdomosios agentūros (6)

| | Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

| | Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra |
| --- | --- |

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

| | Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

| | Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

| | Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

| | Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

2.2.   Decentralizuotos agentūros (32)

Decentralizuotos agentūros (32)

| | Europos jūrų saugumo agentūra |
| --- | --- |

Europos jūrų saugumo agentūra

| | Europos vaistų agentūra |
| --- | --- |

Europos vaistų agentūra

| | Europos GNSS priežiūros institucija |
| --- | --- |

Europos GNSS priežiūros institucija

| | Europos cheminių medžiagų agentūra |
| --- | --- |

Europos cheminių medžiagų agentūra

| | Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė) |
| --- | --- |

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė)

| | Eurojustas |
| --- | --- |

Eurojustas

| | Europos lyčių lygybės institutas |
| --- | --- |

Europos lyčių lygybės institutas

| | Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra |
| --- | --- |

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

| | Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras |
| --- | --- |

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

| | Europos aplinkos agentūra |
| --- | --- |

Europos aplinkos agentūra

| | Europos profesinio mokymo plėtros centras |
| --- | --- |

Europos profesinio mokymo plėtros centras

| | Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra |
| --- | --- |

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

| | Europos bankininkystės institucija |
| --- | --- |

Europos bankininkystės institucija

| | Europos prieglobsčio paramos biuras (18) |
| --- | --- |

Europos prieglobsčio paramos biuras (18)

18

| | Europos elektroninių ryšių reguliavimo institucija |
| --- | --- |

Europos elektroninių ryšių reguliavimo institucija

| | Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras |
| --- | --- |

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

| | Europos maisto saugos tarnyba |
| --- | --- |

Europos maisto saugos tarnyba

| | Europos geležinkelių agentūra |
| --- | --- |

Europos geležinkelių agentūra

| | Bendrijos augalų veislių tarnyba |
| --- | --- |

Bendrijos augalų veislių tarnyba

| | Europos žuvininkystės kontrolės agentūra |
| --- | --- |

Europos žuvininkystės kontrolės agentūra

| | Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras |
| --- | --- |

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

| | Europos policijos koledžas (CEPOL) |
| --- | --- |

Europos policijos koledžas (CEPOL)

| | Europos policijos biuras (EUROPOL) |
| --- | --- |

Europos policijos biuras (EUROPOL)

| | Europos aviacijos saugos agentūra |
| --- | --- |

Europos aviacijos saugos agentūra

| | Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra |
| --- | --- |

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

| | Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra |
| --- | --- |

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

| | Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija |
| --- | --- |

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

| | Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras |
| --- | --- |

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

| | Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija |
| --- | --- |

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

| | Europos mokymo fondas |
| --- | --- |

Europos mokymo fondas

| | Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas |
| --- | --- |

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

| | ES vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas) |
| --- | --- |

ES vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas)

3.   A. Kiti kontroliuojami subjektai (2)

A. Kiti kontroliuojami subjektai (2)

| | Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama) |
| --- | --- |

Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama)

| | Europos inovacijos ir technologijos institutas |
| --- | --- |

Europos inovacijos ir technologijos institutas

B.   BENDROSIOS ĮMONĖS (5)

BENDROSIOS ĮMONĖS (5)

| | Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija |
| --- | --- |

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija

| | Bendroji įmonė SESAR |
| --- | --- |

Bendroji įmonė SESAR

| | Bendroji įmonė FCH |
| --- | --- |

Bendroji įmonė FCH

| | Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ |
| --- | --- |

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“

| | Bendroji įmonė IMI |
| --- | --- |

Bendroji įmonė IMI

C.   ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS (4)

ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS (4)

| | Europos investicijų fondas |
| --- | --- |

Europos investicijų fondas

| | Bendroji įmonė "Švarus dangus" |
| --- | --- |

Bendroji įmonė "Švarus dangus"

| | Bendroji įmonė ARTEMIS |
| --- | --- |

Bendroji įmonė ARTEMIS

| | Bendroji įmonė ENIAC |
| --- | --- |

Bendroji įmonė ENIAC

11.2   NEKONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

NEKONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

Nors ES valdo toliau išvardytų subjektų turtą, jie neatitinka konsolidavimo reikalavimų ir todėl nėra įtraukti į ES ataskaitas.

11.2.1.   
  Europos plėtros fondas (EPF)

Europos plėtros fondas (EPF)

Europos plėtros fondas (EPF) yra pagrindinė ES pagalbos priemonė, skirta vystomajam bendradarbiavimui Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybėse bei Užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT). 1957 m. Romos sutartyje numatyta fondą įsteigti siekiant teikti techninę ir finansinę pagalbą, iš pradžių Afrikos šalims, su kuriomis kai kurias valstybes nares siejo istoriniai ryšiai.

EPF yra finansuojamas ne iš ES biudžeto, o tiesiogiai valstybių narių įnašais, dėl kurių susitariama tarpvyriausybinėse derybose. EPF išteklius valdo Komisija ir EIB. Kiekvienas EPF paprastai sudaromas maždaug penkerių metų laikotarpiui. 1964 m. sudarius pirmąją partnerystės konvenciją, EPF programavimo ciklai iš esmės atitinka partnerystės susitarimų / konvencijų ciklus.

EPF yra reglamentuojamas jo paties Finansiniu reglamentu (OL L 78, 2008 3 19), kuriame numatytas fondo finansinių ataskaitų pateikimas atskirai nuo ES finansinių ataskaitų. EPF metinių ataskaitų ir išteklių valdymo išorės kontrolę vykdo Europos Audito Rūmai ir Europos Parlamentas. Informacijos tikslais toliau pateikiami 8-ojo, 9-ojo ir 10-ojo EPF balansas ir finansinės veiklos ataskaita:

Balansas– 8-asis, 9-asis ir 10-asis EPF

Balansas– 8-asis, 9-asis ir 10-asis EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Ilgalaikis turtas | 438 | 380 |
| Trumpalaikis turtas | 2 094 | 2 510 |
| Iš viso turto | 2 532 | 2 890 |
| Trumpalaikiai įsipareigojimai | (1 057) | (1 033) |
| Ilgalaikiai įsipareigojimai | (40) | — |
| Iš viso įsipareigojimų | (1 097) | (1 033) |
| Grynasis turtas | 1 435 | 1 857 |
| FONDAI IR REZERVAI |
| Pareikalautasis fondo kapitalas | 29 579 | 26 979 |
| Kiti rezervai | 2 252 | 2 252 |
| Iš ankstesniųjų metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai | (27 374) | (24 674) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | (3 023) | (2 700) |
| Grynasis turtas | 1 435 | 1 857 |

Mln. EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Ilgalaikis turtas

438

380

Trumpalaikis turtas

2 094

2 510

Iš viso turto

2 532

2 890

Trumpalaikiai įsipareigojimai

(1 057)

(1 033)

Ilgalaikiai įsipareigojimai

(40)

—

Iš viso įsipareigojimų

(1 097)

(1 033)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 435

1 435

1 857

1 857

FONDAI IR REZERVAI

Pareikalautasis fondo kapitalas

29 579

26 979

Kiti rezervai

2 252

2 252

Iš ankstesniųjų metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai

(27 374)

(24 674)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

(3 023)

(2 700)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 435

1 435

1 857

1 857

Finansinės veiklos ataskaita– 8-asis, 9-asis ir 10-asis EPF

Finansinės veiklos ataskaita– 8-asis, 9-asis ir 10-asis EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Veiklos įplaukos | 124 | 99 |
| Veiklos išlaidos | (3 017) | (2 702) |
| Administracinės išlaidos | (107) | (75) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS | (3 001) | (2 679) |
| Finansinė veikla | (22) | (21) |
| EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS | (3 023) | (2 700) |

Mln. EUR

2012

2011

Veiklos įplaukos

124

99

Veiklos išlaidos

(3 017)

(2 702)

Administracinės išlaidos

(107)

(75)

PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS

PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS

(3 001)

(3 001)

(2 679)

(2 679)

Finansinė veikla

(22)

(21)

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

(3 023)

(3 023)

(2 700)

(2 700)

11.2.2.   
  Bendrojo sveikatos draudimo sistema

Bendrojo sveikatos draudimo sistema

Sveikatos draudimo sistema – tai sistema, kuria užtikrinamas medicininės pagalbos teikimas įvairių ES įstaigų darbuotojams. Sistemos lėšos yra jos pačios turtas ir jų ES nekontroliuoja, nors sistemos finansinį turtą valdo Komisija. Sistema finansuojama jos narių (darbuotojų) ir darbdavių (institucijų, agentūrų arba įstaigų) įmokomis. Atsiradęs perteklius paliekamas sistemoje.

Sistemą sudaro keturios atskiros dalys – pagrindinė sistema, apimanti ES institucijų ir agentūrų darbuotojus, ir trys mažesnės sistemos, apimančios Europos universitetinio instituto darbuotojus, Europos mokyklas ir už ES ribų dirbančius darbuotojus, pvz., ES delegacijų darbuotojus. Visas sistemos turtas 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 296 mln. EUR (2011 m.: 294 mln. EUR)

11.2.3.   
  Dalyvių garantijų fondas (DGF)

Dalyvių garantijų fondas (DGF)

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF) – 2012 m. visa išmokėta išankstinio finansavimo suma buvo 4 mlrd. EUR (2011 m. – 3,3 mlrd. EUR). Šis fondas yra atskiras nuo Europos Komisijos subjektas ir į šias ataskaitas neįtraukiamas.

DGF – tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama ES ir dalyvių finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas užtikrinamas fondo kapitalu ir palūkanomis. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama dotacija, dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % viso ES įnašo, kol įgyvendinamas konkretus veiksmas. Kadangi dalyviai yra DGF savininkai, ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip vykdomasis jų įgaliotinis. Pabaigus įgyvendinti netiesioginį veiksmą, dalyviai atgauna visą savo įnašą į kapitalą, išskyrus tuos atvejus, kai dėl įsipareigojimų nevykdančių lėšų gavėjų DGF patiria nuostolių – tokiu atveju dalyviai atgauna mažiausiai 80 % savo įnašo. DGF garantuoja tiek ES, tiek dalyvių finansinius interesus.

2012 m. gruodžio 31 d. visas DGF turtas buvo 1 452 mln. EUR (2011 m. – 1 171 mln. EUR). DGF lėšos yra jos pačios turtas ir jų ES nekontroliuoja, o jo finansinį turtą valdo EIB.

II   DALIS

SUVESTINĖS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS
   (19)

SUVESTINĖS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

19

TURINYS

TURINYS

1.   ES biudžeto vykdymo rezultatas ir aiškinamosios pastabos

ES biudžeto vykdymo rezultatas ir aiškinamosios pastabos

| 1.1. | ES biudžeto rezultatas |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ekonominės veiklos rezultato suderinimas su biudžeto rezultatu |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita |
| --- | --- |

1.3.

Suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos

Suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos

| 2. | Įplaukos. Biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė |
| --- | --- |

2.

Įplaukos.

3.   Išlaidos

Išlaidos

| 3.1. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategorijas |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategorijas |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategorijas |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal finansinės programos išlaidų kategorijas |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir finansinės programos išlaidų kategorijas |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritis |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal politikos sritis |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritį |
| --- | --- |

3.10.

4.   Institucijos ir agentūros

Institucijos ir agentūros

| 4.1. | Biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal institucijas |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal institucijas |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūras |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Biudžeto rezultatas, įskaitant agentūras |
| --- | --- |

4.5.

1.   ES BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

ES BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

1.1.   ES BIUDŽETO REZULTATAS

ES BIUDŽETO REZULTATAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Finansinių metų įplaukos | 139 541 | 130 000 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (137 738) | (128 043) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (936) | (1 019) |
| Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 92 | 457 |
| Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | 60 | 97 |
| Biudžeto rezultatas
   (20) | 1 019 | 1 492 |

Mln. EUR

2012

2011

Finansinių metų įplaukos

139 541

130 000

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(137 738)

(128 043)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(936)

(1 019)

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų

92

457

Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus

60

97

Biudžeto rezultatas
   (20)

Biudžeto rezultatas

20

1 019

1 019

1 492

1 492

Es biudžeto perteklius (1 023 mln. EUR)grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais metais.

1.2   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS | (5 329) | (1 789) |
| Įplaukos |
| Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos | (2 000) | (371) |
| Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais | 4 582 | 2 072 |
| Sukauptos įplaukos (grynosios) | (38) | (236) |
| Išlaidos |
| Sukauptos išlaidos (grynosios) | (1 933) | 3 410 |
| Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais | (2 695) | (936) |
| Grynasis išankstinio finansavimo poveikis | 1 210 | 1 131 |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus | (4 666) | (1 211) |
| Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai | 4 768 | 2 000 |
| Atidėjinių pokyčiai | 7 805 | (2 109) |
| Kita | (670) | (378) |
| Ekonominės veiklos rezultatas. Agentūros ir EAPB | (15) | (91) |
| METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI | 1 019 | 1 492 |

Mln. EUR

2012

2011

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Įplaukos

Įplaukos

Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

(2 000)

(371)

Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

4 582

2 072

Sukauptos įplaukos (grynosios)

(38)

(236)

Išlaidos

Išlaidos

Sukauptos išlaidos (grynosios)

(1 933)

3 410

Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais

(2 695)

(936)

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

1 210

1 131

Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus

(4 666)

(1 211)

Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai

4 768

2 000

Atidėjinių pokyčiai

7 805

(2 109)

Kita

(670)

(378)

Ekonominės veiklos rezultatas. Agentūros ir EAPB

Ekonominės veiklos rezultatas. Agentūros ir EAPB

(15)

(15)

(91)

(91)

METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI

METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI

1 019

1 019

1 492

1 492

1.3.   BIUŽDETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA

BIUŽDETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA

1.3.1.   ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pirminis biudžetas | Galutinis biudžetas | Faktinės įplaukos |
| 1. | Nuosavi ištekliai |

Mln. EUR

Pirminis biudžetas

Galutinis biudžetas

Faktinės įplaukos

1.

Nuosavi ištekliai

127 512

128 655

128 886

Iš kurių muitai

Iš kurių muitai

19 171

19 171

16 701

16 701

16 261

16 261

Iš jų PVM

Iš jų PVM

14 499

14 499

14 546

14 546

14 648

14 648

Iš kurio BP

Iš kurio BP

93 719

93 719

97 284

97 284

97 856

97 856

| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai |
| --- | --- |

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

0

1 994

2 041

| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų |
| --- | --- |

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų

1 312

1 312

1 236

| 5. | Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos |
| --- | --- |

5.

Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

60

68

612

| 6. | Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis |
| --- | --- |

6.

Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis

50

50

2 928

| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos |
| --- | --- |

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

3 648

3 807

| 8. | Skolinimosi ir skolinimo veikla |
| --- | --- |

8.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

0

0

0

| 9. | Įvairios įplaukos |
| --- | --- |

9.

Įvairios įplaukos

30

30

31

Iš viso

129 088

135 758

139 541

1.3.2   ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL FINANSINĖS SISTEMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pirminis biudžetas | Galutinis biudžetas (21) | Įsipareigojimai |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Pirminis biudžetas

Galutinis biudžetas (21)

21

Įsipareigojimai

1.

Tvarus augimas

67 506

70 842

69 000

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

59 976

62 198

60 817

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas, teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas, teisingumas

2 065

2 994

2 892

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

9 406

9 931

9 753

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

8 280

9 113

8 822

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

0

0

0

Iš viso

147 232

155 077

151 284

1.3.3   ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pirminis biudžetas | Galutinis biudžetas (22) | Įsipareigojimai |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Pirminis biudžetas

Galutinis biudžetas (22)

22

Įsipareigojimai

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

611

536

535

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

1 148

1 276

1 236

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

92

96

94

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 581

11 818

11 782

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

58 587

60 877

59 514

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

1 664

1 754

1 713

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

493

508

496

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

5 930

7 618

7 059

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 678

1 985

1 878

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

411

932

494

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1 033

1 011

1 007

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

101

107

101

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

42 045

42 662

42 647

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

143

147

144

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

2 697

3 292

3 088

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

262

271

265

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

687

653

639

| 18 | Vidaus reikalai |
| --- | --- |

18

Vidaus reikalai

1 264

1 322

1 290

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

4 817

4 969

4 872

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

104

106

104

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 498

1 733

1 719

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 088

1 166

1 135

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

900

1 299

1 294

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

79

79

79

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

194

204

196

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 017

1 200

1 149

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

69

63

61

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

12

12

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

134

144

135

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 335

1 321

1 318

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

399

477

435

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

718

764

731

| 33 | Teisingumas |
| --- | --- |

33

Teisingumas

218

233

222

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

759

461

0

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 464

3 983

3 841

Iš viso

147 232

155 077

151 284

1.3.4   IŠLAIDOS PAGAL FINANSINĖS SISTEMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pirminis biudžetas | Galutinis biudžetas (23) | Atlikti mokėjimai |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Pirminis biudžetas

Galutinis biudžetas (23)

23

Atlikti mokėjimai

1.

Tvarus augimas

55 337

63 753

61 585

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

57 034

60 409

59 096

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 484

2 477

2 375

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

6 955

7 182

7 064

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

8 278

9 824

8 564

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

0

0

0

Iš viso

129 088

143 644

138 683

1.3.5   IŠLAIDOS PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pirminis biudžetas | Galutinis biudžetas (24) | Atlikti mokėjimai |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Pirminis biudžetas

Galutinis biudžetas (24)

24

Atlikti mokėjimai

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

511

493

484

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

1 079

1 395

1 271

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

92

103

92

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

9 075

11 755

11 699

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

55 880

59 242

57 948

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

1 079

1 156

1 105

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

393

409

382

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

4 218

6 245

5 307

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 357

1 776

1 501

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

404

893

466

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

806

757

745

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

98

112

99

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

35 538

38 282

38 254

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

110

140

130

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

2 112

3 059

2 761

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

253

278

256

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

592

652

635

| 18 | Vidaus reikalai |
| --- | --- |

18

Vidaus reikalai

756

860

835

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

3 276

3 271

3 233

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

102

111

105

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 310

1 475

1 429

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

921

976

943

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

842

1 141

1 128

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

74

83

71

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

193

219

195

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 001

1 343

1 149

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

69

73

61

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

12

13

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

122

148

128

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 335

1 321

1 318

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

399

501

433

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

1 339

782

723

| 33 | Teisingumas |
| --- | --- |

33

Teisingumas

187

206

190

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

90

0

0

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 464

4 376

3 596

Iš viso

129 088

143 644

138 683

Mokėjimų asignavimų suma pradiniame priimtame biudžete, kurį 2011 m. gruodžio 1 d. pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 129 088 mln. EUR ir turėjo būti finansuojama iš 127 512 mln. EUR nuosavų išteklių. Pradinio biudžeto įplaukų ir išlaidų sąmatos per biudžetinius metus paprastai tikslinamos, o tokie pakeitimai pateikiami taisomuosiuose biudžetuose. BNP grindžiamų nuosavų išteklių tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto įplaukos tiksliai sutaptų su biudžeto išlaidomis. Remiantis subalansuotumo principu, biudžeto įplaukos ir išlaidos (mokėjimų asignavimai) privalo būti subalansuotos.

Įplaukos

Įplaukos

2012 m. priimti šeši taisomieji biudžetai. Dėl jų bendra galutinė 2012 m. biudžeto įplaukų suma lygi 135 758 mln. EUR. Ši suma buvo gauta iš nuosavų išteklių – iš viso 128 655 mln. EUR (taigi 1 143 mln. EUR daugiau, nei prognozuota iš pradžių), o likutis – iš kitų įplaukų. Išaugęs mokėjimų asignavimų finansavimo poreikis daugiausia buvo patenkintas į taisomąjį biudžetą Nr. 6/2012 įtraukus 3 525 mln. EUR, susijusius su baudomis ir delspinigiais, kaip kitas pajamas.

Kiek tai susiję su nuosavų išteklių rezultatu, tradicinių nuosavų išteklių surinkta beveik tiek, kiek prognozuota. Taip yra dėl to, kad biudžeto sąmatos, kurios buvo pakeistos tuo metu, kai buvo parengtas Taisomasis biudžetas Nr. 4/2012 (sąmatos sumažintos 1 520 mln. EUR pagal naujas 2012 m. pavasario makroekonomines prognozes), buvo dar kartą pakeistos Taisomuoju biudžetu Nr. 6/2012, siekiant atsižvelgti į faktinį surinkimo ritmą. Taip jos buvo dar kartą sumažintos 950 mln. EUR.

Galutiniai valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai taip pat labai sutapo su galutine biudžeto sąmata. Prognozuotų sumų ir faktiškai išmokėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai valstybės narės, nesančios EPS narėmis, faktiškai atliko mokėjimus, galiojusio kurso skirtumais.

Išlaidos

Išlaidos

2012 metai buvo šeštieji ir priešpaskutiniai dabartinio 2007–2013 m. programavimo laikotarpio metai. Visos pagrindinės programos buvo vykdomos pilnu pajėgumu, o gaunamų mokėjimo reikalavimų srautas gerokai padidėjo – tai yra įprasta ciklui baigiantis. Valstybėse narėse vykdant fiskalinį konsolidavimą, patvirtintas 2012 m. biudžetas buvo gana konservatyvus. Visa tai kartu su didele suma 2011 m. nepatenkintų mokėjimo reikalavimų ir nuolat gaunamais prašymais kompensuoti išlaidas sukėlė didelę įtampą mokėjimų asignavimams; šios klausimas praėjusiais metais turėjo būti sprendžiamas atsargiai valdant biudžetą ir galiausiai jį taisant.

Kiek tai susiję su įsipareigojimais, leistasis biudžetas ir politiniai tikslai buvo visiškai įvykdyti (99,6 %). Didžiausi patikslinimai, per metus padaryti taisomaisiais biudžetais, susiję su išmokų padidinimu ITER (650 mln. EUR) pagal 2011 m. gruodžio mėn. susitarimą dėl jo finansavimo ir Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimui (688 mln. EUR); šios išlaidos jau savo pobūdžiu yra nenuspėjamos. Taisomajame biudžete Nr. 6/2012 įsipareigojimai buvo sumažinti 142 mln. EUR gražinant visas nepanaudotas sumas, visų pirma susijusias su rezervu tarptautiniams žvejybos susitarimams ir gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos programomis.

Bendras mokėjimų asignavimų lygis metų pabaigoje išaugo priėmus 6 mlrd. EUR taisomąjį biudžetą Nr. 6/2012, kuriuo pradinis biudžetas buvo padidintas 4,8 %. Mokėjimų trūkumas turėjo poveikio beveik visoms išlaidų kategorijoms, visų pirma 1b. „Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti“. Taip pat reikia prisiminti, kad 6 mlrd. EUR, dėl kurių buvo susitarta, tai 3 mlrd. EUR mažiau negu Komisijos prašyta suma. Galiausiai, 2012 m. pabaigoje buvo neapmokėta 16,2 mlrd. EUR reikalavimų už Sanglaudos politikos dabartinį programavimo laikotarpį (2007–2013 m.) ir dar 1,1 mlrd. EUR, susijusių su 2000–2006 m. programų pabaiga. Šios sumos turės būti sumokėtos 2013 m. Kaip ir įsipareigojimų atveju, Europos Sąjungos solidarumo fondo biudžeto eilutė per metus buvo papildyta 688 mln. EUR mokėjimų asignavimų. Nepanaudoti patvirtinti asignavimai sudarė 1 102 mln. EUR (2011 m. – 1 582 mln. EUR), o po perkėlimo į 2013 m. iš viso panaikinta 166 mln. EUR (2011 m. – 562 mln. EUR).

Išsamesnė biudžeto patikslinimų, su jais susijusių aplinkybių, pagrindimo ir poveikio analizė pateikta Komisijos 2012 m. biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos A dalyje „Biudžeto apžvalga“ ir B dalyje (apie kiekvieną daugiametės finansinės programos išlaidų kategoriją).

METINĖS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

METINĖS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

1.   BENDRA APŽVALGA

BENDRA APŽVALGA

Biudžetinės sąskaitos tvarkomos pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2012 m. spalio 26 d. OL L 298) dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (toliau – Finansinis reglamentas) ir 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012, kuriame nustatytos išsamios šio Finansinio reglamento taikymo taisyklės.Bendrasis biudžetas, pagrindinė Sąjungos finansų politikos priemonė, – tai priemonė, kuria kiekvienais metais numatomos ir tvirtinamos Sąjungos įplaukos ir išlaidos.

Kiekvienais metais Komisija sudaro visų institucijų metines įplaukų ir išlaidų sąmatas ir parengia biudžeto projektą, kurį išsiunčia biudžeto valdymo institucijai. Remdamasi šiuo biudžeto projektu, Taryba parengia savo poziciją, kuri tampa abiejų biudžeto valdymo institucijų derybų objektu. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad bendras projektas yra galutinai priimtas ir biudžetas tampa vykdytinas. Biudžeto vykdymas iš esmės yra Komisijos atsakomybė.

Komisijos biudžeto struktūrą sudaro administraciniai ir einamieji asignavimai. Kitose institucijose yra tik administraciniai asignavimai. Be to, biudžete išskiriami dviejų rūšių asignavimai: nediferencijuotieji asignavimai ir diferencijuotieji asignavimai. Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinio pobūdžio operacijoms (kurios atitinka metinio periodiškumo principą) finansuoti. Diferencijuotieji asignavimai buvo įvesti, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas. Jie skirti daugiausia daugiametėms operacijoms padengti. Diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus:

biudžeto struktūrą

| — | įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, besitęsiantiems ilgiau nei vienerius finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines dalis, kai tai numatyta pagrindiniame teisės akte. |
| --- | --- |

—

įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, besitęsiantiems ilgiau nei vienerius finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines dalis, kai tai numatyta pagrindiniame teisės akte.

įsipareigojimų asignavimai

| — | mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

—

mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

mokėjimų asignavimai

Asignavimų kilmė

Asignavimų kilmė

Pagrindinis asignavimų šaltinis – Sąjungos einamųjų metų biudžetas. Tačiau Finansinio reglamento nuostatose numatytos ir kitos asignavimų rūšys. Šie asignavimai atsiranda iš ankstesniųjų finansinių metų arba išorės šaltinių.

| — | Pradiniai biudžeto asignavimai, patvirtinti einamiesiems metams, gali būti papildyti perkėlimais iš vienos eilutės į kitą ir taisomaisiais biudžetais. |
| --- | --- |

—

Pradiniai biudžeto asignavimai, patvirtinti einamiesiems metams, gali būti papildyti perkėlimais iš vienos eilutės į kitą ir taisomaisiais biudžetais.

Pradiniai biudžeto asignavimai,

perkėlimais

| — | Iš praėjusiųjų metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai taip pat papildo einamąjį biudžetą. Tai yra i) nediferencijuoti mokėjimų asignavimai, kurie gali būti automatiškai perkelti tik vieneriems finansiniams metams; ii) institucijų sprendimu perkeliamus asignavimus vienu iš dviejų atveju: jei parengiamieji etapai užbaigti arba jei teisinis pagrindas priimtas vėlai. Asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jei jos būtinos programai užbaigti. |
| --- | --- |

—

Iš praėjusiųjų metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai taip pat papildo einamąjį biudžetą. Tai yra i) nediferencijuoti mokėjimų asignavimai, kurie gali būti automatiškai perkelti tik vieneriems finansiniams metams; ii) institucijų sprendimu perkeliamus asignavimus vienu iš dviejų atveju: jei parengiamieji etapai užbaigti arba jei teisinis pagrindas priimtas vėlai. Asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jei jos būtinos programai užbaigti.

perkelti

asignavimai

| — | Asignuotosios įplaukos, kurias sudaro:






  i) | grąžinamosios išmokos, kai sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų; |
| --- | --- | --- |

—

Asignuotosios įplaukos, kurias sudaro:

Asignuotosios įplaukos

i)

grąžinamosios išmokos, kai sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų;

| ii) | ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimu numatoma, kad jos narių įnašas ES biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos ES biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims; |
| --- | --- |

ii)

ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimu numatoma, kad jos narių įnašas ES biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos ES biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims;

| iii) | įplaukos iš trečiųjų šalių / kitų šalių, sudariusių susitarimus su ES, kuriais numatomas finansinis įnašas į ES veiklą. Gautos sumos laikomos įplaukomis iš trečiųjų šalių ir priskiriamos prie atitinkamų biudžeto eilučių (dažnai mokslinių tyrimų srities) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų; |
| --- | --- |

iii)

įplaukos iš trečiųjų šalių / kitų šalių, sudariusių susitarimus su ES, kuriais numatomas finansinis įnašas į ES veiklą. Gautos sumos laikomos įplaukomis iš trečiųjų šalių ir priskiriamos prie atitinkamų biudžeto eilučių (dažnai mokslinių tyrimų srities) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų;

| iv) | darbas trečiosioms šalims. ES mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms. Kaip ir trečiųjų šalių įplaukų atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas tam tikroms biudžeto eilutėms, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų; taip pat |
| --- | --- |

iv)

darbas trečiosioms šalims. ES mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms. Kaip ir trečiųjų šalių įplaukų atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas tam tikroms biudžeto eilutėms, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų; taip pat

| v) | asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra ES lėšos, kurias grąžino gavėjai ir kurias galima perkelti į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. |
| --- | --- |

v)

asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra ES lėšos, kurias grąžino gavėjai ir kurias galima perkelti į kitą laikotarpį be jokių apribojimų.

Turimų asignavimų struktūra

Turimų asignavimų struktūra

| — | Pradinis biudžetas = N-1 metų gruodžio mėn. patvirtinti asignavimai; |
| --- | --- |

—

Pradinis biudžetas = N-1 metų gruodžio mėn. patvirtinti asignavimai;

| — | ; |
| --- | --- |

—

Formula;

| — | . |
| --- | --- |

—

Formula.

1.1   METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI

METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI

Bendroji informacija Į ataskaitas įtrauktos nuosavų išteklių sumos – tai sumos, kuriomis per tuos metus kredituojamos sąskaitos, kurias Komisijos vardu atidarė valstybių narių vyriausybės. Pertekliaus atveju įplaukas taip pat sudaro praėjusiųjų finansinių metų biudžeto vykdymo rezultatas. Kitos į ataskaitas įtrauktos įplaukos – tai per metus faktiškai gautos sumos.

Apskaičiuojant biudžeto vykdymo metų rezultatą, išlaidas sudaro mokėjimai pagal tų metų mokėjimų asignavimus ir bet kurie tų metų asignavimai, perkeliami į kitus metus. Mokėjimai pagal numatytus asignavimus mokėjimams — tai mokėjimai, kuriuos apskaitos pareigūnas atliko iki finansinių metų gruodžio 31 d. Europos žemės ūkio garantijų fondo atveju mokėjimai – tai mokėjimai, kuriuos valstybės narės atliko nuo N-1 metų spalio 16 d. iki N metų spalio 15 d., su sąlyga, kad apskaitos pareigūnui iki N+1 metų sausio 31 d. buvo pranešta apie įsipareigojimą ir leidimą juos atlikti. Dėl EŽŪGF išlaidų po patikrinimų valstybėse narėse gali būti priimtas sprendimas dėl atitikties.

Biudžeto vykdymo rezultatą sudaro du elementai: ES rezultatas ir EEE priklausančių ELPA šalių dalyvavimo rezultatas. Remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių 15 straipsniu, šiuo rezultatu parodomas skirtumas tarp:

| — | visų tais metais gautų įplaukų |
| --- | --- |

—

visų tais metais gautų įplaukų

| — | ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos. |
| --- | --- |

—

ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos.

Prie gauto skaičiaus pridedama arba iš jo atimama:

| — | grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesniųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis, |
| --- | --- |

—

grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesniųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis,

| — | per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pokyčio susidariusio pelno ir nuostolio likutis. |
| --- | --- |

—

per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pokyčio susidariusio pelno ir nuostolio likutis.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti asignavimai, susiję su įnašais iš trečiųjų šalių ir darbu trečiosioms šalims, kurie pagal savo pobūdį niekada nenustoja galioti, įtraukiami į papildomus finansinių metų asignavimus. Taip paaiškinama, kodėl skiriasi iš praėjusiųjų metų perkeltos sumos 2012 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje ir sumos, kurios 2011 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje perkeltos į kitus metus. Apskaičiuojant metinius rezultatus, neatsižvelgiama į mokėjimų asignavimus, skirtus pakartotinam naudojimui, ir asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti susigrąžinus išankstinius mokėjimus.

Perkeltus mokėjimų asignavimus sudaro: automatiškai atliekami perkėlimai ir perkėlimai pagal sprendimą. Kiek tai susiję su panaikintais iš praėjusiųjų metų perkeltais nepanaudotais mokėjimų asignavimais, nurodomi automatiškai ir pagal sprendimą perkelti panaikinti asignavimai. Taip pat nurodomas asignuotųjų įplaukų, perkeltų į kitus metus, sumažėjimas, palyginti su 2011 m.

1.2   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU

Ekonominės veiklos metų rezultatas apskaičiuotas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Tačiau pagal Finansinį reglamentą biudžeto rezultatas paremtas pakeistomis pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi abu rezultatai susiję su tomis pačiomis operacijomis, naudinga kontrolės priemonė – užtikrinti, kad jie būtų suderinti. Toliau pateiktoje lentelėje šis suderinimas parodomas pabrėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į įplaukų ir išlaidų punktus.

Derinami punktai. Įplaukos

Derinami punktai. Įplaukos

Faktinės finansinių metų biudžeto įplaukos yra įplaukos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas ankstesniaisiais metais. Todėl teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominės veiklos rezultatų, nes jos nesudaro biudžeto įplaukų dalies. Tačiau teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais, suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominės veiklos rezultatų.

teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

Grynąsias sukauptas įplaukas daugiausia sudaro iš žemės ūkio mokesčių, nuosavų išteklių ir palūkanų bei dividendų sukauptos įplaukos. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas įplaukas atėmus atkurtas sukauptas įplaukas iš praėjusiųjų metų.

Grynąsias sukauptas įplaukas

Derinami punktai. Išlaidos

Derinami punktai. Išlaidos

Grynąsias sukauptas išlaidas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais, t. y. reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patyrė ES lėšų gavėjai, bet apie kurias Komisijai dar nepranešta.

Grynąsias sukauptas išlaidas

Nors sukauptos išlaidos nelaikomos biudžeto išlaidomis, einamaisiais metais atlikti mokėjimai, kurie susiję su praėjusiaisiais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis, yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis.

einamaisiais metais atlikti mokėjimai, kurie susiję su praėjusiaisiais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra 1) naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais ir pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos, ir 2) išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba ankstesniaisiais metais priėmus reikalavimus atitinkančias išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo, bet ne biudžetinių sąskaitų požiūriu, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

Be mokėjimų, kurie atlikti pagal metų asignavimus, apskaičiuojant metinius biudžeto vykdymo rezultatus taip pat reikia atsižvelgti į tų metų asignavimus, kurie perkeliami į kitus metus (pagal Reglamento Nr. 1150/2000 15 straipsnį). Tas pats pasakytina apie biudžeto mokėjimus, atliktus einamaisiais metais iš perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus.

perkeliami į kitus metus

iš perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus

Atidėjinių pokyčiai siejami su metų pabaigos kaupiamųjų sąskaitų įverčiais (daugiausia darbuotojų išmokomis), kurie poveikio biudžetinėms sąskaitoms neturi. Kitas derinamas sumas sudaro skirtingi elementai, kaip antai: turto nusidėvėjimas, turto įsigijimas, kapitalo nuomos įmokos ir finansinis dalyvavimas, kurių biudžeto ir kaupiamosios apskaitos tvarkymas skiriasi.

Atidėjinių pokyčiai

Kitas derinamas sumas

2.   BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS ĮPLAUKOS

BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS ĮPLAUKOS

Biudžeto vykdymo ataskaitos pateikiamos po šių aiškinamųjų pastabų.

Didžioji dalis įplaukų gaunama iš nousavų išteklių. Tai nustatyta Sutarties dėl ES veikimo 311 straipsnyje, kuriame teigiama, kad „neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais.“ Didžioji biudžeto išlaidų dalis padengiama iš nuosavų išteklių. Kitos įplaukos sudaro tik nedidelę viso finansavimo dalį.

Nuosavus ištekius galima suskirstyti į šias kategorijas:

| (1) | Tradicinius nuosavus išteklius (TNI) sudaro muitai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 13 % nuosavų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

(1)

Tradicinius nuosavus išteklius (TNI) sudaro muitai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 13 % nuosavų išteklių įplaukų.

| (2) | Nuosavi ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 12 % nuosavų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

(2)

Nuosavi ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 12 % nuosavų išteklių įplaukų.

| (3) | Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami biudžeto įplaukoms ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai biudžeto daliai, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal ES taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 75 % nuosavų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

(3)

Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami biudžeto įplaukoms ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai biudžeto daliai, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal ES taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 75 % nuosavų išteklių įplaukų.

Nuosavi ištekliai skirstomi vadovaujantis taisyklėmis, nustatytomis 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendime 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2007 m. NIS). 2007 m. NIS įsigaliojo 2009 m. kovo 1 d. Tačiau jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. Todėl 2009 m. biudžetiniais metais atsižvelgta į taikymo atgaline data poveikį.

2.1   TRADICINIAI NUOSAVI IŠTEKLIAI

TRADICINIAI NUOSAVI IŠTEKLIAI

Tradiciniai nuosavi ištekliai. Visos nustatytos tradicinių nuosavų išteklių sumos turi būti įrašomos į tam tikrą kompetentingų institucijų tvarkomą sąskaitą.

| — | Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos. |
| --- | --- |

—

Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos.

| — | Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą. |
| --- | --- |

—

Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą.

Dėl atskiros sąskaitos valstybės narės siunčia Komisijai ketvirčio ataskaitą, kurioje nurodoma:

| — | sugrąžintinas praėjusiojo ketvirčio likutis, |
| --- | --- |

—

sugrąžintinas praėjusiojo ketvirčio likutis,

| — | per atitinkamą ketvirtį teisės į gautinas sumas, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį teisės į gautinas sumas,

| — | bazės patikslinimai (korekcijos/panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį, |
| --- | --- |

—

bazės patikslinimai (korekcijos/panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį,

| — | nurašytos sumos (kurių negalima leisti panaudoti pagal Reglamento (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį), |
| --- | --- |

—

nurašytos sumos (kurių negalima leisti panaudoti pagal Reglamento (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį),

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis.

Tradiciniai nuosavi ištekliai turi būti įrašyti į Komisijos sąskaitą ižde arba kitoje valstybės narės paskirtoje įstaigoje ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tos antro mėnesio, einančio po to mėnesio, per kurį teisė į gautiną sumą buvo susigrąžinta, dienos. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti. Neapibrėžtosios nuosavų išteklių teisės į gautinas sumas patikslinamos atsižvelgiant į jų susigrąžinimo tikimybę.

2.2   PVM GRINDŽIAMI IŠTEKLIAI IR BNP GRINDŽIAMI IŠTEKLIAI

PVM GRINDŽIAMI IŠTEKLIAI IR BNP GRINDŽIAMI IŠTEKLIAI

PVM grindžiami nuosavi ištekliai apskaičiuojami taikant visoms valstybėms narėms suderintos PVM bazės vienodą tarifą, nustatytą pagal 2007 m. NIS 2 straipsnio 1 dalies b punkte išdėstytas taisykles. Nustatytas 0,30 % vienodas tarifas, išskyrus 2007–2013 m. laikotarpį, per kurį Austrijai nustatytas 0,225 pareikalavimo tarifas, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – 0,10 %. Visų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas.

BNP grindžiami ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti pateikti reikiamoms įplaukoms bet kuriais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP. PVM ir BNP grindžiami ištekliai nustatomi remiantis PVM ir BNP bazių prognozėmis, kurios nustatomos rengiant biudžeto projektą. Vėliau šios prognozės peržiūrimos taisomuoju biudžetu atnaujinant atitinkamų biudžetinių metų duomenis.

Faktiniai PVM ir BNP bazių duomenys taikomi visus metus po atitinkamų biudžetinių metų. Komisija apskaičiuoja valstybių narių mokėtinų sumų, remiantis faktinėmis bazėmis, ir faktiškai pagal (pataisytas) prognozes sumokėtų sumų skirtumus. Komisija pareikalauja, kad valstybės narės pateiktų PVM ir BNP likučius – tiek teigiamus, tiek neigiamus – iki kitų metų, einančių po atitinkamų biudžetinių metų, pirmos gruodžio mėn. darbo dienos. Jeigu nepaskelbiama išlyga, per ateinančius ketverius metus galima koreguoti faktines PVM ir BNP bazes. Anksčiau apskaičiuoti likučiai patikslinami, o gauto skirtumo pareikalaujama tuo pačiu metu, kaip ir praėjusiųjų biudžetinių metų PVM ir BNP likučių.

Tikrindama PVM ataskaitas ir BNP duomenis, Komisija gali paskelbti valstybėms narėms išlygas dėl tam tikrų punktų, kurie gali turėti pasekmių jų nuosavų išteklių įnašams. Pavyzdžiui, šie punktai gali atsirasti dėl to, kad nėra priimtinų duomenų arba reikia sukurti tinkamą metodiką. Šias išlygas reikia laikyti potencialiais reikalavimais valstybėms narėms sumokėti neapibrėžtas sumas, kadangi negalima tiksliai nustatyti jų finansinio poveikio. Kai galima nustatyti tikslią sumą, pareikalaujama atitinkama PVM ir BNP išteklių suma, susijusi arba su PVM ir BNP likučiais, arba su atskirais pareikalavimais įmokėti lėšas.

2.3   KOREKCIJA JK NAUDAI

KOREKCIJA JK NAUDAI

Šiuo mechanizmu sumažinami JK nuosavų išteklių mokėjimai proporcingai jos vadinamajam "biudžeto disbalansui" ir atitinkamai padidinami kitų valstybių narių nuosavų išteklių mokėjimai. Biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmą Jungtinės Karalystės naudai įvedė Fontenblo Europos Vadovų Taryba (1984 m. birželio mėn.), o 1985 m. gegužės 7 d. priimtas sprendimas dėl nuosavų išteklių. Mechanizmu buvo siekiama sumažinti JK biudžeto disbalansą, sumažinant šios valstybės mokėjimus ES. Vokietijai, Austrijai, Švedijai ir Nyderlandams sumažintas korekcijos finansavimas yra naudingas (apribotas iki vienos ketvirtosios įprastos jų dalies).

2.4   BENDRAS SUMAŽINIMAS

BENDRAS SUMAŽINIMAS

2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Nyderlandų ir Švedijos naudai galima taikyti bendrą BNP pagrįstų įnašų sumažinimą 2007–2013 m. laikotarpiu. Todėl pagal šį kompensacijos mechanizmą Nyderlandams taikomas 605 mln. EUR bendras jų metinio BNP įnašo sumažinimą, o Švedijai – 150 mln. EUR bendrą jos metinio BNP įnašo sumažinimą 2004 m. kainomis.

3.   BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IŠLAIDOS

BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IŠLAIDOS

Biudžeto vykdymo ataskaitas galima rasti po šių aiškinamųjų pastabų.

3.1   2007–2013 m. finansinė programa

2007–2013 m. finansinė programa

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Tvarus augimas

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

445

207

210

0

0

0

0

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Iš viso mokėjimų asignavimų

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

Šiame skirsnyje apibūdinamos pagrindinės ES išlaidų kategorijos, klasifikuojamos pagal 2007–2013 m. finansinės programos išlaidų kategorijas. 2012-ieji finansiniai metai buvo šeštieji 2007–2013 m. finansinės programos metai. 2012 m. bendra viršutinė įsipareigojimų asignavimų riba yra 148 049 mln. EUR, t. y. 1,13 % BNP. Atitinkama viršutinė mokėjimų asignavimų riba yra 141 360 mln. EUR, t. y. 1,08 % BNP. Pirmiau pateiktoje lentelėje finansinė programa pateikiama galiojusiomis kainomis.

1 išlaidų kategorija.   Tvarus augimas

1 išlaidų kategorija.

Tvarus augimas

Šią išlaidų kategoriją sudaro du atskiri, bet tarpusavyje susiję komponentai:

| — | 1 a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims. |
| --- | --- |

—

1 a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims.

| — | 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti.

2 išlaidų kategorija.   Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija apima bendrą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, kaimo plėtrą ir aplinkos priemones, visų pirma „Natura 2000“. Bendrai žemės ūkio politikai numatyta suma parodo 2002 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryboje pasiektą susitarimą.

3 išlaidų kategorija.   Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

3 išlaidų kategorija.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

Naujoji 3 išlaidų kategorija (Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas) parodo, kad didėja tam tikrų sričių, kuriose ES suteiktos naujos užduotys – teisingumo ir vidaus reikalų, sienų apsaugos, imigracijos ir prieglobsčio politikos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos, kultūros, jaunimo, informavimo ir dialogo su piliečiais, svarba. Ją sudaro du komponentai:

| — | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

—

3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas

| — | 3b. Pilietybė |
| --- | --- |

—

3b. Pilietybė

4 išlaidų kategorija.   ES kaip pasaulinio masto veikėja

4 išlaidų kategorija.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

4 išlaidų kategorija apima visus išorės veiksmus, įskaitant pasirengimo narystei priemones. Nors Komisija pasiūlė į finansinę programą įtraukti Europos plėtros fondą (EPF), Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas sutarė jo neįtraukti.

5 išlaidų kategorija.   Administravimas

5 išlaidų kategorija.

Administravimas

Ši išlaidų kategorija apima administracines visų institucijų, pensijų ir Europos mokyklų išlaidas. Kitose institucijose (išskyrus Komisiją) šios išlaidos sudaro visas jų išlaidas, bet agentūros ir kitos įstaigos patiria ir administracinių, ir veiklos išlaidų.

6 išlaidų kategorija.   Kompensacijos

6 išlaidų kategorija.

Kompensacijos

Laikantis politinio susitarimo, kad naujosios valstybės narės pačioje narystės pradžioje neturėtų tapti tik įnašų į biudžetą mokėtojomis, pagal šią išlaidų kategoriją numatyta kompensacija. Šią sumą buvo galima naudoti kaip naujosioms valstybėms narėms skirtus perkėlimus jų biudžeto įplaukoms ir įnašams subalansuoti.

3.2   Politikos sritys

Politikos sritys

Taikydama veikla grindžiamo valdymo (ABM) principą, Komisija diegia veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principą (ABB) planavimo ir valdymo procesuose. ABB apima biudžeto struktūrą, kurioje biudžeto antraštinės dalys atitinka politikos sritis, o biudžeto skyriai – veiklos rūšis. ABB siekiama pateikti aiškią sistemą, kuria Komisijos politikos tikslai būtų įgyvendinami teisinėmis, finansinėmis arba kitomis viešosios politikos priemonėmis. Pertvarkant Komisijos darbą, atsižvelgiant į veiklos rūšis, aiškiai matosi Komisijos įsipareigojimai ir kartu sudaroma bendra prioritetų nustatymo sistema. Biudžetinės procedūros metu ištekliai paskirstomi pagal prioritetus, atsižvelgiant į veiklos rūšis, kaip į biudžeto sudarymo tikslų pagrindą. Nustatant tokį veiklos rūšių ir joms priskirtų išteklių ryšį, ABB siekiama padidinti išteklių naudojimo Komisijoje našumą ir veiksmingumą.

Politikos sritį galima apibrėžti kaip homogenišką Komisijos darbą sudarančių veiklos rūšių grupavimą; ji yra svarbus sprendimų priėmimo proceso elementas. Kiekviena politikos sritis paprastai atitinka generalinio direktorato veiklą ir vidutiniškai apima apie 6 ar 7 atskiras veiklos rūšis. Politikos sritys daugiausia yra veiklos sritys, nes pagrindinių jų veiklos rūšių tikslas – padėti trečiųjų šalių gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Kiekvienos politikos srities veiklos biudžete yra numatytos būtinos administracinės išlaidos.

4.   INSTITUCIJOS IR AGENTŪROS

INSTITUCIJOS IR AGENTŪROS

Biudžeto vykdymo ataskaitas galima rasti po šių aiškinamųjų pastabų.

Kaip ir ankstesniaisiais metais konsoliduotosios ES bendrojo biudžeto vykdymo ataskaitos apima visų institucijų biudžeto vykdymą, nes į ES biudžetą įtrauktas kiekvienos institucijos biudžetas. ES biudžete nėra atskiro agentūrų biudžeto; jos iš dalies finansuojamos Komisijos biudžeto subsidija.

Kiek tai susiję su EIVT, reikėtų pažymėti, kad be savo biudžeto, ji taip pat gauna 212 mln. EUR įnašų iš Komisijos (2011 m. – 202 mln. EUR) ir 53 mln. EUR iš EPF (2011 m. – 50 mln. EUR). Šie biudžeto asignavimai EIVT suteikiami (kaip asignuotosios įplaukos), kad visų pirma būtų padengtos ES delegacijose dirbančių Komisijos darbuotojų išlaidos, nors administraciniu požiūriu šias delegacijas valdo EIVT.

Siekiant pateikti agentūroms visus susijusius biudžeto duomenis, į konsoliduotųjų metinių ataskaitų biudžeto dalį įtraukiamos atskiros konsoliduojamų tradicinių agentūrų biudžeto vykdymo ataskaitos.

SUVESTINĖS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS
   (25)

SUVESTINĖS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS

25

2.   BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamieji metai | Perkelta | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 1. | Nuosavi ištekliai |

Mln. EUR

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamieji metai

Perkelta

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

1.

Nuosavi ištekliai

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai |
| --- | --- |

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų |
| --- | --- |

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų

1 312

1 312

1 235

6

1 241

1 230

6

1 236

94,15 %

5

| 5. | Įplaukos iš institucijų administracinių operacijų |
| --- | --- |

5.

Įplaukos iš institucijų administracinių operacijų

60

68

619

22

641

594

18

612

896,16 %

29

| 6. | Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas |
| --- | --- |

6.

Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas

50

50

3 163

291

3 453

2 776

152

2 928

5 856,15 %

525

| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos |
| --- | --- |

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

3 648

1 821

12 761

14 582

13

3 795

3 807

104,37 %

10 775

| 8. | Skolinimosi ir skolinimo veikla |
| --- | --- |

8.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

0

0

63

159

222

0

0

0

222

| 9. | Įvairios įplaukos |
| --- | --- |

9.

Įvairios įplaukos

30

30

29

10

39

26

5

31

101,61 %

9

Iš viso

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

1 antraštinės dalies išskaidymas.   Nuosavi ištekliai

1 antraštinės dalies išskaidymas.

Nuosavi ištekliai

| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamieji metai | Perkelta | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 11. | Cukraus mokesčiai |

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamieji metai

Perkelta

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

11.

Cukraus mokesčiai

123

123

193

0

193

193

0

193

156,04 %

0

| 12. | Muitai |
| --- | --- |

12.

Muitai

19 171

16 701

16 277

29

16 306

16 258

2

16 261

97,37 %

45

| 13. | PVM |
| --- | --- |

13.

PVM

14 499

14 546

14 648

0

14 648

14 648

0

14 648

100,70 %

0

| 14. | BNP |
| --- | --- |

14.

BNP

93 719

97 284

97 856

0

97 856

97 856

0

97 856

100,59 %

0

| 15. | Biudžeto disbalanso korekcija |
| --- | --- |

15.

Biudžeto disbalanso korekcija

0

0

(74)

0

(74)

(74)

0

(74)

0

| 16. | Nyderlandų ir Švedijos BNP grindžiamų įnašų sumažinimas |
| --- | --- |

16.

Nyderlandų ir Švedijos BNP grindžiamų įnašų sumažinimas

0

0

2

0

2

2

0

2

0

Iš viso

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

3 antraštinės dalies išskaidymas.   Perteklius, likučiai ir patikslinimai

3 antraštinės dalies išskaidymas.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamieji metai | Perkelta | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 30. | Praėjusiųjų metų perteklius |

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamieji metai

Perkelta

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

30.

Praėjusiųjų metų perteklius

0

1 497

1 497

0

1 497

1 497

0

1 497

100,00 %

0

| 31. | PVM likučiai |
| --- | --- |

31.

PVM likučiai

0

218

223

23

246

223

23

246

112,94 %

0

| 32. | BNP likučiai |
| --- | --- |

32.

BNP likučiai

0

280

204

80

284

204

80

284

101,42 %

0

| 34. | Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje |
| --- | --- |

34.

Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje

0

0

(3)

0

(3)

(3)

0

(3)

0

| 35. | Korekcijos JK naudai patikslinimai |
| --- | --- |

35.

Korekcijos JK naudai patikslinimai

0

0

3

0

3

3

0

3

0

| 36. | Korekcijos JK naudai tarpinis apskaičiavimas |
| --- | --- |

36.

Korekcijos JK naudai tarpinis apskaičiavimas

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Iš viso

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

3.1.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimai ir TB) | Perkelta | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso patvirtinta | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimai ir TB) | Perkelti | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso patvirtinta |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimai ir TB)

Perkelta

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso patvirtinta

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimai ir TB)

Perkelti

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso patvirtinta

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

1.

Tvarus augimas

67 506

636

36

2 664

2 700

70 842

55 337

5 137

187

3 092

3 279

63 753

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

59 976

(126)

23

2 325

2 348

62 198

57 034

982

78

2 315

2 393

60 409

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

2 065

688

41

199

240

2 994

1 484

729

47

216

263

2 477

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

9 406

(2)

178

349

527

9 931

6 955

(178)

52

354

405

7 182

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

8 280

0

22

811

833

9 113

8 278

0

711

835

1 546

9 824

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

Iš viso

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.2.   ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Įsipareigojimų asignavimai asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų biudžeto asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Įsipareigojimų asignavimai asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų biudžeto asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

1.

Tvarus augimas

70 842

67 653

36

1 311

69 000

97,40 %

1 354

28

1 381

1,95 %

461

0

0

461

0,65 %

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

62 198

59 825

23

969

60 817

97,78 %

1 356

2

1 357

2,18 %

24

0

0

24

0,04 %

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

2 994

2 741

41

110

2 892

96,62 %

89

0

89

2,96 %

13

0

0

13

0,42 %

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

9 931

9 364

178

211

9 753

98,21 %

138

2

140

1,41 %

38

0

0

38

0,38 %

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

9 113

8 184

22

617

8 822

96,81 %

195

0

195

2,14 %

96

0

0

96

1,05 %

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

Iš viso

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.3.   MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Mokėjimas mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asgnuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Mokėjimas mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asgnuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

1.

Tvarus augimas

63 753

60 288

168

1 129

61 585

96,60 %

128

26

1 963

2 117

3,32 %

32

19

0

51

0,08 %

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

60 409

57 960

72

1 064

59 096

97,83 %

32

4

1 251

1 287

2,13 %

20

5

0

26

0,04 %

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

2 477

2 192

46

136

2 375

95,86 %

8

1

80

88

3,57 %

13

1

0

14

0,57 %

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

7 182

6 741

31

291

7 064

98,35 %

26

4

63

92

1,28 %

6

20

0

26

0,37 %

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

9 824

7 475

628

461

8 564

87,18 %

706

1

373

1 081

11,01 %

95

83

0

178

1,81 %

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

Iš viso

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.4.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYTIS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYTIS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai |
| Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikintieji įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikintieji įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

1.

Tvarus augimas

159 707

(850)

(54 901)

103 957

69 000

(6 684)

(1)

62 314

166 271

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

25 302

(137)

(12 983)

12 182

60 817

(46 113)

0

14 703

26 886

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

2 130

(332)

(547)

1 251

2 892

(1 827)

0

1 065

2 316

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

19 567

(827)

(4 870)

13 870

9 753

(2 193)

(1)

7 558

21 429

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

737

(90)

(628)

19

8 822

(7 936)

4

890

909

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

Iš viso

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.5.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS IR FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS IR FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Iš viso |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Iš viso

1.

Tvarus augimas

1 222

6 765

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

66

739

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

14

5

28

86

241

314

562

1 065

2 316

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

672

650

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

0

0

0

0

0

0

19

890

909

Iš viso

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

3.6   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL POLITIKOS SRITĮ

ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL POLITIKOS SRITĮ

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (Perkėlimas / TB) | Perkelta | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso patvirtinta | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (Perkėlimas / TB) | Perkeltos | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso patvirtinta |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (Perkėlimas / TB)

Perkelta

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso patvirtinta

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (Perkėlimas / TB)

Perkeltos

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso patvirtinta

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

611

(94)

0

19

19

536

511

(42)

7

17

24

493

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

1 148

(4)

0

132

132

1 276

1 079

121

21

174

195

1 395

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

92

(1)

0

5

5

96

92

(1)

7

5

12

103

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 581

191

34

12

46

11 818

9 075

2 601

66

12

78

11 755

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

58 587

(22)

0

2 311

2 311

60 877

55 880

989

70

2 303

2 373

59 242

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

1 664

(1)

0

91

91

1 754

1 079

(40)

6

110

116

1 156

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

493

(1)

0

17

17

508

393

(20)

18

17

35

409

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

5 930

643

0

1 045

1 045

7 618

4 218

632

30

1 366

1 396

6 245

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 678

(2)

0

309

309

1 985

1 357

33

13

373

387

1 776

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

411

0

0

521

521

932

404

1

44

444

488

893

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1 033

(48)

23

3

26

1 011

806

(56)

4

3

7

757

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

101

(2)

0

7

7

107

98

1

7

7

13

112

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

42 045

569

40

8

48

42 662

35 538

2 686

49

8

57

38 282

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

143

(1)

0

5

5

147

110

18

7

5

12

140

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

2 697

(8)

0

602

603

3 292

2 112

280

16

651

667

3 059

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

262

1

0

8

8

271

253

3

14

8

22

278

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

687

(68)

0

34

34

653

592

16

12

33

45

652

| 18 | Vidaus reikalai |
| --- | --- |

18

Vidaus reikalai

1 264

(1)

3

56

59

1 322

756

29

7

68

75

860

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

4 817

(51)

44

158

202

4 969

3 276

(188)

17

166

183

3 271

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

104

(1)

0

3

3

106

102

0

6

3

9

111

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 498

(2)

127

110

237

1 733

1 310

21

33

111

144

1 475

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 088

3

8

68

75

1 166

921

(1)

4

51

55

976

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

900

378

0

21

21

1 299

842

259

7

34

40

1 141

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

79

0

0

0

0

79

74

2

7

0

7

83

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

194

(1)

0

11

11

204

193

(1)

16

11

27

219

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 017

62

0

120

120

1 200

1 001

74

146

122

268

1 343

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

69

(12)

0

7

7

63

69

(12)

9

7

16

73

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

12

0

0

1

1

12

12

0

1

1

1

13

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

134

(6)

0

16

16

144

122

(1)

6

22

27

148

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 335

(14)

0

0

0

1 321

1 335

(14)

0

0

0

1 321

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

399

(9)

0

87

87

477

399

(9)

24

87

111

501

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

718

(1)

0

47

47

764

1 339

(622)

6

60

66

782

| 33 | Teisingumas |
| --- | --- |

33

Teisingumas

218

0

0

15

15

233

187

2

3

14

17

206

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

759

(298)

0

0

0

461

90

(90)

0

0

0

0

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 464

0

22

498

519

3 983

3 464

0

393

519

912

4 376

Iš viso

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.7.   ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITĮ

ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITĮ

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotos įplaukos | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų biudžeto asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotos įplaukos

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų biudžeto asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

536

517

0

18

535

99,66 %

2

0

2

0,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

1 276

1 144

0

92

1 236

96,84 %

40

0

40

3,13 %

0

0

0

0

0,03 %

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

96

91

0

3

94

97,42 %

2

0

2

2,43 %

0

0

0

0

0,15 %

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 818

11 742

34

7

11 782

99,70 %

6

24

30

0,25 %

6

0

0

6

0,05 %

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

60 877

58 550

0

964

59 514

97,76 %

1 347

2

1 349

2,22 %

13

0

0

13

0,02 %

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

1 754

1 651

0

61

1 713

97,65 %

29

0

29

1,67 %

12

0

0

12

0,68 %

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

508

486

0

10

496

97,58 %

7

0

7

1,47 %

5

0

0

5

0,95 %

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

7 618

6 573

0

486

7 059

92,66 %

559

0

559

7,34 %

0

0

0

0

0,00 %

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 985

1 675

0

203

1 878

94,60 %

106

0

107

5,37 %

1

0

0

1

0,03 %

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

932

411

0

83

494

53,04 %

438

0

438

46,95 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1 011

982

23

1

1 007

99,60 %

1

0

1

0,12 %

3

0

0

3

0,28 %

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

107

99

0

2

101

94,46 %

5

0

5

4,72 %

1

0

0

1

0,82 %

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

42 662

42 601

40

6

42 647

99,96 %

2

3

5

0,01 %

10

0

0

10

0,02 %

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

147

142

0

2

144

97,76 %

3

0

3

2,20 %

0

0

0

0

0,04 %

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

3 292

2 689

0

399

3 088

93,79 %

204

0

204

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

271

262

0

4

265

97,92 %

4

0

4

1,60 %

1

0

0

1

0,48 %

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

653

616

0

24

639

97,96 %

10

0

10

1,53 %

3

0

0

3

0,51 %

| 18 | Vidaus reikalai |
| --- | --- |

18

Vidaus reikalai

1 322

1 253

3

35

1 290

97,57 %

21

0

21

1,62 %

11

0

0

11

0,80 %

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

4 969

4 765

44

63

4 872

98,06 %

95

0

95

1,91 %

1

0

0

1

0,02 %

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

106

103

0

2

104

98,26 %

1

0

2

1,58 %

0

0

0

0

0,16 %

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 733

1 494

127

99

1 719

99,19 %

12

2

14

0,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 166

1 090

8

37

1 135

97,38 %

30

0

30

2,61 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

1 299

1 277

0

17

1 294

99,61 %

4

0

4

0,34 %

1

0

0

1

0,05 %

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,03 %

0

0

0

0

0,16 %

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

204

191

0

5

196

96,51 %

5

0

5

2,51 %

2

0

0

2

0,98 %

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 200

1 078

0

71

1 149

95,78 %

50

0

50

4,15 %

1

0

0

1

0,08 %

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

63

56

0

4

61

95,47 %

3

0

3

4,42 %

0

0

0

0

0,11 %

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

12

11

0

0

12

96,23 %

0

0

0

3,04 %

0

0

0

0

0,73 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

144

124

0

11

135

93,94 %

5

0

5

3,38 %

4

0

0

4

2,68 %

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

477

390

0

45

435

91,20 %

42

0

42

8,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

764

716

0

16

731

95,67 %

32

0

32

4,15 %

1

0

0

1

0,17 %

| 33 | Teisingumas |
| --- | --- |

33

Teisingumas

233

216

0

6

222

95,30 %

10

0

10

4,12 %

1

0

0

1

0,58 %

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

461

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

461

0

0

461

100,00 %

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 983

3 376

22

444

3 841

96,43 %

54

0

54

1,36 %

88

0

0

88

2,21 %

Iš viso

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.8.   MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITĮ

MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITĮ

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Mokėjimas Asignavimai asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Mokėjimas Asignavimai asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

493

463

6

15

484

98,13 %

6

0

2

8

1,64 %

0

1

0

1

0,23 %

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

1 395

1 180

19

72

1 271

91,12 %

19

0

103

121

8,70 %

1

2

0

3

0,18 %

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

103

83

6

2

92

89,72 %

7

0

3

10

9,78 %

0

0

0

1

0,50 %

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 755

11 629

63

7

11 699

99,53 %

13

24

5

43

0,36 %

9

4

0

13

0,11 %

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

59 242

56 829

66

1 053

57 948

97,82 %

23

4

1 250

1 276

2,15 %

13

4

0

18

0,03 %

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

1 156

1 031

5

69

1 105

95,57 %

6

0

41

47

4,03 %

3

1

0

5

0,40 %

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

409

355

17

10

382

93,39 %

17

1

6

24

5,89 %

1

2

0

3

0,72 %

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

6 245

4 827

25

455

5 307

84,97 %

23

0

911

934

14,95 %

0

5

0

5

0,08 %

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 776

1 375

12

114

1 501

84,54 %

14

0

259

273

15,36 %

1

1

0

2

0,10 %

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

893

357

40

69

466

52,13 %

48

0

375

423

47,35 %

0

5

0

5

0,52 %

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

757

742

2

1

745

98,45 %

3

0

1

5

0,64 %

5

2

0

7

0,91 %

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

112

92

6

2

99

88,71 %

5

0

5

11

9,47 %

1

1

0

2

1,82 %

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

38 282

38 200

48

6

38 254

99,93 %

12

0

2

14

0,04 %

12

1

0

14

0,04 %

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

140

121

7

2

130

92,66 %

7

0

3

10

7,04 %

0

0

0

0

0,30 %

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

3 059

2 379

14

368

2 761

90,23 %

13

0

284

296

9,69 %

1

2

0

2

0,08 %

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

278

240

13

3

256

92,16 %

14

0

5

19

6,84 %

1

1

0

3

1,00 %

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

652

596

11

28

635

97,34 %

11

0

5

16

2,48 %

0

1

0

1

0,18 %

| 18 | Vidaus reikalai |
| --- | --- |

18

Vidaus reikalai

860

769

6

61

835

97,15 %

4

1

7

12

1,44 %

11

2

0

12

1,41 %

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

3 271

3 073

10

150

3 233

98,83 %

13

0

16

30

0,90 %

2

7

0

9

0,27 %

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

111

98

6

1

105

94,79 %

4

0

2

5

4,86 %

0

0

0

0

0,34 %

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 475

1 319

19

90

1 429

96,87 %

10

0

21

31

2,11 %

1

14

0

15

1,03 %

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

976

914

3

27

943

96,68 %

3

3

25

31

3,21 %

0

1

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

1 141

1 093

6

29

1 128

98,84 %

7

0

5

12

1,01 %

1

0

0

2

0,15 %

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

83

66

5

0

71

85,23 %

8

2

0

10

11,95 %

0

2

0

2

2,82 %

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

219

176

14

5

195

88,73 %

15

1

6

21

9,62 %

1

2

0

4

1,64 %

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 343

963

136

51

1 149

85,59 %

111

0

72

183

13,60 %

1

10

0

11

0,81 %

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

73

49

9

3

61

83,74 %

7

0

4

11

15,45 %

0

1

0

1

0,80 %

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

13

11

1

0

12

91,60 %

0

0

0

1

7,06 %

0

0

0

0

1,34 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

148

115

5

8

128

86,27 %

5

0

13

19

12,64 %

1

1

0

2

1,08 %

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

501

370

22

41

433

86,56 %

20

0

46

66

13,17 %

0

1

0

1

0,27 %

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

782

706

5

12

723

92,51 %

6

0

48

53

6,82 %

4

1

0

5

0,66 %

| 33 | Teisingumas |
| --- | --- |

33

Teisingumas

206

183

1

6

190

92,16 %

4

1

8

13

6,13 %

2

2

0

4

1,71 %

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

4 376

2 934

340

322

3 596

82,19 %

442

0

197

638

14,59 %

88

53

0

141

3,22 %

Iš viso

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.9.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYTIS PAGAL POLITIKOS SRITĮ

NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYTIS PAGAL POLITIKOS SRITĮ

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikinti įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikinti įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

582

(9)

(143)

429

535

(341)

0

194

623

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

2 155

(31)

(850)

1 274

1 236

(421)

0

814

2 088

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

7

0

(6)

0

94

(86)

0

8

8

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

29 625

(40)

(11 226)

18 359

11 782

(473)

0

11 309

29 668

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

22 357

(76)

(11 972)

10 308

59 514

(45 975)

0

13 539

23 847

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

2 809

(100)

(879)

1 830

1 713

(226)

0

1 487

3 317

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

898

(11)

(243)

645

496

(138)

0

358

1 003

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

9 200

(170)

(2 983)

6 047

7 059

(2 324)

0

4 734

10 781

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

2 269

(51)

(782)

1 436

1 878

(720)

0

1 158

2 594

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

184

(13)

(114)

57

494

(352)

0

142

199

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

2 062

(33)

(538)

1 490

1 007

(207)

0

800

2 290

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

22

(2)

(16)

4

101

(83)

0

18

21

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

108 413

(498)

(36 781)

71 133

42 647

(1 473)

(1)

41 174

112 307

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

92

(13)

(55)

24

144

(75)

0

69

93

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 921

(53)

(839)

1 028

3 088

(1 921)

0

1 167

2 195

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

122

(13)

(86)

24

265

(170)

0

95

119

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

719

(81)

(317)

321

639

(318)

0

321

642

| 18 | Vidaus reikalai |
| --- | --- |

18

Vidaus reikalai

1 458

(235)

(268)

954

1 290

(567)

0

723

1 677

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

10 232

(528)

(2 379)

7 324

4 872

(854)

0

4 018

11 343

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

20

(1)

(13)

6

104

(93)

0

12

18

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

3 281

(119)

(970)

2 192

1 719

(459)

0

1 260

3 453

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

2 864

(16)

(769)

2 079

1 135

(175)

(1)

960

3 039

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

670

(4)

(417)

248

1 294

(711)

0

583

831

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

34

(7)

(15)

12

79

(56)

0

23

35

| 25 | Politikos koordinavimas ir teisinė konsultacija |
| --- | --- |

25

Politikos koordinavimas ir teisinė konsultacija

19

(3)

(15)

0

196

(179)

0

17

17

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

184

(12)

(161)

11

1 149

(988)

0

160

171

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

9

(1)

(9)

0

61

(52)

0

8

8

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

115

(9)

(45)

61

135

(82)

0

53

114

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

0

0

0

0

1 318

(1 318)

0

0

0

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

24

(1)

(22)

0

435

(411)

0

24

24

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

4 522

(12)

(622)

3 888

731

(102)

0

629

4 518

| 33 | Teisingumas |
| --- | --- |

33

Teisingumas

181

(34)

(67)

80

222

(122)

0

99

179

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

397

(57)

(325)

15

3 841

(3 272)

4

573

588

Iš viso

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.10.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS IR POLITIKOS SRITĮ

NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS IR POLITIKOS SRITĮ

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Iš viso |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Iš viso

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

11

35

10

0

20

167

185

194

623

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

10

5

17

97

101

546

498

814

2 088

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

384

1 507

57

267

1 241

5 457

9 446

11 309

29 668

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

7

456

0

2

152

1 437

8 254

13 539

23 847

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

15

27

124

103

271

494

797

1 487

3 317

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

9

12

57

88

138

151

189

358

1 003

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

114

73

177

381

814

1 728

2 760

4 734

10 781

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

12

8

31

83

207

372

724

1 158

2 594

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

0

3

1

10

10

11

21

142

199

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

51

271

5

18

71

411

663

800

2 290

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

0

0

0

0

0

1

3

18

21

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

836

5 328

21

1 875

7 437

20 613

35 024

41 174

112 307

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

0

0

0

0

0

4

20

69

93

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

2

0

47

77

150

255

497

1 167

2 195

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

0

0

0

0

1

6

17

95

119

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

9

3

7

43

42

83

133

321

642

| 18 | Vidaus reikalai |
| --- | --- |

18

Vidaus reikalai

4

0

17

64

208

249

412

723

1 677

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

266

235

498

846

1 236

1 725

2 518

4 018

11 343

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

0

0

0

0

0

2

4

12

18

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

113

63

71

193

365

578

810

1 260

3 453

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

69

86

129

236

310

513

735

960

3 039

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

0

1

1

9

16

58

163

583

831

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

0

0

1

1

2

2

6

23

35

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

0

0

0

0

0

0

0

17

17

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

0

0

0

0

0

0

11

160

171

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

2

2

1

1

3

17

36

53

114

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

60

43

28

101

1 365

1 671

621

629

4 518

| 33 | Teisingumas |
| --- | --- |

33

Teisingumas

0

0

1

4

12

18

45

99

179

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

0

0

0

0

0

0

15

573

588

Iš viso

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

4.1.   BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ PAGAL INSTITUCIJĄ

BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ PAGAL INSTITUCIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamieji metai | Perkelta suma | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| Europos Parlamentas | 147 | 147 | 174 | 26 | 200 | 172 | 4 | 176 | 119,41 % | 25 |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 58 | 58 | 99 | 11 | 109 | 88 | 10 | 98 | 168,80 % | 11 |
| Komisija | 128 761 | 135 431 | 137 081 | 13 342 | 150 423 | 134 783 | 4 066 | 138 849 | 102,52 % | 11 573 |
| Teisingumo Teismas | 44 | 44 | 51 | 0 | 51 | 51 | 0 | 51 | 115,64 % | 0 |
| Audito Rūmai | 21 | 21 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 90,58 % | 0 |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 133,47 % | 0 |
| Regionų komitetas | 8 | 8 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 250,50 % | 0 |
| Ombudsmenas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 97,10 % | 0 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 77,36 % | 0 |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 35 | 35 | 309 | 0 | 310 | 309 | 0 | 309 | 889,83 % | 0 |
| Iš viso | 129 088 | 135 758 | 137 771 | 13 379 | 151 150 | 135 460 | 4 080 | 139 541 | 102,79 % | 11 610 |

Mln. EUR

Institucija

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamieji metai

Perkelta suma

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

Europos Parlamentas

147

147

174

26

200

172

4

176

119,41 %

25

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

58

58

99

11

109

88

10

98

168,80 %

11

Komisija

128 761

135 431

137 081

13 342

150 423

134 783

4 066

138 849

102,52 %

11 573

Teisingumo Teismas

44

44

51

0

51

51

0

51

115,64 %

0

Audito Rūmai

21

21

19

0

19

19

0

19

90,58 %

0

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

12

12

16

0

16

16

0

16

133,47 %

0

Regionų komitetas

8

8

20

0

20

20

0

20

250,50 %

0

Ombudsmenas

1

1

1

0

1

1

0

1

97,10 %

0

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

1

1

1

0

1

1

0

1

77,36 %

0

Europos išorės veiksmų tarnyba

35

35

309

0

310

309

0

309

889,83 %

0

Iš viso

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

4.2.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL INSTITUCIJĄ

ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL INSTITUCIJĄ

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš asignuotųjų įplaukų | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų biudžeto asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| Europos Parlamentas | 1 862 | 1 693 | 22 | 116 | 1 831 | 98,32 % | 6 | 0 | 6 | 0,34 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 1,33 % |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 612 | 490 | 0 | 42 | 532 | 86,89 % | 36 | 0 | 36 | 5,92 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 7,19 % |
| Komisija | 151 094 | 144 390 | 279 | 2 774 | 147 443 | 97,58 % | 3 077 | 31 | 3 108 | 2,06 % | 543 | 0 | 0 | 543 | 0,36 % |
| Teisingumo Teismas | 351 | 344 | 0 | 1 | 345 | 98,36 % | 1 | 0 | 1 | 0,28 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,36 % |
| Audito Rūmai | 143 | 137 | 0 | 0 | 138 | 96,12 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 3,59 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 133 | 125 | 0 | 4 | 128 | 96,62 % | 0 | 0 | 0 | 0,25 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 3,13 % |
| Regionų komitetas | 99 | 85 | 0 | 12 | 97 | 98,43 % | 0 | 0 | 0 | 0,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,54 % |
| Ombudsmenas | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 95,86 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,12 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,79 % |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 767 | 486 | 0 | 268 | 754 | 98,37 % | 10 | 0 | 10 | 1,26 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,37 % |
| Iš viso | 155 077 | 147 766 | 300 | 3 218 | 151 284 | 97,55 % | 3 131 | 31 | 3 162 | 2,04 % | 631 | 0 | 0 | 631 | 0,41 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš asignuotųjų įplaukų

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų biudžeto asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

Europos Parlamentas

1 862

1 693

22

116

1 831

98,32 %

6

0

6

0,34 %

25

0

0

25

1,33 %

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

612

490

0

42

532

86,89 %

36

0

36

5,92 %

44

0

0

44

7,19 %

Komisija

151 094

144 390

279

2 774

147 443

97,58 %

3 077

31

3 108

2,06 %

543

0

0

543

0,36 %

Teisingumo Teismas

351

344

0

1

345

98,36 %

1

0

1

0,28 %

5

0

0

5

1,36 %

Audito Rūmai

143

137

0

0

138

96,12 %

0

0

0

0,30 %

5

0

0

5

3,59 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

133

125

0

4

128

96,62 %

0

0

0

0,25 %

4

0

0

4

3,13 %

Regionų komitetas

99

85

0

12

97

98,43 %

0

0

0

0,03 %

2

0

0

2

1,54 %

Ombudsmenas

10

9

0

0

9

95,86 %

0

0

0

0,02 %

0

0

0

0

4,12 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

8

7

0

0

7

95,21 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

4,79 %

Europos išorės veiksmų tarnyba

767

486

0

268

754

98,37 %

10

0

10

1,26 %

3

0

0

3

0,37 %

Iš viso

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

Mokėjimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistiejimokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| Europos Parlamentas | 2 092 | 1 388 | 214 | 22 | 1 623 | 77,58 % | 305 | 0 | 108 | 413 | 19,76 % | 25 | 31 | 0 | 56 | 2,67 % |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 661 | 444 | 36 | 44 | 524 | 79,31 % | 46 | 0 | 41 | 87 | 13,13 % | 44 | 6 | 0 | 50 | 7,56 % |
| Komisija | 139 268 | 131 722 | 605 | 2 759 | 135 087 | 97,00 % | 458 | 36 | 3 533 | 4 028 | 2,89 % | 78 | 76 | 0 | 154 | 0,11 % |
| Teisingumo Teismas | 369 | 326 | 16 | 1 | 343 | 92,92 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,15 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 1,93 % |
| Audito Rūmai | 156 | 125 | 11 | 0 | 136 | 87,11 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 8,41 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 4,48 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 141 | 117 | 7 | 4 | 127 | 90,15 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,19 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 3,66 % |
| Regionų komitetas | 108 | 77 | 7 | 12 | 96 | 89,53 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 7,37 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombudsmenas | 10 | 8 | 1 | 0 | 9 | 89,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,74 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,15 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 81,28 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,68 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 831 | 444 | 49 | 238 | 731 | 88,06 % | 42 | 0 | 46 | 88 | 10,58 % | 3 | 8 | 0 | 11 | 1,36 % |
| Iš viso | 143 644 | 134 656 | 946 | 3 081 | 138 683 | 96,55 % | 900 | 36 | 3 730 | 4 666 | 3,25 % | 166 | 128 | 0 | 295 | 0,21 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistiejimokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

Europos Parlamentas

2 092

1 388

214

22

1 623

77,58 %

305

0

108

413

19,76 %

25

31

0

56

2,67 %

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

661

444

36

44

524

79,31 %

46

0

41

87

13,13 %

44

6

0

50

7,56 %

Komisija

139 268

131 722

605

2 759

135 087

97,00 %

458

36

3 533

4 028

2,89 %

78

76

0

154

0,11 %

Teisingumo Teismas

369

326

16

1

343

92,92 %

18

0

1

19

5,15 %

5

2

0

7

1,93 %

Audito Rūmai

156

125

11

0

136

87,11 %

13

0

0

13

8,41 %

5

2

0

7

4,48 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

141

117

7

4

127

90,15 %

8

0

1

9

6,19 %

4

1

0

5

3,66 %

Regionų komitetas

108

77

7

12

96

89,53 %

8

0

0

8

7,37 %

2

2

0

3

3,10 %

Ombudsmenas

10

8

1

0

9

89,11 %

1

0

0

1

6,74 %

0

0

0

0

4,15 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

9

6

1

0

7

81,28 %

1

0

0

1

10,68 %

0

0

0

1

8,05 %

Europos išorės veiksmų tarnyba

831

444

49

238

731

88,06 %

42

0

46

88

10,58 %

3

8

0

11

1,36 %

Iš viso

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

4.3.   AGENTŪRŲ PAJAMOS: BIUDŽETO PROGNOZĖS, TEISĖS Į GAUTINAS SUMAS IR GAUTOS SUMOS

AGENTŪRŲ PAJAMOS: BIUDŽETO PROGNOZĖS, TEISĖS Į GAUTINAS SUMAS IR GAUTOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta | Finansuojama Komisijos politikos srotis |
| Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Europos prieglobsčio paramos biuras | 7 | 2 | 2 | 0 | 18 |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 150 | 116 | 115 | 1 | 06 |
| „Frontex“ | 90 | 76 | 76 | 0 | 18 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 19 | 20 | 20 | 1 | 15 |
| Europos policijos koledžas | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 33 | 35 | 35 | 0 | 02 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 58 | 58 | 58 | 0 | 17 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Europos bankininkystės institucija | 21 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija | 16 | 14 | 14 | 0 | 12 |
| Europos aplinkos agentūra | 42 | 52 | 51 | 1 | 07 |
| Europos policijos biuras | 84 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija | 20 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 77 | 77 | 77 | 0 | 17 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 13 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 344 | 379 | 379 | 0 | 08 |
| Eurojustas | 33 | 33 | 33 | 0 | 18 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 59 | 54 | 53 | 0 | 06 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 175 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Europos vaistų agentūra | 222 | 254 | 224 | 31 | 02 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos biuras | 3 | 3 | 3 | 0 | 09 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 21 | 21 | 21 | 0 | 18 |
| Europos geležinkelių agentūra | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Europos inovacijos ir technologijos institutas | 78 | 77 | 77 | 0 | 15 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 48 | 49 | 45 | 4 | 15 |
| Europos mokymo fondas | 21 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 16 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 46 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Iš viso | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 | |

Mln. EUR

Agentūra

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Finansuojama Komisijos politikos srotis

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

7

7

7

0

06

Europos prieglobsčio paramos biuras

7

2

2

0

18

Europos aviacijos saugos agentūra

150

116

115

1

06

„Frontex“

90

76

76

0

18

Europos profesinio mokymo plėtros centras

19

20

20

1

15

Europos policijos koledžas

8

9

9

0

18

Europos cheminių medžiagų agentūra

33

35

35

0

02

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

58

58

58

0

17

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

16

16

16

0

18

Europos bankininkystės institucija

21

19

19

0

12

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

16

14

14

0

12

Europos aplinkos agentūra

42

52

51

1

07

Europos policijos biuras

84

83

83

0

18

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

20

19

19

0

12

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

10

10

10

0

11

Europos maisto saugos tarnyba

77

77

77

0

17

Europos lyčių lygybės institutas

8

8

8

0

04

Europos GNSS priežiūros institucija

13

21

21

0

06

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

344

379

379

0

08

Eurojustas

33

33

33

0

18

Europos jūrų saugumo agentūra

59

54

53

0

06

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

175

176

176

0

12

Europos vaistų agentūra

222

254

224

31

02

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

8

0

09

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos biuras

3

3

3

0

09

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

21

21

21

0

18

Europos geležinkelių agentūra

26

26

26

0

06

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

15

15

15

0

04

Europos inovacijos ir technologijos institutas

78

77

77

0

15

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

48

49

45

4

15

Europos mokymo fondas

21

20

20

0

15

Bendrijos augalų veislių tarnyba

13

13

13

0

17

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

21

21

21

0

04

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

50

50

50

0

15

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

16

17

17

0

06

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

39

39

39

0

08

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

46

47

47

0

08

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

7

7

7

0

17

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

10

10

10

0

06

Iš viso

1 936

1 963

1 925

38

| Mln. EUR |
| --- |
| Įplaukų rūšis | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta |
| Komisijos subsidija | 1 304 | 1 276 | 1 272 | 5 |
| Pajamos iš mokesčių | 465 | 490 | 460 | 30 |
| Kitos pajamos | 168 | 197 | 193 | 4 |
| Iš viso | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 |

Mln. EUR

Įplaukų rūšis

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Komisijos subsidija

1 304

1 276

1 272

5

Pajamos iš mokesčių

465

490

460

30

Kitos pajamos

168

197

193

4

Iš viso

1 936

1 963

1 925

38

4.4.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRĄ

ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelti |
| Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra | 7 | 7 | 0 | 8 | 5 | 2 |
| Europos prieglobsčio paramos biuras | 7 | 5 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 164 | 132 | 27 | 176 | 117 | 53 |
| „Frontex“ | 90 | 89 | 1 | 128 | 99 | 22 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 22 | 21 | 1 | 22 | 19 | 3 |
| Europos policijos koledžas | 9 | 8 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 99 | 96 | 0 | 113 | 94 | 15 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 58 | 55 | 0 | 69 | 55 | 10 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 0 |
| Europos bankininkystės institucija | 21 | 18 | 0 | 22 | 13 | 7 |
| Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija | 16 | 14 | 0 | 16 | 11 | 4 |
| Europos aplinkos agentūra | 69 | 52 | 16 | 73 | 45 | 27 |
| Europos policijos biuras | 85 | 84 | 1 | 100 | 79 | 17 |
| Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija | 20 | 17 | 0 | 22 | 15 | 4 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 9 | 9 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 79 | 78 | 0 | 90 | 80 | 9 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 8 | 7 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 106 | 58 | 47 | 55 | 33 | 22 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 1 482 | 1 482 | 0 | 384 | 362 | 7 |
| Eurojustas | 35 | 34 | 1 | 41 | 35 | 5 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 57 | 53 | 1 | 61 | 53 | 2 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 429 | 189 | 0 | 461 | 180 | 37 |
| Europos vaistų agentūra | 226 | 222 | 0 | 262 | 215 | 41 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 0 | 9 | 9 | 1 |
| Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos biuras | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 21 | 21 | 0 | 28 | 23 | 5 |
| Europos geležinkelių agentūra | 26 | 25 | 0 | 30 | 26 | 2 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 17 | 15 | 1 | 20 | 15 | 5 |
| Europos inovacijos ir technologijos institutas | 97 | 95 | 0 | 83 | 71 | 7 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 48 | 42 | 0 | 52 | 41 | 4 |
| Europos mokymo fondas | 20 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 22 | 21 | 0 | 26 | 20 | 5 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 50 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 17 | 16 | 0 | 18 | 16 | 1 |
| Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 39 | 38 | 0 | 41 | 38 | 2 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 46 | 44 | 0 | 50 | 43 | 4 |
| Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Iš viso | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Mln. EUR

Agentūra

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelti

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

7

7

0

8

5

2

Europos prieglobsčio paramos biuras

7

5

0

6

2

2

Europos aviacijos saugos agentūra

164

132

27

176

117

53

„Frontex“

90

89

1

128

99

22

Europos profesinio mokymo plėtros centras

22

21

1

22

19

3

Europos policijos koledžas

9

8

0

11

8

2

Europos cheminių medžiagų agentūra

99

96

0

113

94

15

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

58

55

0

69

55

10

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

17

16

0

17

16

0

Europos bankininkystės institucija

21

18

0

22

13

7

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

16

14

0

16

11

4

Europos aplinkos agentūra

69

52

16

73

45

27

Europos policijos biuras

85

84

1

100

79

17

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

20

17

0

22

15

4

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

9

9

0

11

10

1

Europos maisto saugos tarnyba

79

78

0

90

80

9

Europos lyčių lygybės institutas

8

7

0

11

8

2

Europos GNSS priežiūros institucija

106

58

47

55

33

22

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

1 482

1 482

0

384

362

7

Eurojustas

35

34

1

41

35

5

Europos jūrų saugumo agentūra

57

53

1

61

53

2

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

429

189

0

461

180

37

Europos vaistų agentūra

226

222

0

262

215

41

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

0

9

9

1

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos biuras

3

3

0

3

2

1

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

21

21

0

28

23

5

Europos geležinkelių agentūra

26

25

0

30

26

2

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

17

15

1

20

15

5

Europos inovacijos ir technologijos institutas

97

95

0

83

71

7

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

48

42

0

52

41

4

Europos mokymo fondas

20

20

0

21

20

1

Bendrijos augalų veislių tarnyba

14

13

0

14

12

0

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

22

21

0

26

20

5

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

50

49

0

55

48

6

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

17

16

0

18

16

1

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

39

38

0

41

38

2

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

46

44

0

50

43

4

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

7

7

0

8

7

1

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

10

10

0

11

9

1

Iš viso

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

| Išlaidų rūšis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| --- | --- | --- |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai |
| Darbuotojai | 813 | 781 | 2 | 829 | 777 | 18 |
| Administracinės išlaidos | 305 | 292 | 1 | 377 | 277 | 79 |
| Veiklos išlaidos | 2 442 | 2 102 | 95 | 1 421 | 899 | 242 |
| Iš viso | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Išlaidų rūšis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Darbuotojai

813

781

2

829

777

18

Administracinės išlaidos

305

292

1

377

277

79

Veiklos išlaidos

2 442

2 102

95

1 421

899

242

Iš viso

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

4.5.   BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS, ĮSKAITANT AGENTŪRAS

BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS, ĮSKAITANT AGENTŪRAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Europos sąjunga | Agentūros | Subsidijų agentūroms panaikinimas | Iš viso |
| Finansinių metų įplaukos | 139 541 | 1 925 | (1 272) | 140 194 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (137 738) | (1 739) | 1 272 | (138 205) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (936) | (338) | 0 | (1 274) |
| Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 92 | 171 | 0 | 263 |
| Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | 60 | (8) | 0 | 52 |
| Biudžeto rezultatas | 1 019 | 12 | 0 | 1 031 |

Mln. EUR

Europos sąjunga

Agentūros

Subsidijų agentūroms panaikinimas

Iš viso

Finansinių metų įplaukos

139 541

1 925

(1 272)

140 194

140 194

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(137 738)

(1 739)

1 272

(138 205)

(138 205)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(936)

(338)

0

(1 274)

(1 274)

Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų

92

171

0

263

263

Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus

60

(8)

0

52

52

Biudžeto rezultatas

Biudžeto rezultatas

1 019

1 019

12

12

0

0

1 031

1 031

---

(1)  Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

1

(2)  2012 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamentas patvirtino biudžetą, kuriame numatyta Sąjungos trumpalaikius įsipareigojimus apmokėti iš nuosavų išteklių, kurie bus surinkti valstybių narių arba iš jų pareikalauti 2013 m. Be to, pagal Tarnybos nuostatų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratoma, EAPB) Nr. 259/68 su pakeitimais) 83 straipsnį valstybės narės bendrai garantuoja pensijų įsipareigojimus.

2

(3)  OL L 298, 2012 10 26

3

(4)  OL L 362, 31.12.2012, p. 1.

4

(5)  Garantijų fonde laikomos Komisijos išleistos EFSM obligacijos, todėl jos likviduotos.

5

(6)  Garantijų fonde laikomos Komisijos išleistos EFSM obligacijos, todėl jos likviduotos.

6

(7)  Garantijų fonde laikomos Komisijos išleistos EFSM obligacijos, todėl jas reikia likviduoti.

7

(8)  Į pradinį likutį įeina 2011 m. pateiktų duomenų koregavimas.

8

(9)  Administravimo duomenys anksčiau nebuvo pateikti.

9

(10)  Administravimo duomenys anksčiau nebuvo pateikti.

10

(11)  Tam tikros sumos, anksčiau pateiktos kaip finansinės korekcijos, dabar įtrauktos į susigrąžintas sumas.

11

(12)  Audito išvados rodo, kad reikia iš esmės gerinti Prancūzijos tvirtinančiosios institucijos duomenų apie EŽF susigrąžintas sumas teikimą.

12

(13)  Apie šio audito išvadas, pagrįstas galutinėmis ataskaitomis ir atitinkamų valstybių narių toliau vykdytu veiksmus buvo pranešta biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai.

13

(14)  7.1.3. pastabos pabaigoje pateikiama lentelė, kurioje parodomas šių paskolų grąžinimo tvarkaraštis.

14

7.1.3

(15)  2-oji programa

15

(16)  Taikomas korekcijos koeficientas (k. k.).

16

(17)  Mokama pirmuosius trejus metus po išvykimo.

17

(18)  Pirmą kartą konsoliduota 2012 m.

18

(19)  Reikėtų pastebėti, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose biudžeto lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

19

(20)  Iš kurio ELPA rezultatas iš viso sudarė (4) mln. EUR 2012 m. ir (5) mln. EUR 2011 m.

20

(21)  Įskaitant taisomuosius biudžetus, perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

21

Įskaitant taisomuosius biudžetus, perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

(22)  Įskaitant taisomuosius biudžetus, perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

22

Įskaitant taisomuosius biudžetus, perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

(23)  Įskaitant taisomuosius biudžetus, perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

23

Įskaitant taisomuosius biudžetus, perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

(24)  Įskaitant taisomuosius biudžetus, perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

24

Įskaitant taisomuosius biudžetus, perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

(25)  Reikėtų pastebėti, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose biudžeto lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

25

---

| 15.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/122

---

EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI TEIKIAMAS AUDITO RŪMŲ PATIKINIMO PAREIŠKIMAS – NEPRIKLAUSOMO AUDITORIAUS ATASKAITA

2013/C 334/02

| I. | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį Audito Rūmai auditavo:






  a) | 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduotos finansinės atskaitomybės ataskaitos (1) ir suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos (2) ir kurias Komisija patvirtino 2013 m. liepos 26 d.; |
| --- | --- | --- |

I.

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį Audito Rūmai auditavo:

a)

2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduotos finansinės atskaitomybės ataskaitos (1) ir suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos (2) ir kurias Komisija patvirtino 2013 m. liepos 26 d.;

| b) | šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

b)

šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

Vadovybės atsakomybė

| II. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už Europos Sąjungos konsoliduotų finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinės atskaitomybės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų; Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose atspindėta veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų juos reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis). |
| --- | --- |

II.

Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už Europos Sąjungos konsoliduotų finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinės atskaitomybės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų; Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose atspindėta veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų juos reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis).

Auditoriaus atsakomybė

| III. | Audito Rūmai, remdamiesi savo audito rezultatais, privalo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai savo auditą atlieka vadovaudamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais bei INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas dėl to, ar Europos Sąjungos konsoliduotose finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai, remdamiesi savo audito rezultatais, privalo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai savo auditą atlieka vadovaudamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais bei INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas dėl to, ar Europos Sąjungos konsoliduotose finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos.

| IV. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjama konsoliduotų ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbi vidaus kontrolės sistema, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo.
  Atliekant auditą taip pat įvertinamas naudojamų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių vertinimų pagrįstumas bei bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

IV.

Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjama konsoliduotų ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbi vidaus kontrolės sistema, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo.

Atliekant auditą taip pat įvertinamas naudojamų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių vertinimų pagrįstumas bei bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų pateikimas.

| V. | Pajamų srityje Audito Rūmai pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstą nuosavų išteklių auditą pradeda nuo to momento, kai Komisija gauna valstybių narių parengtus makroekonominius suvestinius duomenis, pagal kuriuos šios pajamos yra skaičiuojamos, ir įvertina Komisijos sistemas, skirtas šiuos duomenis apdoroti prieš tai, kai yra gaunami ir į konsoliduotas finansines ataskaitas įtraukiami valstybių narių įnašai. Audituodami tradicinius nuosavus išteklius Audito Rūmai nagrinėja muitinės institucijų finansines ataskaitas bei analizuoja muito mokesčių srautą prieš tai, kai sumos įtraukiamos į finansines ataskaitas ir jas gauna Komisija. |
| --- | --- |

V.

Pajamų srityje Audito Rūmai pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstą nuosavų išteklių auditą pradeda nuo to momento, kai Komisija gauna valstybių narių parengtus makroekonominius suvestinius duomenis, pagal kuriuos šios pajamos yra skaičiuojamos, ir įvertina Komisijos sistemas, skirtas šiuos duomenis apdoroti prieš tai, kai yra gaunami ir į konsoliduotas finansines ataskaitas įtraukiami valstybių narių įnašai. Audituodami tradicinius nuosavus išteklius Audito Rūmai nagrinėja muitinės institucijų finansines ataskaitas bei analizuoja muito mokesčių srautą prieš tai, kai sumos įtraukiamos į finansines ataskaitas ir jas gauna Komisija.

| VI. | Išlaidų srityje Audito Rūmai nagrinėja mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos (kai jos yra sumokėtos). Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), išskyrus avansus jų išmokėjimo momentu. Išankstiniai mokėjimai nagrinėjami tuo metu, kai lėšų gavėjas pateikia jų tinkamo panaudojimo įrodymą ir kai institucija ar įstaiga sutinka su tuo įrodymu ir patvirtina išankstinį mokėjimą tais pačiais arba vėlesniais metais. |
| --- | --- |

VI.

Išlaidų srityje Audito Rūmai nagrinėja mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos (kai jos yra sumokėtos). Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), išskyrus avansus jų išmokėjimo momentu. Išankstiniai mokėjimai nagrinėjami tuo metu, kai lėšų gavėjas pateikia jų tinkamo panaudojimo įrodymą ir kai institucija ar įstaiga sutinka su tuo įrodymu ir patvirtina išankstinį mokėjimą tais pačiais arba vėlesniais metais.

| VII. | Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami jų nuomonėms pagrįsti. |
| --- | --- |

VII.

Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami jų nuomonėms pagrįsti.

Finansinių ataskaitų patikimumas

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| VIII. | Audito Rūmų nuomone, 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų ES konsoliduotose finansinėse ataskaitose 2012 m. gruodžio 31 d. finansinė būklė bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, laikantis Finansinio reglamento ir tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais pagrįstomis apskaitos taisyklėmis. |
| --- | --- |

VIII.

Audito Rūmų nuomone, 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų ES konsoliduotose finansinėse ataskaitose 2012 m. gruodžio 31 d. finansinė būklė bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, laikantis Finansinio reglamento ir tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais pagrįstomis apskaitos taisyklėmis.

Finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Pajamos

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| IX. | Audito Rūmų nuomone, 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

IX.

Audito Rūmų nuomone, 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos.

Įsipareigojimai

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų įsipareigojimų teisėtumo ir tvarkingumo

| X. | Audito Rūmų nuomone, 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimi įsipareigojimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

X.

Audito Rūmų nuomone, 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimi įsipareigojimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi.

Mokėjimai

Neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas

| XI. | Audito Rūmai daro išvadą, kad tikrintos priežiūros ir kontrolės sistemos yra iš dalies veiksmingos užtikrinant finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumą ir tvarkingumą (VI dalis). Visos su veiklos išlaidomis susijusios politikos grupės yra reikšmingai paveiktos klaidų. Audito Rūmų įvertintas finansinėse ataskaitose atspindimų išlaidų, kai jos yra sumokėtos, labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 4,8 % (3). |
| --- | --- |

XI.

Audito Rūmai daro išvadą, kad tikrintos priežiūros ir kontrolės sistemos yra iš dalies veiksmingos užtikrinant finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumą ir tvarkingumą (VI dalis). Visos su veiklos išlaidomis susijusios politikos grupės yra reikšmingai paveiktos klaidų. Audito Rūmų įvertintas finansinėse ataskaitose atspindimų išlaidų, kai jos yra sumokėtos, labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 4,8 % (3).

Neigiama nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| XII. | Audito Rūmų nuomone, dėl klausimų, aptartų neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrinde, reikšmingumo 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra reikšmingai paveikti klaidų. |
| --- | --- |

XII.

Audito Rūmų nuomone, dėl klausimų, aptartų neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrinde, reikšmingumo 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra reikšmingai paveikti klaidų.

2013 m. rugsėjo 5 d.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pirmininkas

European Court of Auditors,

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  Konsoliduotą finansinę atskaitomybę sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija (įskaitant segmentų informaciją).

1

(2)  Suvestines biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamoji informacija.

2

(3)  Remiantis praėjusiais metais naudotu imties sudarymo metodu, labiausiai tikėtinas klaidų lygis būtų buvęs 4,5%.

3

---