# Uradni list C 286/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.286.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 286 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 562. oktober 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.286.slv

Uradni list

Evropske unije

C 286

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 562. oktober 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 286/01 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,50 % 1. oktobra 2013 – Menjalni tečaji eura | 1 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2013/C 286/02 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 286/01

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,50 % 1. oktobra 2013 – Menjalni tečaji eura

1

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2013/C 286/02

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 286/03 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 3 |
| 2013/C 286/04 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 7 |
| 2013/C 286/05 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 12 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2013/C 286/03

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

3

2013/C 286/04

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

7

2013/C 286/05

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

12

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 2.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/1

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja (1):

0,50 % 1. oktobra 2013

Menjalni tečaji eura (2)

1. oktobra 2013

2013/C 286/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3554 |
| JPY | japonski jen | 132,60 |
| DKK | danska krona | 7,4582 |
| GBP | funt šterling | 0,83450 |
| SEK | švedska krona | 8,6329 |
| CHF | švicarski frank | 1,2253 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,1310 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,647 |
| HUF | madžarski forint | 296,07 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7027 |
| PLN | poljski zlot | 4,2308 |
| RON | romunski leu | 4,4485 |
| TRY | turška lira | 2,7270 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4388 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3962 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5113 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6363 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6970 |
| KRW | južnokorejski won | 1 456,51 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,6385 |
| CNY | kitajski juan | 8,2972 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6158 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 390,11 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3855 |
| PHP | filipinski peso | 58,692 |
| RUB | ruski rubelj | 43,6540 |
| THB | tajski bat | 42,234 |
| BRL | brazilski real | 3,0107 |
| MXN | mehiški peso | 17,8057 |
| INR | indijska rupija | 84,8790 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3554

JPY

japonski jen

132,60

DKK

danska krona

7,4582

GBP

funt šterling

0,83450

SEK

švedska krona

8,6329

CHF

švicarski frank

1,2253

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,1310

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,647

HUF

madžarski forint

296,07

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7027

PLN

poljski zlot

4,2308

RON

romunski leu

4,4485

TRY

turška lira

2,7270

AUD

avstralski dolar

1,4388

CAD

kanadski dolar

1,3962

HKD

hongkonški dolar

10,5113

NZD

novozelandski dolar

1,6363

SGD

singapurski dolar

1,6970

KRW

južnokorejski won

1 456,51

ZAR

južnoafriški rand

13,6385

CNY

kitajski juan

8,2972

HRK

hrvaška kuna

7,6158

IDR

indonezijska rupija

15 390,11

MYR

malezijski ringit

4,3855

PHP

filipinski peso

58,692

RUB

ruski rubelj

43,6540

THB

tajski bat

42,234

BRL

brazilski real

3,0107

MXN

mehiški peso

17,8057

INR

indijska rupija

84,8790

---

(1)  Obrestna mera, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru avkcije z variabilno obrestno mero je obrestna mera enaka mejni obrestni meri.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 2.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/2

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2013/C 286/02

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike je bila sprejeta odločitev za zaprtje ribolova (1), kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 8.9.2013 |
| --- | --- |
| Trajanje | 8.9.2013–31.12.2013 |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež ali skupina staležev | MAC/8C3411 |
| Vrsta | skuša (Scomber scombrus) |
| Cona | območja VIIIc, IX in X ter vode EU območja CECAF 34.1.1 |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 49/TQ40 |

Datum in čas zaprtja

8.9.2013

Trajanje

8.9.2013–31.12.2013

Država članica

Portugalska

Stalež ali skupina staležev

MAC/8C3411

Vrsta

skuša (Scomber scombrus)

Cona

območja VIIIc, IX in X ter vode EU območja CECAF 34.1.1

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

49/TQ40

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 2.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/3

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 286/03

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„LAMMEFJORDSKARTOFLER“

ES št.: DK-PGI-0005-0952-16.02.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Lammefjordskartofler“

2.   Država članica ali tretja država

Danska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Krompir iz Lammefjorda zaznamuje njegova lupina, ki je tanka in veliko bolj gladka kot lupina krompirja, ki se goji drugje. Tanka lupina loči krompir iz Lammefjorda od drugih vrst poznega krompirja, saj se lahko uživa neolupljen. Poleg tega meso krompirja obdrži svojo bledo barvo tudi po tem, ko se krompir uskladišči, medtem ko zunanjost vrst poznega krompirja, ki rastejo v drugačni zemlji, postopoma potemni, njihovo meso pa postane vse bolj rumenkasto. Zaradi edinstvene vrste zemlje v Lammefjordu ima krompir zelo značilno lupino, ki se med gojenjem in pobiranjem ne poškoduje.

Krompir iz Lammefjorda je zrel krompir, kar pomeni, da ni „mlad krompir“. Dozori v zemlji in se zato pobira šele okoli začetka septembra.

Krompir iz Lammefjorda je opran.

Krompir iz Lammefjorda je primeren za kuhanje skozi celo sezono.

Značilnosti krompirja iz Lammefjorda morajo biti skladne s standardi kakovosti za pozni krompir skupine 1 (glej Prilogo 13 Odredbe št. 450 z dne 16. maja 2011 o proizvodnji itd. krompirja) ali zahtevami iz standardov Ekonomske komisije ZN za Evropo za pozni krompir (FFV-52).

Le 5 % površine krompirja iz Lammefjorda je lahko pokrite z navadno krastavostjo, prašno krastavostjo, mrežasto krastavostjo ali belo nogo. Le 8 % (glede na težo) gomoljev iz serije krompirja iz Lammefjorda ima lahko takšne pomanjkljivosti.

Krompirji, ki so v posameznem pakiranju, se lahko po velikosti razlikujejo le do 15 mm, da se potrošnikom zagotovi proizvod z enotnimi dimenzijami.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Gojenje

Krompir „Lammefjordskartofler“ (ZGO) se goji v skladu s standardi Global GAP (Globalno partnerstvo za dobre kmetijske prakse). Pri pridelavi krompirja iz Lammefjorda se ne sme uporabljati blato.

Krompir iz Lammefjorda se ne pobira pred začetkom septembra, da se zagotovi, da je krompir zadosti zrel in primeren za skladiščenje. Kjer je to možno, se pobiranje zaradi padajočih temperatur zaključi do sredine oktobra.

Skladiščenje

Krompir iz Lammefjorda se skladišči v majhnih lesenih zabojih, pri čemer ne sme ležati prosto v skladišču in se ne sme skladiščiti v zasipnici. Krompir se skladišči na temperaturi, ki ne presega 5 °C, pred pakiranjem pa ga je treba segreti, da se čim bolj zmanjša tveganje poškodb.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Sortiranje

Sortiranje krompirja iz Lammefjorda, ki je skladno s posebnimi zahtevami glede navadne krastavosti, prašne krastavosti, mrežaste krastavosti ali bele noge, zahteva posebno strokovnost in pozornost ter se zato izvaja v pooblaščenih pakirnih centrih v Lammefjordu.

Podjetja, ki pakirajo krompir iz Lammefjorda, morajo izpolnjevati standarde Global GAP.

Embalaža s krompirjem iz Lammefjorda, ki je na voljo končnemu potrošniku, tehta med 1 in 15 kg.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Vse embalaže, bodisi predpakirane ali odprtega tipa, morajo imeti naslednje označbe:

| (a) | identifikacijo „Lammefjordskartofler“, ime in naslov pakirnega centra; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo „Lammefjordskartofler“, ime in naslov pakirnega centra;

| (b) | logotip „Lammefjordens Grøntsagslaug“ („Zelenjavno združenje Lammefjord“); |
| --- | --- |

(b)

logotip „Lammefjordens Grøntsagslaug“ („Zelenjavno združenje Lammefjord“);

| (c) | pozni krompir; |
| --- | --- |

(c)

pozni krompir;

| (d) | velikost, kot je navedena v specifikaciji proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

velikost, kot je navedena v specifikaciji proizvoda;

| (e) | vrsta. |
| --- | --- |

(e)

vrsta.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Regijo Lammefjord sestavljajo štiri pridobljena fjordska območja kmetijskih površin v občini Odsherred na otoku Zealand:

| — | pridobljeni del Lammefjorda, ki je fizično omejen z Ringkanalom in jezom Audebo, |
| --- | --- |

—

pridobljeni del Lammefjorda, ki je fizično omejen z Ringkanalom in jezom Audebo,

| — | Svinninge Vejle, ki ga na jugu, zahodu in severu omejuje Ringkanal, na vzhodu pa železniška proga Svinninge–Hørve, |
| --- | --- |

—

Svinninge Vejle, ki ga na jugu, zahodu in severu omejuje Ringkanal, na vzhodu pa železniška proga Svinninge–Hørve,

| — | Sidinge Fjord, ki ga omejujeta jez Sidinge in površinski vodni kanal, |
| --- | --- |

—

Sidinge Fjord, ki ga omejujeta jez Sidinge in površinski vodni kanal,

| — | Klintsø, ki ga omejujejo kanali za odvajanje vode. |
| --- | --- |

—

Klintsø, ki ga omejujejo kanali za odvajanje vode.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Proizvod se goji na pridobljenem morskem dnu Lammefjorda s plastjo mulja. Sidinge Fjord je bilo prvo območje v regiji Lammefjord, ki se je izsušilo (postopek se je začel leta 1841), sledilo pa je območje Svinninge Vejle. Pridobivanje največjega območja, tj. Lammefjorda, se je pričelo leta 1873. Klintsø je bilo zadnje območje, ki se je izsušilo.

Podtalje je sestavljeno iz gline in laporja ali muljastega peska, pokritega s plastjo mulja, ki meri več metrov ter je nastal iz rastlinskih in živalskih snovi. Na velikih območjih Lammefjorda načeloma ni kamnov, veliko število starih dagenj in ostrig pa daje zemlji naravno visoko vsebnost kalcija.

Lammefjord ima podnebje, ki je idealno za gojenje krompirja, saj ima mile zime, hladna poletja in stalne padavine skozi celo leto. Odsherred ima razmeroma malo padavin, zato pa kanali za odvajanje vode na območjih okoli Lammefjorda omogočajo učinkovito namakanje. Na ta način lahko lokalni proizvajalci do določene mere sami določajo, koliko vode se porabi za namakanje njihovega krompirja. Ker so naravne padavine navadno nezadostne, lahko proizvajalci sami pomagajo izboljšati pogoje gojenja, medtem ko v drugih delih države pretirane padavine lahko škodljivo vplivajo na pobiranje krompirja.

5.2   Posebnost proizvoda

Krompir iz regije Lammefjord se močno razlikuje od tistega, ki se goji na drugih območjih, saj obdrži svojo značilno bledo površino tudi po tem, ko se uskladišči. Svojo barvo obdrži, ker je pesek v zemlji zglajen ter je bolj gladek in zaobljen kot v klasični peščeni zemlji, kar pomeni, da krompir ni razpokan, ko se pobira. Krompir iz regije Lammefjord se zato lahko skladišči v hladnih prostorih, z njim pa se lahko ravna kadar koli v letu, ne da bi se barva površine pri tem spremenila. Razpokana površina krompirja v času skladiščenja potemni.

Za razliko od drugega poznega krompirja lahko krompir iz Lammefjorda zaužijemo skupaj z olupkom.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Posebna kakovost krompirja iz Lammefjorda je povezana s pogoji gojenja, ki so posledica nekdanjega dna fjorda. Posebni zemeljski pogoji omogočajo nežno rast krompirja, ki ima zato gladko površino. Zaobljena zrna peska v peščeni zemlji preprečujejo nastanek razpok na površini krompirja ob obiranju, zato je njegova površina gladka tudi po tem, ko se uskladišči. Krompir z gladko površino je manj dovzeten za krastavost kot pa krompir, ki raste v zemlji z več kamni in peščenimi delci, ki lahko povzročijo razpoke na krompirju med rastjo in ob obiranju. Krompir iz Lammefjorda je zato nadvse primeren za skladiščenje.

Ime „Lammefjordskartoffel“ je znano po vsej Danski. Številne trgovine z živili prodajajo ta krompir v embalaži z oznako „Lammefjordskartoffel“, pri čemer se z vsakdanjim prevažanjem krompirja v tovornjakih z logotipom „Lammefjordskartoffel“ do velikih trgovin z živili v prestolnici in Jutlandiji povečuje ozaveščenost o območju Lammefjord.

Krompir iz Lammefjorda je eden od razlogov, da splošna javnost povezuje Lammefjord z visokokakovostno zelenjavo, zlasti krompirjem. V enciklopediji „Den store danske Encyklopædi“ je območje Lammefjord opisano na naslednji način: „Izsušeno dno fjorda je zelo rodovitno, na njem pa uspevajo žita, semena in zelenjava. Lammefjord je znan po svojem korenju in krompirju. Do leta 1980 je bil znan tudi po cvetličnih čebulicah in beluših“.

Ime „Lammefjord“ danski in tuji mediji pogosto omenjajo v povezavi z uspehi, ki so jih v tistih letih dosegale danske restavracije s hrano, ki je temeljila na nordijskih sestavinah.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/Fødevarekvalitet/Varespecifikation%20-%20Lammefjordskartofler%20(2012%2012%2010).pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---

| 2.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/7

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 286/04

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„NOCCIOLA DI GIFFONI“

ES št.: IT-PGI-0217-0999-15.05.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda |
| — |  | geografsko območje |
| — | ☒ | dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | metoda pridobivanja |
| — |  | povezanost |
| — | ☒ | označevanje |
| — |  | nacionalne zahteve |
| — |  | drugo |

—



ime proizvoda

—

☒

opis proizvoda

—



geografsko območje

—

☒

dokazilo o poreklu

—

☒

metoda pridobivanja

—



povezanost

—

☒

označevanje

—



nacionalne zahteve

—



drugo

2.   Vrsta spremembe

| — | ☒ | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

☒

sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe

3.1.   Opis proizvoda

| — | Člen 1 specifikacije proizvodnje je bil spremenjen. Novo besedilo določa, da se ime uporablja tudi za oluščene lešnike ter pražene (oluščene in neoluščene) in olupljene lešnike.
  Jasno je navedeno, da se ime „Nocciola di Giffoni“ uporablja tudi za oluščene lešnike. V sedanji specifikaciji to ni bilo izrecno določeno, čeprav člen 7 specifikacije določa posebne standarde za embalažo oluščenega proizvoda.
  Vključitev praženih in olupljenih lešnikov opravičuje količina povpraševanja na trgu, in sicer po vrsti proizvodov, namenjenih takojšnji uporabi, v slaščičarskem sektorju. Poleg tega, da se v postopku praženja izboljša okus lešnika, se tudi omogoči odstranitev notranje ovojnice, s čimer se zagotovi, da se lupina odstrani od oluščenega lešnika. Prav dejstvo, da je za lešnike „Nocciola di Giffoni“ značilno enostavno lupljenje, v sektorju spodbuja povpraševanje po praženih lešnikih (oluščenih in neoluščenih). |
| --- | --- |

—

Člen 1 specifikacije proizvodnje je bil spremenjen. Novo besedilo določa, da se ime uporablja tudi za oluščene lešnike ter pražene (oluščene in neoluščene) in olupljene lešnike.

Jasno je navedeno, da se ime „Nocciola di Giffoni“ uporablja tudi za oluščene lešnike. V sedanji specifikaciji to ni bilo izrecno določeno, čeprav člen 7 specifikacije določa posebne standarde za embalažo oluščenega proizvoda.

Vključitev praženih in olupljenih lešnikov opravičuje količina povpraševanja na trgu, in sicer po vrsti proizvodov, namenjenih takojšnji uporabi, v slaščičarskem sektorju. Poleg tega, da se v postopku praženja izboljša okus lešnika, se tudi omogoči odstranitev notranje ovojnice, s čimer se zagotovi, da se lupina odstrani od oluščenega lešnika. Prav dejstvo, da je za lešnike „Nocciola di Giffoni“ značilno enostavno lupljenje, v sektorju spodbuja povpraševanje po praženih lešnikih (oluščenih in neoluščenih).

| — | Člen 6 specifikacije proizvodnje določa komercialne značilnosti lešnikov „Nocciola di Giffoni“ v različnih oblikah, upravičenih do uporabe registriranega imena po navedeni spremembi. |
| --- | --- |

—

Člen 6 specifikacije proizvodnje določa komercialne značilnosti lešnikov „Nocciola di Giffoni“ v različnih oblikah, upravičenih do uporabe registriranega imena po navedeni spremembi.

| — | V specifikaciji je navedeno, da se jedra s premerom, manjšim od 13 mm, ki se pridobijo z luščenjem lešnikov, ki imajo najmanj 18-milimetrski plod, lahko uporabljajo le za izdelavo sestavljenih, pripravljenih ali predelanih proizvodov, za katere celi plodovi niso potrebni. |
| --- | --- |

—

V specifikaciji je navedeno, da se jedra s premerom, manjšim od 13 mm, ki se pridobijo z luščenjem lešnikov, ki imajo najmanj 18-milimetrski plod, lahko uporabljajo le za izdelavo sestavljenih, pripravljenih ali predelanih proizvodov, za katere celi plodovi niso potrebni.

| — | Stopnja olupljenosti je določena kot povprečje za zadevni vzorec. |
| --- | --- |

—

Stopnja olupljenosti je določena kot povprečje za zadevni vzorec.

3.2.   Dokazilo o poreklu

| — | Člen 5 je bil spremenjen. Zahtevo po obstoju strokovne trgovinske organizacije, ustrezno registrirane pri občinah proizvodnega območja, je nadomestila bolj natančna zahteva po obstoju registra, v katerem je seznam vseh proizvajalcev in pridelovalcev leske, ki prispevajo k proizvodnji „Nocciola di Giffoni“. Tega seznama ne hranijo občinski organi, temveč ga upravlja in posodablja nadzorni organ, ki v skladu z ustreznimi predpisi tudi spremlja skladnost s specifikacijo proizvodnje. Podrobni podatki nadzornega organa so zato vključeni v specifikacijo proizvodnje. |
| --- | --- |

—

Člen 5 je bil spremenjen. Zahtevo po obstoju strokovne trgovinske organizacije, ustrezno registrirane pri občinah proizvodnega območja, je nadomestila bolj natančna zahteva po obstoju registra, v katerem je seznam vseh proizvajalcev in pridelovalcev leske, ki prispevajo k proizvodnji „Nocciola di Giffoni“. Tega seznama ne hranijo občinski organi, temveč ga upravlja in posodablja nadzorni organ, ki v skladu z ustreznimi predpisi tudi spremlja skladnost s specifikacijo proizvodnje. Podrobni podatki nadzornega organa so zato vključeni v specifikacijo proizvodnje.

3.3.   Metoda pridobivanja

| — | V členu 4 sta bila dodana dva nova odstavka. Prvi določa vključitev določenih nasadov leske z večjo gostoto rasti do največ 2 000 rastlin na hektar, ki se nahajajo na terasastem zemljišču ali pobočju z naklonom, večjim od 15 %. Na teh območjih, ki so že vključena v geografsko območje, ima gojenje leske pomembno vlogo pri varstvu in ohranjanju tal: obstaja povezava med večjimi gostotami sajenja, ki jih najdemo na bolj strmih pobočjih hribovitih območij, ter varstvom in ohranjanjem tal, ki jih je pomagalo ohranjati človekovo gosto sajenje sadnih dreves skozi stoletja. Drugi odstavek določa največjo gostoto 1 800 rastlin na hektar izključno za nasade, ustanovljene pred registracijo imena „Nocciola di Giffoni“. To so nasadi, katerih cikel se končuje in jim je začasno dovoljena povečana gostota rastlin na hektar, ker bo do skladnosti s splošno določenimi pogoji prišlo, ko bodo rastline odmrle. |
| --- | --- |

—

V členu 4 sta bila dodana dva nova odstavka. Prvi določa vključitev določenih nasadov leske z večjo gostoto rasti do največ 2 000 rastlin na hektar, ki se nahajajo na terasastem zemljišču ali pobočju z naklonom, večjim od 15 %. Na teh območjih, ki so že vključena v geografsko območje, ima gojenje leske pomembno vlogo pri varstvu in ohranjanju tal: obstaja povezava med večjimi gostotami sajenja, ki jih najdemo na bolj strmih pobočjih hribovitih območij, ter varstvom in ohranjanjem tal, ki jih je pomagalo ohranjati človekovo gosto sajenje sadnih dreves skozi stoletja. Drugi odstavek določa največjo gostoto 1 800 rastlin na hektar izključno za nasade, ustanovljene pred registracijo imena „Nocciola di Giffoni“. To so nasadi, katerih cikel se končuje in jim je začasno dovoljena povečana gostota rastlin na hektar, ker bo do skladnosti s splošno določenimi pogoji prišlo, ko bodo rastline odmrle.

3.4.   Označevanje

| — | Člen 7 zdaj določa, da se lahko lešniki prodajo v razsutem stanju v ustreznih posodah le v fazi prenosa od gojitelja ali sodelujočih zbirnih centrov do prvotnega kupca/lastnika predelovalnega obrata in/ali pakirnice, da se omogoči sledljivost proizvoda. |
| --- | --- |

—

Člen 7 zdaj določa, da se lahko lešniki prodajo v razsutem stanju v ustreznih posodah le v fazi prenosa od gojitelja ali sodelujočih zbirnih centrov do prvotnega kupca/lastnika predelovalnega obrata in/ali pakirnice, da se omogoči sledljivost proizvoda.

| — | Člen 8 specifikacije proizvodnje zdaj določa, da se oluščen izdelek lahko pakira preprosto v tej obliki ali pražen in olupljen v skladu z utemeljitvijo, navedeno v točki 1 – Opis izdelka. |
| --- | --- |

—

Člen 8 specifikacije proizvodnje zdaj določa, da se oluščen izdelek lahko pakira preprosto v tej obliki ali pražen in olupljen v skladu z utemeljitvijo, navedeno v točki 1 – Opis izdelka.

| — | Značilni logotip proizvoda je bil spremenjen, pri čemer je bil odstranjen evropski logotip, ki je bil neustrezno naveden. |
| --- | --- |

—

Značilni logotip proizvoda je bil spremenjen, pri čemer je bil odstranjen evropski logotip, ki je bil neustrezno naveden.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„NOCCIOLA DI GIFFONI“

ES št.: IT-PGI-0217-0999-15.05.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Nocciola di Giffoni“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.6: | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6:

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Označba „Nocciola di Giffoni“ se nanaša le na plodove biotipov, ki ustrezajo kultivarju lešnika „Tonda di Giffoni“, ki se proizvaja v geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

„Nocciola di Giffoni“ mora izpolnjevati naslednje komercialne standarde:

| — | Celi, neoluščeni lešniki: lešniki iz nasada lesk, pri katerih je bil opravljen postopek čiščenja in predelave za odstranitev tujkov in praznih lupin, po potrebi posušeni, da se zagotovi podaljšana ohranitev. |
| --- | --- |

—

Celi, neoluščeni lešniki: lešniki iz nasada lesk, pri katerih je bil opravljen postopek čiščenja in predelave za odstranitev tujkov in praznih lupin, po potrebi posušeni, da se zagotovi podaljšana ohranitev.

| — | Oluščeni lešniki: lešniki, katerih lupina je bila odstranjena, vendar je notranja ovojnica nedotaknjena. |
| --- | --- |

—

Oluščeni lešniki: lešniki, katerih lupina je bila odstranjena, vendar je notranja ovojnica nedotaknjena.

Lešniki obeh kategorij se lahko pražijo, da se odstrani notranja ovojnica ter izboljšajo vonj in organoleptične značilnosti.

„Nocciola di Giffoni“ je torej lahko v naslednjih oblikah:

| — | celi, neoluščeni lešniki, |
| --- | --- |

—

celi, neoluščeni lešniki,

| — | celi, neoluščeni in praženi lešniki, |
| --- | --- |

—

celi, neoluščeni in praženi lešniki,

| — | oluščeni lešniki, |
| --- | --- |

—

oluščeni lešniki,

| — | oluščeni, praženi in olupljeni lešniki. |
| --- | --- |

—

oluščeni, praženi in olupljeni lešniki.

Ko se lešniki „Nocciola di Giffoni“ dajo na trg, morajo imeti naslednje lastnosti:

| | oblika ploda: okroglasta; |
| --- | --- |

oblika ploda: okroglasta;

| | mere ploda: srednje velik, ne manj kot 18 mm v premeru; |
| --- | --- |

mere ploda: srednje velik, ne manj kot 18 mm v premeru;

| | povprečna debelina lupine (1,11–1,25 mm) bolj ali manj intenzivne lešnikove barve s temnejšimi rjavimi progami; |
| --- | --- |

povprečna debelina lupine (1,11–1,25 mm) bolj ali manj intenzivne lešnikove barve s temnejšimi rjavimi progami;

| | jedro: okroglaste oblike, zelo redko z vlakninami, ne manj kot 13 mm v premeru; jedra s premerom, manjšim od 13 mm, pridobljena z luščenjem lešnikov, katerih lupina, oblika in velikost ploda so skladni, se ne smejo dati neposredno na trg, temveč se lahko uporabljajo zgolj za izdelavo sestavljenih, pripravljenih ali predelanih proizvodov, za katere celi plodovi niso potrebni; |
| --- | --- |

jedro: okroglaste oblike, zelo redko z vlakninami, ne manj kot 13 mm v premeru; jedra s premerom, manjšim od 13 mm, pridobljena z luščenjem lešnikov, katerih lupina, oblika in velikost ploda so skladni, se ne smejo dati neposredno na trg, temveč se lahko uporabljajo zgolj za izdelavo sestavljenih, pripravljenih ali predelanih proizvodov, za katere celi plodovi niso potrebni;

| | enostavnost lupljenja: visoka, ne manj kot 85 % (povprečje zadevnega vzorca); |
| --- | --- |

enostavnost lupljenja: visoka, ne manj kot 85 % (povprečje zadevnega vzorca);

| | sredica: bela, trdna, prijetnega vonja; |
| --- | --- |

sredica: bela, trdna, prijetnega vonja;

| | donos po luščenju: ne manj kot 43 %; |
| --- | --- |

donos po luščenju: ne manj kot 43 %;

| | sorazmerna vlažnost jedra po sušenju: ne več kot 6 %. |
| --- | --- |

sorazmerna vlažnost jedra po sušenju: ne več kot 6 %.

3.3.   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5.   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Lešniki „Nocciola di Giffoni“ morajo biti gojeni in obrani na geografskem območju proizvodnje. Razvrščanje je treba opraviti takoj po končanem zbiranju, da se odstranijo zemlja, kamenje in drugi tujki, nato pa sledi sušenje lešnikov.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Proizvod je lahko v embalaži v naslednjih oblikah:

| (a) | neoluščen: v vrečah iz blaga ali podobnega materiala; |
| --- | --- |

(a)

neoluščen: v vrečah iz blaga ali podobnega materiala;

| (b) | oluščen ali oluščen, pražen in olupljen: v papirnatih ali platnenih vrečkah, v kartonskih škatlah ali drugih podobnih materialih. |
| --- | --- |

(b)

oluščen ali oluščen, pražen in olupljen: v papirnatih ali platnenih vrečkah, v kartonskih škatlah ali drugih podobnih materialih.

3.7.   Posebna pravila za označevanje

Embalaža mora vsebovati besedilo „Nocciola di Giffoni“ in „Zaščitena geografska označba“, in sicer s črkami enake velikosti, ter/ali logotip EU.

Označba mora vsebovati značilni logotip zaščitene geografske označbe.

Image

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje sestavljajo ozemlja naslednjih občin v provinci Salerno: Giffoni Valle Piana, Giffoni Sei Casali, San Cipriano Picentino, Fisciano, Calvanico, Castiglione del Genovesi, Montecorvino Rovella ter srednja in visoka hribovita območja naslednjih občin: Baronissi, Montecorvino Pugliano, Olevano Sul Tusciano, San Mango Piemonte, Acerno.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1.   Posebnosti geografskega območja

Občinska ozemlja, na katerih med drugim rastejo lešniki „Nocciola di Giffoni“, sestavljajo neprekinjen pas v hribih na srednji in visoki višini, kjer so lešniki najbolj razširjen pridelek. V dolinah Picentino in Irno raste sorta „Tonda di Giffoni“, za katero so talni in podnebni pogoji na tem območju najbolj optimalni.

Podnebni pogoji in geološka sestava tal so povezani s prisotnostjo gorovja Monte Picentini in številnimi višjimi vrhovi, kot so Monte Polveracchio, Acellica in Monte Mai. Prst je vulkanskega izvora, zato z zagotavljanjem mineralnih elementov omogoča optimalne pogoje za plodnost. V zvezi s podnebjem so za območje značilne visoke ravni padavin (več kot 1 000 mm na leto), ki so večinoma jeseni in spomladi, kar na splošno zadostuje, da za rast lesk ni potrebno namakanje. Najnižje zimske temperature redko padejo pod ničlo, medtem ko so temperature poleti zaradi hlajenja lahnih kopenskih vetrov na splošno pod 30 stopinjami Celzija. Milo vreme v zimskih mesecih je izredno pomembno, saj je to obdobje občutljive faze cvetenja lešnika.

5.2.   Posebnost proizvoda

Poimenovanje „Nocciola di Giffoni“ se uporablja za plodove lokalne sorte „Tonda di Giffoni“, ki je sčasoma postala edinstvena značilnost nasadov leske v dolinah Picentino in Irno. Značilno za lešnike „Nocciola di Giffoni“ je, da imajo tanko notranjo ovojnico, ki jo je po praženju enostavno odstraniti. Ta lastnost pomeni, da so „Nocciola di Giffoni“ še posebej cenjeni lešniki v slaščičarskih industrijah regije Kampanja.

5.3.   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Iz zgodovinskih virov je razvidno, da so lešniki „Nocciola di Giffoni“ sloveli po odličnosti, ne samo na proizvodnem območju, temveč v celi Italiji in v tujini, saj je ta proizvod tesno povezan s proizvodnim okoljem, ker temelji na avtohtoni sorti. Sorta „Tonda di Giffoni“, ki se proizvaja v dolinah Picentino in Irmo, ima posebne značilnosti, zaradi katerih so lešniki „Nocciola di Giffoni“ visoko cenjeni na trgu in priznani kot lešniki, ki narekujejo višjo ceno od ostalih lešnikov.

V devetnajstem stoletju je gojenje tega proizvoda doživelo razcvet, kar je bil odziv na povpraševanje slaščičarske industrije, ki je visoko cenila lešnike „Nocciola di Giffoni“ zaradi njihove značilnosti, da jih je zaradi tanke notranje ovojnice enostavno lupiti. Dandanes oskrba z lešniki „Nocciola di Giffoni“ še vedno poteka, saj je veliko povpraševanje s strani predelovalnih industrij, ki jih uporabljajo kot surovino v proizvodnji prestižnih slaščic iz rafiniranega sladkorja.

Dejstvo, da lešniki „Nocciola di Giffoni“ rastejo na tem območju, jim zagotavlja najboljše lastnosti, kot je že ob koncu sedemnajstega stoletja dejal Vincenzo de Caro, zgodovinar iz Salerna, ki je pri opisu razvoja pridelka v območjih Giffoni izpostavil proizvodni potencial ozemlja na tem območju za rast leske. Medtem območje Picentini in dolina Irno naravno omogočata gojenje leske, saj ta rastlina tam spontano raste že od nekdaj. Poleg tega prst vulkanskega izvora zagotavlja optimalne pogoje za rodovitnost, pri čemer je kakovost lešnikov „Nocciola di Giffoni“ na splošno mogoče pripisati zlasti dobri mešanici okoljskih, naravnih in človeških dejavnikov, ki so značilni za proizvodno območje.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

Ministrstvo je začelo nacionalni postopek ugovora z objavo predloga za priznanje zaščitene geografske označbe „Nocciola di Giffoni“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 75 z dne 29. marca 2012.

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem naslovu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali:

neposredno na domači strani Ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (hhtp://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità e sicurezza“ (na zgornji desni strani zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

(4)  Prim. opombo 2.

---

| 2.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/12

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 286/05

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„BORNHEIMER SPARGEL“/„SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET BORNHEIM“

ES št.: DE-PGI-0005-0803-17.03.2010

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Bornheimer Spargel“/„Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim“

2.   Država članica ali tretja država

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.6 – | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6 –

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Šparglji „Bornheimer Spargel“/„Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim“ (v nadaljnjem besedilu: šparglji „Bornheimer Spargel“) so šparglji vrste Asparagus officinalis. Šparglji z območja Bornheim se večinoma pobirajo po štirih do desetih rastnih sezonah. „Bornheimer Spargel“ se prodajajo olupljeni ali neolupljeni. Lupijo se ročno ali z lupilci za lupljenje špargljev. Poganjki belih in zelenih poganjkov ne smejo biti daljši od 22 cm in krajši od 16 cm. Šparglji z geografsko označbo „Bornheimer Spargel“ morajo biti lepo oblikovani (ravni (dopustna je manjša ukrivljenost poganjkov), celi in z zaprtim vrhom). Morajo biti mehki, brez tujih vonjev in okusov, na njih ne sme biti poškodb, ki jih povzročajo glodavci ali mrčes, in prsti ter drugih onesnaženj. Pripravljajo se v skladu s standardom UNECE FFV04 (Asparagus), tudi če jih gojitelj prodaja neposredno potrošniku.

Posebnosti špargljev „Bornheimer Spargel“ so posebno močan, aromatičen okus, svežina in mehkoba.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na omejenem geografskem območju

Gojenje špargljev „Bornheimer Spargel“ od sajenja do pobiranja mora potekati na omejenem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Poganjki se takoj po rezanju ohladijo v ledeno mrzli vodi, da se ohranita njihova svežina in mehkoba. Nato se razvrstijo po dolžini in kakovosti ter shranijo na zelo vlažnem mestu pri temperaturi 1 °C–2 °C. V vodi ne smejo ostati dlje kot šest ur.

Gojitelj ne sme prekiniti hladilne verige. Vsebina posameznega pakiranja mora biti enaka, kar pomeni, da lahko vsako pakiranje vsebuje samo šparglje „Bornheimer Spargel“ iste kakovosti, barvne skupine in velikosti. Vidni del pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

3.7   Posebna pravila za označevanje

—

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Šparglji „Bornheimer Spargel“ se gojijo v podnebno ugodnem območju Kölnskega zaliva na nižjih in srednjih terasah vzdolž zgodovinskega toka Rena. To je na zahodnem bregu Rena, severno od Bonna in južno od Kölna, v kotlini med obronki Renskega škriljavega hribovja, ki se razteza od vzhodnega brega reke in gričevja Kottenforst-Ville na zahodu. Zajema občino Bornheim in dele sosednje občine Alfter ter mesta Brühl, Wesseling in Bonn. Njegove meje so:

Na severu sega gojitveno območje do grajskega parka (Schlosspark) v Brühlu, od koder poteka meja po glavni cesti Brühler Landstraße do Wesseling-Berzdorfa, nato po cesti Rodenkirchener Straße do Wesseling-Keldenicha. Mejna črta nato zavije okoli zemljišča Eichholz in poteka vzhodno vzdolž rafinerije goriva Shell do travnika Wesseling-Urfeld. Vzhodna meja poteka od navedenega travnika vzdolž Rena na območje mesta Bonn do ločnice med Bonn-Graurheindorfom in samim Bonnom. Na jugu meja obkoli meje mestnih okolišev Bonn-Graurheindorf, Bonn-Buschdorf, Bonn-Tannenbusch, Bonn-Dransdorf in Bonn-Messdorf (vsi spadajo v gojitveno območje) do Bonn-Lessenicha in Alfter-Oedekovna, nato pa se mejna črta obrne proti zahodu. Na zahodu gojitveno območje omejuje cestni odsek vzdolž naslednjih cest: Alfterer Straße, Gielsdorfer Weg, Pelzstraße, Kronenstraße in Roisdorfer Weg. Na koncu ceste Roisdorfer Weg mejna črta sledi mejam mesta Bornheim, najprej na zahod in nato na sever do ločnice med mestoma Bornheim in Brühl. Nadalje poteka meja po tej črti na vzhod vse do Walberberger Straße (na uradnih avtokartah je označena tudi kot L 183), nato pa ob L 183 do sečišča s Pingsdorfer Straße in proti severovzhodu do gradu Schloss Brühl.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Podnebje: mesto Bornheim leži na območju med Kölnom in Bonnom, za katerega so značilne zelo ugodne podnebne razmere. Južno od Bonna se dolina Rena za Rensko škriljavim hribovjem odpira in prehaja v Kölnski zaliv. Rečno dolino obdaja na vzhodu gorovje Siebengebirge in osrednje gorovje pokrajine Bergisches Land, na zahodu pa gričevje Kottenforst-Ville. Zaradi lege med griči na vzhodu in zahodu je nižavje ob reki Ren izredno dobro zaščiteno. Zato so podnebne razmere, za katere so značilne razmeroma visoke povprečne letne temperature in zadostne padavine, izredno ugodne za vrtnarstvo. To pomeni, da se rastni cikel začne bistveno prej in konča pozneje kot v sosednjih pokrajinah.

Tla: šparglji „Bornheimer Spargel“ se gojijo na edinstveni lokaciji na nižjih in srednjih terasah vzdolž zgodovinskega toka Rena. Tla okoli starih rokavov Rena so peščena s plastmi ilovice. Velik delež peska pomeni, da se tla hitro segrejejo, ilovnata plast pa je dober vir hranil za šparglje.

Človeški dejavniki: razlogi za posebne lastnosti in sloves špargljev „Bornheimer Spargel“ so tudi tradicionalno strokovno znanje lokalnih gojiteljev. O strokovnem znanju pričajo že članki v časopisu Westdeutscher Beobachter iz leta 1943, ki so navajali, da je lahko poznavalec preprosto ločil šparglje „Bornheimer Spargel“ od drugih, saj se je v tem času uporabljal starejši postopek gojenja, po katerem se šparglji niso rezali tako globoko kot z novejšimi „mainškimi metodami“ in so bili zato manj lesnati. To strokovno znanje se skupaj z modernimi metodami gojenja še vedno uporablja, saj gojitelji, izhajajoč iz dolgoletne tradicije, vedo, katero zemljišče je še posebno primerno za šparglje.

5.2   Posebnost proizvoda

Ugodna lokacija geografskega območja v Kölnskem zalivu omogoča hitro rast poganjkov spomladi. Ta hitra rast je pomemben dejavnik, ki vpliva na mehkobo in sočnost poganjkov.

Proizvod je visoko cenjen zaradi svoje dolge tradicije, kar dokazujejo tudi različni sodobni viri.

Že v rimskih časih je bil Bornheim znan kot „nasad“, ki je dobavljal sadje in zelenjavo lokalnim kolonijam Colonia bonnensis (takratno ime za Bonn) in Colonia aggrippina (takratno ime za Köln). Šparglje so na območju Rena začeli gojiti Rimljani, ki so imeli za to potrebna znanja.

Tradicija špargljev „Bornheimer Spargel“ je dolga skoraj 300 let. Stari zapisi pred letom 1719 pričajo o redovnicah, ki so gojile šparglje v votlini za samostanom sv. Ane v Alftru. Leta 1769 so lokalni vojvode prevzeli gojenje špargljev na celotnem območju Bornheima ter ga predali gradu Dyck in njihovi rezidenci v Kölnu. Že leta 1840 je nekaj sto gojiteljev iz Bornheima in sosednjih vasi redno hodilo na „pohode po tržnicah“ v Köln, kjer so na tamkajšnjih tržnicah prodajali zelenjavo, zlasti šparglje.

Potem ko je na začetku 20. stoletja prvotno prevladujoči lokalni vinski sektor uničilo širjenje trsne uši, se je pridelava špargljev v okolici Bornheima znatno povečala.

Dobro uveljavljena skupina socialdemokratske stranke (SPD) Seeheimer Kreis je na svoji spletni strani objavila članek z naslovom „Mit der MS Beethoven nach Unkel“, v katerem je zapisano, da se šparglji Bornheimer Spargel tradicionalno jedo na njihovih skupinskih izletih. Tudi to dokazuje, da so šparglji „Bornheimer Spargel“ že leta 1988 uživali izredno velik ugled v državnih političnih krogih.

Sezona špargljev „Bornheimer Spargel“ se začne vsako leto s praznikom bornheimskih špargljev in s kronanjem kraljice špargljev, dogodek pa je deležen velike medijske pozornosti in javnega interesa. Članek, objavljen v časopisu Bonner Rundschau11. maja 2010, z naslovom „Praznik špargljev: ulična zabava na Königstrasse v Bornheimu“ navaja, da so „šparglji ‚Bornheimer Spargel‘ zelo poseben proizvod“ in da je župan pohvalil dan špargljev in zdravja: „Dan zdravja ima veliko skupnega s praznikom špargljev! Zdrava in okusna regijska specialiteta lahko veliko prispeva k zdravju in splošnemu dobremu počutju“.

Članek v Bonner Generalanzeiger Online s 14. maja 2007 z naslovom „ ‚Bornheimer Spargel‘ se prodajajo kot vroče žemljice“ navaja, da „tema praznika niso bili zgolj šparglji, pač pa tudi Evropa, saj so se županu pridružili tudi poslanka Evropskega parlamenta Ruth Hieronymi in konzularni predstavniki iz različnih evropskih držav“. Opis slike se je glasil: „Evropa in šparglji: privlačna kombinacija“. Vzporejanje proizvoda z Evropo kaže na velik pomen špargljev ‚Bornheimer Spargel‘ za regijo.

Kot je bilo zapisano v članku iz leta 2008 („Paša za oči in usta“), sta sosednji mesti Brühl in Bornheim svojo regijo predstavljali kot turistično destinacijo s sloganom „Brühl und Bornheim – immer eine Spargellänge voraus (vedno za dolžino šparglja naprej)“, kar kaže, da celo dve občini ugled proizvoda izkoriščata v svoje namene. Isti slogan je bil uporabljen v lokalnem kolesarskem vodiču Die Bonner Burgenrunde.

19. maja 2006 je bil objavljen časopisni članek z naslovom: „Šparglji Brühl-Bornheim – vrhunski proizvod“.

Drugo poročilo se sklicuje na oceno prednosti in slabosti središča Bornheima ter navaja, da ima s šparglji „mesto svojo lokalno specialiteto“. V zgibanki naravnega parka Rhineland Regionalne delikatese iz Brühla in Bornheima (2009) so šparglji „Bornheimer Spargel“ opisani kot „najbolj znan proizvod doline reke Ren“, ki ga cenijo tudi poznavalci izven regije.

14. marca 2012 je bil objavljen časopisni članek o nameri bornheimskih organov, da mesto prevzame uradni slogan „Bornheim – Die Spargelstadt“ („Bornheim – mesto špargljev“). To kaže na izredno veljavo, ki jo imajo šparglji „Bornheimer Spargel“ za občino.

Veljavo proizvoda potrjuje tudi cenovna primerjava, ki kaže, da so šparglji „Bornheimer Spargel“ letine 2009–2011 (april–junij) vedno dosegali cene, ki so bile več kot 10 % višje od cen špargljev, trženih samo kot „Deutscher Spargel“ (nemški šparglji).

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Zelo močan, aromatičen okus izvira iz posebnih tal in podnebnih razmer, v katerih je proizvod gojen. Peščena tla zagotavljajo enakomerno rast. Spodnja plast ilovice sprošča minerale. Tla v geografskem območju, ki so še posebno ugodna za šparglje, in način hrambe po pobiranju, po katerem se šparglji v vodi hladijo največ šest ur, dajejo poganjkom izredno svežino in mehkobo.

Zelo dober okus, iz tradicije izvirajoče strokovno znanje lokalnih gojiteljev in dolga zgodovina proizvoda so dejavniki, zaradi katerih so „Bornheimer Spargel“ tako visoko cenjeni.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

Markenblatt (Zbirka blagovnih znamk) zv. 27 z dne 3. julija 2009, del 7a-aa, str. 12.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/6200

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---