# Službeni list C 317/2013

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2013.317.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 317 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5631. listopada 2013. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2013.317.hrv

Službeni list

Europske unije

C 317

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5631. listopada 2013.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 317/01 | Komunikacija Komisije o količini za koju nije podnesen zahtjev koju treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. u okviru određenih kvota koje je Unija otvorila za proizvode od mesa peradi, jaja i albumina iz jaja | 1 |
| 2013/C 317/02 | Komunikacija Komisije o količini za koju nije podnesen zahtjev koju treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. u okviru određenih kvota koje je Unija otvorila za proizvode u sektoru svinjskog mesa | 2 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 317/01

Komunikacija Komisije o količini za koju nije podnesen zahtjev koju treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. u okviru određenih kvota koje je Unija otvorila za proizvode od mesa peradi, jaja i albumina iz jaja

1

2013/C 317/02

Komunikacija Komisije o količini za koju nije podnesen zahtjev koju treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. u okviru određenih kvota koje je Unija otvorila za proizvode u sektoru svinjskog mesa

2

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2013/C 317/03 | Odluka Vijeća od 7. listopada 2013. o imenovanju i zamjeni članova upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja | 3 |
| | Europska komisija |
| 2013/C 317/04 | Tečajna lista eura | 4 |
| 2013/C 317/05 | Komunikacija Komisije u okviru provedbe Direktive 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (Objava naslova usklađenih normi i upućivanja na njih u okviru zakonodavstva Unije o usklađivanju)
   (
  1
  ) | 5 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2013/C 317/03

Odluka Vijeća od 7. listopada 2013. o imenovanju i zamjeni članova upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja

3

Europska komisija

2013/C 317/04

Tečajna lista eura

4

2013/C 317/05

Komunikacija Komisije u okviru provedbe Direktive 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (Objava naslova usklađenih normi i upućivanja na njih u okviru zakonodavstva Unije o usklađivanju)
   (
  1
  )

(Objava naslova usklađenih normi i upućivanja na njih u okviru zakonodavstva Unije o usklađivanju)

1

5

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europski ured za odabir osoblja (EPSO) |
| 2013/C 317/06 | Obavijest o otvorenim natječajima | 7 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2013/C 317/07 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 8 |
| 2013/C 317/08 | Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 13 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europski ured za odabir osoblja (EPSO)

2013/C 317/06

Obavijest o otvorenim natječajima

7

DRUGI AKTI

Europska komisija

2013/C 317/07

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

8

2013/C 317/08

Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 31.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 317/1

---

Komunikacija Komisije o količini za koju nije podnesen zahtjev koju treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. u okviru određenih kvota koje je Unija otvorila za proizvode od mesa peradi, jaja i albumina iz jaja

2013/C 317/01

Uredbama Komisije (EZ) br. 533/2007 (1), (EZ) br. 536/2007 (2) i (EZ) br. 539/2007 (3) otvorene su carinske kvote za uvoz proizvoda u sektoru mesa peradi. Zahtjevi za uvozne dozvole podneseni tijekom prvih sedam dana mjeseca rujna 2013. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2013. odnose se, za kvote 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015, 09.4401 i 09.4402, na količine manje od raspoloživih. U skladu s člankom 7. stavkom 4. drugom rečenicom Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (4), količine za koje nisu podneseni zahtjevi dodaju se količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote, od 1. siječnja do 31. ožujka 2014., a navedene su u Prilogu ovoj Komunikaciji.

---

(1)  SL L 125, 15.5.2007., str. 9.

(2)  SL L 128, 16.5.2007., str. 6.

(3)  SL L 128, 16.5.2007., str. 19.

(4)  SL L 238, 1.9.2006., str. 13.

---

PRILOG

| Redni br. kvote | Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014.
  (u kg) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 3 510 500 |
| 09.4070 | 860 500 |
| 09.4169 | 10 595 500 |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 170 760 |
| 09.4402 | 6 886 588 |

Redni br. kvote

Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014.

(u kg)

09.4068

3 510 500

09.4070

860 500

09.4169

10 595 500

09.4015

67 500 000

09.4401

1 170 760

09.4402

6 886 588

---

| 31.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 317/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 317/2

---

Komunikacija Komisije o količini za koju nije podnesen zahtjev koju treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. u okviru određenih kvota koje je Unija otvorila za proizvode u sektoru svinjskog mesa

2013/C 317/02

Uredbom Komisije (EZ) br. 442/2009 (1) otvorene su carinske kvote za uvoz proizvoda od svinjskog mesa. Zahtjevi za uvozne dozvole podneseni tijekom prvih sedam dana mjeseca rujna 2013. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2013. odnose se, za kvote 09.4038, 09.4170 i 09.4204, na količine manje od raspoloživih. U skladu s člankom 7. stavkom 4. drugom rečenicom Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (2), količine za koje nisu podneseni zahtjevi dodaju se količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote, od 1. siječnja do 31. ožujka 2014., a navedene su u Prilogu ovoj Komunikaciji.

---

(1)  SL L 129, 28.5.2009., str. 13.

(2)  SL L 238, 1.9.2006., str. 13.

---

PRILOG

| Redni br. kvote | Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014.
  (u kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 142 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Redni br. kvote

Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2014.

(u kg)

09.4038

17 142 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 31.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 317/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 317/3

---

ODLUKA VIJEĆA

od 7. listopada 2013.

o imenovanju i zamjeni članova upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja

2013/C 317/03

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 337/75 od 10. veljače 1975. o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja, a posebno njezin članak 4. (1),

uzimajući u obzir imenovanje na prijedlog ciparske vlade,

uzimajući u obzir imenovanje na prijedlog latvijske vlade,

budući da:

| (1) | U svojoj Odluci od 16. srpnja 2012. (2), Vijeće je imenovalo članove upravnog odbora Europskog centra za strukovno osposobljavanje za razdoblje od 18. rujna 2012. do 17. rujna 2015. |
| --- | --- |

(1)

U svojoj Odluci od 16. srpnja 2012. (2), Vijeće je imenovalo članove upravnog odbora Europskog centra za strukovno osposobljavanje za razdoblje od 18. rujna 2012. do 17. rujna 2015.

| (2) | Mjesto člana u upravnom odboru Centra slobodno je za Cipar u kategoriji predstavnika vlada, slijedom ostavke g. Georgea PAPAGEORGIOUA. |
| --- | --- |

(2)

Mjesto člana u upravnom odboru Centra slobodno je za Cipar u kategoriji predstavnika vlada, slijedom ostavke g. Georgea PAPAGEORGIOUA.

| (3) | Mjesto člana u upravnom odboru Centra slobodno je za Latviju u kategoriji predstavnika vlada, slijedom ostavke g. Janisa GAIGALSA. |
| --- | --- |

(3)

Mjesto člana u upravnom odboru Centra slobodno je za Latviju u kategoriji predstavnika vlada, slijedom ostavke g. Janisa GAIGALSA.

| (4) | Članovi upravnog odbora Centra trebali bi biti imenovani do kraja tekućeg mandata, koji istječe 17. rujna 2015., |
| --- | --- |

(4)

Članovi upravnog odbora Centra trebali bi biti imenovani do kraja tekućeg mandata, koji istječe 17. rujna 2015.,

ODLUČILO JE:

Jedini članak

Ovime se imenuju sljedeće osobe za članove upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja do kraja tekućeg mandata, koji istječe 17. rujna 2015.:

PREDSTAVNICI VLADA:

| CIPAR | G. George PANAYIDES |
| --- | --- |
| LATVIJA | Gđa Sanda LIEPIŅA |

CIPAR

G. George PANAYIDES

LATVIJA

Gđa Sanda LIEPIŅA

Sastavljeno u Luxembourgu 7. listopada 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

J. BERNATONIS

---

(1)  SL L 39, 13.2.1975., str. 1.

1

(2)  SL C 228, 31.7.2012., str. 3.

2

---

Europska komisija

| 31.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 317/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 317/4

---

Tečajna lista eura (1)

30. listopada 2013.

2013/C 317/04

1 euro =

| | valuta | tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3755 |
| JPY | japanski jen | 135,11 |
| DKK | danska kruna | 7,4586 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85590 |
| SEK | švedska kruna | 8,7820 |
| CHF | švicarski franak | 1,2347 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,0800 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,742 |
| HUF | mađarska forinta | 293,63 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| LVL | letonski lats | 0,7030 |
| PLN | poljski zloti | 4,1801 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4288 |
| TRY | turska lira | 2,7358 |
| AUD | australski dolar | 1,4471 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4364 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6644 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6632 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7022 |
| KRW | južnokorejski von | 1 456,81 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,5765 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,3831 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6180 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 276,59 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3290 |
| PHP | filipinski pezo | 59,340 |
| RUB | ruski rubalj | 44,0089 |
| THB | tajlandski baht | 42,709 |
| BRL | brazilski real | 3,0135 |
| MXN | meksički pezo | 17,7178 |
| INR | indijska rupija | 84,2320 |

valuta

tečaj

USD

američki dolar

1,3755

JPY

japanski jen

135,11

DKK

danska kruna

7,4586

GBP

funta sterlinga

0,85590

SEK

švedska kruna

8,7820

CHF

švicarski franak

1,2347

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,0800

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,742

HUF

mađarska forinta

293,63

LTL

litavski litas

3,4528

LVL

letonski lats

0,7030

PLN

poljski zloti

4,1801

RON

rumunjski novi leu

4,4288

TRY

turska lira

2,7358

AUD

australski dolar

1,4471

CAD

kanadski dolar

1,4364

HKD

hongkonški dolar

10,6644

NZD

novozelandski dolar

1,6632

SGD

singapurski dolar

1,7022

KRW

južnokorejski von

1 456,81

ZAR

južnoafrički rand

13,5765

CNY

kineski renminbi-juan

8,3831

HRK

hrvatska kuna

7,6180

IDR

indonezijska rupija

15 276,59

MYR

malezijski ringit

4,3290

PHP

filipinski pezo

59,340

RUB

ruski rubalj

44,0089

THB

tajlandski baht

42,709

BRL

brazilski real

3,0135

MXN

meksički pezo

17,7178

INR

indijska rupija

84,2320

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 31.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 317/5

---

Komunikacija Komisije u okviru provedbe Direktive 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka

(Objava naslova usklađenih normi i upućivanja na njih u okviru zakonodavstva Unije o usklađivanju)

(Tekst značajan za EGP)

2013/C 317/05

| ESO (1) | Referentni broj i naslov usklađene norme
  (i referentni dokument) | Prva objava SL | Referentni broj zamijenjene norme | Datum prestanka valjanosti pretpostavke o sukladnosti zamijenjene norme
  Napomena 1. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2011+A2:2013
  Sigurnost igračaka – 1. dio: Mehanička i fizikalna svojstva | Prva objava | EN 71-1:2011
  Napomena 2.1 | 30.9.2014. |
| CEN | EN 71-2:2011
  Sigurnost igračaka – 2. dio: Zapaljivost | 21.7.2011. | | |
| CEN | EN 71-3:2013
  Sigurnost igračaka – 3. dio: Otpuštanje određenih elemenata | 29.6.2013. | | |
| CEN | EN 71-4:2013
  Sigurnost igračaka – 4. dio: Eksperimentalna oprema za kemiju i srodne aktivnosti | 28.5.2013. | | |
| CEN | EN 71-5:2013
  Sigurnost igračaka – 5. dio: Kemijske igračke (oprema) koje se ne ubrajaju u eksperimentalnu opremu | 29.6.2013. | | |
| CEN | EN 71-8:2011
  Sigurnost igračaka – 8. dio: Igračke za uporabu u kućanstvu | 19.10.2011. | | |
| CEN | EN 71-12:2013
  Sigurnost igračaka – 12. dio: N-nitrozamini i prekursori nitrozamina | 29.6.2013. | | |
| Cenelec | EN 62115:2005
  Električke igračke – Sigurnost
  IEC 62115:2003 (MOD) + A1:2004 | 11.8.2011. | | |
| EN 62115:2005/A2:2011
  IEC 62115:2003/A2:2010 (Izmijenjeni) | 11.8.2011. | Napomena 3 | Datum isteka
  (11.8.2011.) |
| EN 62115:2005/A11:2012 | 15.11.2012. | Napomena 3 | Datum isteka
  (15.11.2012.) |
| EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013 | 29.6.2013. | | |
| EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011 | 19.10.2011. | | |

ESO (1)

Referentni broj i naslov usklađene norme

(i referentni dokument)

Prva objava SL

Referentni broj zamijenjene norme

Datum prestanka valjanosti pretpostavke o sukladnosti zamijenjene norme

Napomena 1.

CEN

EN 71-1:2011+A2:2013

Sigurnost igračaka – 1. dio: Mehanička i fizikalna svojstva

Prva objava

EN 71-1:2011

Napomena 2.1

30.9.2014.

CEN

EN 71-2:2011

Sigurnost igračaka – 2. dio: Zapaljivost

21.7.2011.

CEN

EN 71-3:2013

Sigurnost igračaka – 3. dio: Otpuštanje određenih elemenata

29.6.2013.

CEN

EN 71-4:2013

Sigurnost igračaka – 4. dio: Eksperimentalna oprema za kemiju i srodne aktivnosti

28.5.2013.

CEN

EN 71-5:2013

Sigurnost igračaka – 5. dio: Kemijske igračke (oprema) koje se ne ubrajaju u eksperimentalnu opremu

29.6.2013.

CEN

EN 71-8:2011

Sigurnost igračaka – 8. dio: Igračke za uporabu u kućanstvu

19.10.2011.

CEN

EN 71-12:2013

Sigurnost igračaka – 12. dio: N-nitrozamini i prekursori nitrozamina

29.6.2013.

Cenelec

EN 62115:2005

Električke igračke – Sigurnost

IEC 62115:2003 (MOD) + A1:2004

11.8.2011.

EN 62115:2005/A2:2011

IEC 62115:2003/A2:2010 (Izmijenjeni)

11.8.2011.

Napomena 3

Datum isteka

(11.8.2011.)

EN 62115:2005/A11:2012

15.11.2012.

Napomena 3

Datum isteka

(15.11.2012.)

EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013

29.6.2013.

EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011

19.10.2011.

| Napomena 1: | Općenito je datum prestanka pretpostavke o sukladnosti datum povlačenja (“dow”) koji određuje Europska organizacija za normizaciju, ali se korisnici ovih normi upozoravaju da to u određenim izvanrednim slučajevima može biti i drugačije. |
| --- | --- |

Napomena 1:

Općenito je datum prestanka pretpostavke o sukladnosti datum povlačenja (“dow”) koji određuje Europska organizacija za normizaciju, ali se korisnici ovih normi upozoravaju da to u određenim izvanrednim slučajevima može biti i drugačije.

| Napomena 2.1: | Nova (ili izmijenjena) norma ima isto područje primjene kao i norma koju zamjenjuje. Navedenog datuma za zamijenjenu normu prestaje vrijediti pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

Napomena 2.1:

Nova (ili izmijenjena) norma ima isto područje primjene kao i norma koju zamjenjuje. Navedenog datuma za zamijenjenu normu prestaje vrijediti pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije.

| Napomena 2.2: | Nova norma ima šire područje primjene od norme koju zamjenjuje. Navedenog datuma za zamijenjenu normu prestaje vrijediti pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

Napomena 2.2:

Nova norma ima šire područje primjene od norme koju zamjenjuje. Navedenog datuma za zamijenjenu normu prestaje vrijediti pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije.

| Napomena 2.3: | Nova norma ima uže područje primjene od norme koju zamjenjuje. Navedenog datuma za (djelomično) zamijenjenu normu prestaje vrijediti pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije za proizvode ili usluge iz područja primjene nove norme. Pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije za proizvode ili usluge koje i dalje pripadaju u područje primjene (djelomično) zamijenjene norme, ali ne pripadaju u područje primjene nove norme, ostaje nepromijenjena. |
| --- | --- |

Napomena 2.3:

Nova norma ima uže područje primjene od norme koju zamjenjuje. Navedenog datuma za (djelomično) zamijenjenu normu prestaje vrijediti pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije za proizvode ili usluge iz područja primjene nove norme. Pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije za proizvode ili usluge koje i dalje pripadaju u područje primjene (djelomično) zamijenjene norme, ali ne pripadaju u područje primjene nove norme, ostaje nepromijenjena.

| Napomena 3: | U slučaju izmjena, referentna je norma EN CCCCC:YYYY, njezine prethodne izmjene ako ih je bilo te nova, citirana izmjena. Prema tome, zamijenjena norma sastoji se od EN CCCCC:YYYY i njezinih prethodnih izmjena ako ih je bilo, ali bez nove citirane izmjene. Navedenog datuma za zamijenjenu normu prestaje vrijediti pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

Napomena 3:

U slučaju izmjena, referentna je norma EN CCCCC:YYYY, njezine prethodne izmjene ako ih je bilo te nova, citirana izmjena. Prema tome, zamijenjena norma sastoji se od EN CCCCC:YYYY i njezinih prethodnih izmjena ako ih je bilo, ali bez nove citirane izmjene. Navedenog datuma za zamijenjenu normu prestaje vrijediti pretpostavka o sukladnosti s obzirom na osnovne ili druge zahtjeve odgovarajućeg zakonodavstva Unije.

NAPOMENA:

| — | Sve informacije o dostupnosti normi mogu se dobiti od Europske organizacije za normizaciju ili od nacionalnih normizacijskih tijela čiji je popis objavljen u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) br. 1025/2012 (2). |
| --- | --- |

—

Sve informacije o dostupnosti normi mogu se dobiti od Europske organizacije za normizaciju ili od nacionalnih normizacijskih tijela čiji je popis objavljen u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) br. 1025/2012 (2).

| — | Norme donosi Europska organizacija za normizaciju na engleskom jeziku (CEN i Cenelec objavljuju i na francuskom i njemačkom jeziku). Zatim nacionalna normizacijska tijela prevode naslove normi na sve ostale obvezne službene jezike Europske unije. Europska komisija nije odgovorna za točnost naslova koji se dostavljaju za objavu u Službenom listu. |
| --- | --- |

—

Norme donosi Europska organizacija za normizaciju na engleskom jeziku (CEN i Cenelec objavljuju i na francuskom i njemačkom jeziku). Zatim nacionalna normizacijska tijela prevode naslove normi na sve ostale obvezne službene jezike Europske unije. Europska komisija nije odgovorna za točnost naslova koji se dostavljaju za objavu u Službenom listu.

| — | Upućivanja na ispravke „.../AC:YYYY” objavljuju se samo u informativne svrhe. Ispravkom se uklanjaju tiskarske, jezične i slične pogreške iz teksta norme, a on se može odnositi na jednu ili više jezičnih verzija (engleski, francuski i/ili njemački) norme koju je donijela jedna od europskih organizacija za normizaciju. |
| --- | --- |

—

Upućivanja na ispravke „.../AC:YYYY” objavljuju se samo u informativne svrhe. Ispravkom se uklanjaju tiskarske, jezične i slične pogreške iz teksta norme, a on se može odnositi na jednu ili više jezičnih verzija (engleski, francuski i/ili njemački) norme koju je donijela jedna od europskih organizacija za normizaciju.

| — | Objava upućivanja u Službenom listu Europske unije ne podrazumijeva da su norme dostupne na svim službenim jezicima Europske unije. |
| --- | --- |

—

Objava upućivanja u Službenom listu Europske unije ne podrazumijeva da su norme dostupne na svim službenim jezicima Europske unije.

| — | Ovaj popis zamjenjuje sve prethodne popise objavljene u Službenom listu Europske unije. Europska komisija osigurava ažuriranje popisa. |
| --- | --- |

—

Ovaj popis zamjenjuje sve prethodne popise objavljene u Službenom listu Europske unije. Europska komisija osigurava ažuriranje popisa.

| — | Više informacija o usklađenim normama i drugim europskim normama možete pronaći na internetu:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Više informacija o usklađenim normama i drugim europskim normama možete pronaći na internetu:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Europska organizacija za normizaciju:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel. +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel. +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel. +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel. +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(2)  SL L 316, 14.11.2012., str. 12.

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europski ured za odabir osoblja (EPSO)

| 31.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 317/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 317/7

---

OBAVIJEST O OTVORENIM NATJEČAJIMA

2013/C 317/06

Europski ured za odabir osoblja (EPSO) organizira sljedeće otvorene natječaje:

| — | OHIM/AD/01/13 – Administratori (AD 6) i |
| --- | --- |

—

OHIM/AD/01/13 – Administratori (AD 6) i

| — | OHIM/AST/02/13 – Asistenti (AST 3) |
| --- | --- |

—

OHIM/AST/02/13 – Asistenti (AST 3)

u području intelektualnog vlasništva

Obavijest o natječajima objavljuje se na 24 jezika u Službenom listu C 317 A od 31. listopada 2013.

Dodatne informacije dostupne su na web-stranicama EPSO-a: http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 31.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 317/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 317/8

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 317/07

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„ALMENDRA DE MALLORCA”/„ALMENDRA MALLORQUINA”/„AMETLLA DE MALLORCA”/„AMETLLA MALLORQUINA”

EZ br.: ES-PGI-0005-01037-11.09.2012

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.6. | Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni |
| --- | --- |

Razred 1.6.

Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” plod je bademovog stabla (Prunus amygdalus) i namijenjen je ljudskoj prehrani. Dolazi u sirovom stanju ili pržen, s pokožicom ili bez nje.

U prodaju se stavljaju cijeli, zdravi, suhi i čisti bademi čija veličina prelazi 12 mm po najvećoj osi poprečnog presjeka. Voće nema oštećenja uzrokovanih gljivicama, parazitima ili kukcima niti ima užegnut okus, neobične mirise ili okuse.

Badem se može prodavati sirov ili pržen. U oba slučaja, badem će se prodavati s pokožicom ili bez nje ovisno o tome ima li pokožicu.

Kemijska i organoleptička svojstva:

| 1. | U sirovom stanju s pokožicom ili bez nje: ovi su bademi bez ljuske.






  — | Kemijska svojstva:






  — | Sadržaj vode: ≤ 6,5 % |
| --- | --- | --- | --- |

1.

U sirovom stanju s pokožicom ili bez nje: ovi su bademi bez ljuske.

—

Kemijska svojstva:

—

Sadržaj vode: ≤ 6,5 %

| — | Sadržaj lipida: ≥ 55 % u suhoj tvari |
| --- | --- |

—

Sadržaj lipida: ≥ 55 % u suhoj tvari

| — | Sadržaj oleinske i linolne kiseline: ≥ 88 % ukupnih lipida |
| --- | --- |

—

Sadržaj oleinske i linolne kiseline: ≥ 88 % ukupnih lipida

| — | Organoleptička svojstva: sirovi badem bez pokožice ima površinu i meso bijele boje ili boje bjelokosti, mat izgleda. Čvrste teksture koja slabo prianja i ostavlja dojam uljastosti. Blago je slatkastog okusa ni kiselog ni gorkog. Intenzivne je arome s notama suhog voća. Kada ima pokožicu, plod je prekriven smeđom opnom, hrapavom na dodir. |
| --- | --- |

—

Organoleptička svojstva: sirovi badem bez pokožice ima površinu i meso bijele boje ili boje bjelokosti, mat izgleda. Čvrste teksture koja slabo prianja i ostavlja dojam uljastosti. Blago je slatkastog okusa ni kiselog ni gorkog. Intenzivne je arome s notama suhog voća. Kada ima pokožicu, plod je prekriven smeđom opnom, hrapavom na dodir.

| 2. | Prženi: ti bademi nemaju ljuske i podvrgavaju se postupku prženja.






  — | Kemijska svojstva:






  — | Sadržaj vode: < 2,0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Prženi: ti bademi nemaju ljuske i podvrgavaju se postupku prženja.

—

Kemijska svojstva:

—

Sadržaj vode: < 2,0 %

| — | Sadržaj lipida: ≥ 55 % u suhoj tvari |
| --- | --- |

—

Sadržaj lipida: ≥ 55 % u suhoj tvari

| — | Sadržaj oleinske i linolne kiseline: ≥ 88 % ukupnih lipida |
| --- | --- |

—

Sadržaj oleinske i linolne kiseline: ≥ 88 % ukupnih lipida

| — | Organoleptička svojstva: prženi badem bez pokožice ima površinu i meso boje vanilije do svijetlo-smeđe boje, sjajnog je izgleda i mastan je na dodir. Tekstura je tvrda, prhka i hrskava. Okus mu je blago sladak ni kiseo ni trpak s trunkom gorčine koju dobiva prženjem. Intenzivne, pržene i karamelizirane arome. Kada ima pokožicu, plod je prekriven tamnosmeđom opnom koja se lako uklanja i prhka je. |
| --- | --- |

—

Organoleptička svojstva: prženi badem bez pokožice ima površinu i meso boje vanilije do svijetlo-smeđe boje, sjajnog je izgleda i mastan je na dodir. Tekstura je tvrda, prhka i hrskava. Okus mu je blago sladak ni kiseo ni trpak s trunkom gorčine koju dobiva prženjem. Intenzivne, pržene i karamelizirane arome. Kada ima pokožicu, plod je prekriven tamnosmeđom opnom koja se lako uklanja i prhka je.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju poduzeti u određenom zemljopisnom području

Na otoku Mallorci mora se provoditi proizvodnja, skladištenje, vađenje iz ljuske, guljenje i prženje badema sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Pakiranje u proizvodnoj regiji treba smatrati posljednjom fazom postupka te je najvažnije za očuvanje proizvoda i kako bi se zajamčila svojstva kvalitete.

Bitno je izdvojiti plod iz okoliša kako bi se zajamčila kvaliteta badema s obzirom da bi povećan sadržaj vode izmijenio njegov kemijski sastav i utjecao na organoleptička svojstva. Jedini način očuvanja kvalitete je izdvojiti badem u prikladna i dobro zatvorena pakiranja kojima se badem štiti od vlage. Stoga pakiranje u mjestu podrijetla ima za cilj očuvati organoleptička svojstva proizvoda tijekom određenog vremenskog razdoblja.

Bademi zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla stavljaju se u prodaju u serijama koje imaju istovrsna svojstva i u pakiranjima od najviše 25 kg.

Pakiranje badema provodi se u zemljopisnom proizvodnom području. Neophodno je da ove radnje budu provedene u ograničenom zemljopisnom području zbog sljedećih razloga:

| 1. | Zadržati posebna svojstva i očuvati kvalitetu.
  Na Mallorci postoji vrlo ukorijenjena tradicija proizvodnje i konzumiranja badema s otoka. Pakiranje u ograničenom zemljopisnom području odlučno pridonosi zaštiti posebnih svojstava i kvalitete. Zbog toga proizvođači i tijelo koje kontrolira zaštićenu zemljopisnu oznaku imaju zadatak primjenjivati i kontrolirati pravila o prijevozu, preradi i pakiranju badema. Njihovo iskustvo omogućava usvajanje primjerenih praksi kako bi se zajamčila željena kvaliteta konačnog proizvoda. To znači da proizvođači i osobe koje rukuju s bademima u ograničenom zemljopisnom području imaju, zahvaljujući svom iskustvu, potrebna znanja da bi se izbjegle radnje koje bi mogle utjecati na kvalitetu „Almendra de Mallorca”, a posebno da bi se izbjegla prisutnost gorkih badema, užegnutost, plijesan i lomljenje badema.
  Po tim se organoleptičkim svojstvima ovi bademi razlikuju od drugih. Zbog otočnog položaja Mallorce prijevoz badema u rasutom stanju izvan proizvodnog područja podrazumijeva dulju plovidbu morem. Na taj način, vlaga i temperatura mogu utjecati na kvalitetu, mijenjajući teksturu, okus i aromu tako da bademi omekšaju i/ili užegnu što pokvari konačnu kvalitetu proizvoda. |
| --- | --- |

1.

Zadržati posebna svojstva i očuvati kvalitetu.

Na Mallorci postoji vrlo ukorijenjena tradicija proizvodnje i konzumiranja badema s otoka. Pakiranje u ograničenom zemljopisnom području odlučno pridonosi zaštiti posebnih svojstava i kvalitete. Zbog toga proizvođači i tijelo koje kontrolira zaštićenu zemljopisnu oznaku imaju zadatak primjenjivati i kontrolirati pravila o prijevozu, preradi i pakiranju badema. Njihovo iskustvo omogućava usvajanje primjerenih praksi kako bi se zajamčila željena kvaliteta konačnog proizvoda. To znači da proizvođači i osobe koje rukuju s bademima u ograničenom zemljopisnom području imaju, zahvaljujući svom iskustvu, potrebna znanja da bi se izbjegle radnje koje bi mogle utjecati na kvalitetu „Almendra de Mallorca”, a posebno da bi se izbjegla prisutnost gorkih badema, užegnutost, plijesan i lomljenje badema.

Po tim se organoleptičkim svojstvima ovi bademi razlikuju od drugih. Zbog otočnog položaja Mallorce prijevoz badema u rasutom stanju izvan proizvodnog područja podrazumijeva dulju plovidbu morem. Na taj način, vlaga i temperatura mogu utjecati na kvalitetu, mijenjajući teksturu, okus i aromu tako da bademi omekšaju i/ili užegnu što pokvari konačnu kvalitetu proizvoda.

| 2. | Zajamčiti sljedivost i podrijetlo proizvoda.
  Sustav kontrole i certificiranja jamči podrijetlo i sljedivost pod uvjetom da se priprema, rukovanje i pakiranje badema provode na otoku, što nije slučaj kad se ti postupci provode izvan proizvodnog područja.
  Badem se može miješati s bademima drugog podrijetla. Stoga, ako se dopusti rukovanje i pakiranje izvan ograničenog proizvodnog područja, jamstvo podrijetla zaštićenog badema može biti dovedeno u pitanje. |
| --- | --- |

2.

Zajamčiti sljedivost i podrijetlo proizvoda.

Sustav kontrole i certificiranja jamči podrijetlo i sljedivost pod uvjetom da se priprema, rukovanje i pakiranje badema provode na otoku, što nije slučaj kad se ti postupci provode izvan proizvodnog područja.

Badem se može miješati s bademima drugog podrijetla. Stoga, ako se dopusti rukovanje i pakiranje izvan ograničenog proizvodnog područja, jamstvo podrijetla zaštićenog badema može biti dovedeno u pitanje.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Etiketa svakog pakiranja badema koje se stavlja na tržište pod zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla treba sadržavati:

| 1. | naziv zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, |
| --- | --- |

1.

naziv zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla,

| 2. | oznaku „Indicación Geográfica Protegida” ili logotip „ZOZP”, i |
| --- | --- |

2.

oznaku „Indicación Geográfica Protegida” ili logotip „ZOZP”, i

| 3. | etiketu alfanumeričke oznake s odgovarajućim brojevima. |
| --- | --- |

3.

etiketu alfanumeričke oznake s odgovarajućim brojevima.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Proizvodnja, skladištenje, vađenje iz ljuske, guljenje, prženje i pakiranje provode se na čitavom otoku Mallorca, smještenom u autonomnoj pokrajini Balearskog otočja (Španjolska).

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Poljoprivredno zemljište otoka Mallorca namijenjeno uzgoju badema vapnenačkog je tipa, srednje do čvrste tvrdoće i sadržava znatan udio krupnih sastojaka i vrlo malo organskih tvari. Obilježava ga pretežito alkalni pH, visok sadržaj kalcijevog karbonata i struktura koju čine horizontalni slojevi između kojih se nakuplja velika količina finih glina u koje odlično dopire korijenski sustav stabala badema. Prosječna količina padalina i velika osunčanost također utječu na svojstva proizvoda.

U pogledu utjecaja proizvođača iz područja, treba istaknuti da jedno od svojstava uzgoja badema proizlazi iz činjenice da se, s jedne strane, reprodukcija sjemenom očuvala dulje u toj regiji nego u ostatku Španjolske te da su, s druge strane, prvi cjepovi dobiveni od autohtonih vrsta u užem smislu. Takva je praksa omogućila da se raznolikost vrsta održi te da se većina vrsta koje se uzgajaju na Mallorci razlikuje od vrsta iz preostalih dijelova Španjolske. Tradicionalno su poljoprivrednici Mallorce odabirali vrste koje daju masnije bademe izraženije arome i bolje se prilagođavaju pedoklimatskim uvjetima otoka.

Povijesno gledano, uzgoj badema na Mallorci seže u rimsko doba, a Rimljani su, nesumnjivo, donijeli badem na otok. U 18. stoljeću, broj nasada se znatno povećao, a u 19. stoljeću došlo je do promjene kultura nakon što je filoksera napala vinograde i masovno su zasađena stabla badema. Danas stabla badema u cvatu obilježavaju zimski krajobraz otoka.

5.2.   Posebnost proizvoda

„Almendra de Mallorca” odlikuje se povećanim sadržajem lipida (> 55 %) te postotkom oleinske i linolne kiseline koji je jednak ili veći od 88 %, masnim kiselinama s niskom točkom taljenja, koje se pretvaraju u tekućinu pri žvakanju. Ta dva čimbenika određuju masnoću i intenzitet arome koji su svojstveni proizvodu.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno specifične kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Veza između badema i zemljopisnog podrijetla zasniva se na ugledu naziva „Almendra de Mallorca”, „Almendra Mallorquina”, „Ametlla de Mallorca” i „Ametlla Mallorquina” Ugled je stekao tijekom povijesti zbog svojih organoleptičkih svojstava te gospodarskog i gastronomskog značaja.

Takav ugled ističu odlične ocjene koje potrošači s Mallorce daju ovom bademu: prema rezultatima jednog istraživanja ponašanja potrošača koje je 2010. proveo Instituto de Calidad Agroalimentaria de las Islas Baleares (Institut za kvalitetu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda Balearskog otočja), 52,4 % potrošača badema drže da je kakvoća badema s Mallorce bolja, a u 93,3 % slučajeva bolja se kvaliteta pripisuje jačem okusu.

Postojeći brojni bibliografski navodi također svjedoče o važnosti ugleda badema „Almendra de Mallorca” Može se, primjerice, citirati: „Crónica de las Islas Baleares” Fernanda Fulgosija (1870.), „El almendro y su cultivo en el mediodía de España e Islas Baleares” (1907.) Pedra Esterlricha ili „Historia económica de España, siglos X-XX” Francisca Comína, Maura Hernándeza i Enriquea Llopisa. Djelo „Die Balearen” (1869) nadvojvode Luisa Salvadora ističe važnu ulogu badema „Almendra de Mallorca” u gospodarstvu otoka. U broju 5 teorijskog i praktičnog časopisa za poljoprivredu i popratne znanosti „El Agricultor Balear” od 25. lipnja 1892. može se pročitati da su vrste badema koje je predstavio D. Gabriel Fuster na svjetskoj izložbi u Barceloni potjecale s cijelog otoka Mallorca te su pobudile takvo zanimanje na toj izložbi da im je žiri dodijelio zlatnu medalju. U broju 20 zbirke „Panorama Balear” (1953.), naslovljenom „Gospodarstvo Baleara”, Antoni Colom navodi da je badem najsolidniji izvor prihoda otoka Mallorce. Godine 1941., 1 698 219 kg badema stavljeno je na tržište Španjolske, od kojih je 1 140 616 kg potjecalo s Mallorce. Prema autoru Saura-Calixto, F. (1979.), „Almendra de Mallorca” je predstavljala 50 % nacionalne proizvodnje u 1970-ima.

Usto, o ugledu naziva na katalonskom jeziku „Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina” svjedoče brojna spominjanja u knjigama. Prvi se puta spominje 6. siječnja 1593. u arhivu grada Llucmajora („Revista de la Cámara Agrícola Balear”, godina III., br. 11, 1901.); i u „Llibret de Versos” Teodora Llorentea na raznim se mjestima spominje „Ametlla de Mallorca”, kako navodi „balearski katalonsko-valencijanski” rječnik Mossena Alcovera i Francesca de Borje Molla (1930). Već je majorkanski svećenik Jaume Martí i Oliver u svojoj kuharici, koju su izdali Joan Miralles i Catalina Cantallops (1989.), istaknuo važnost badema „Ametlla de Mallorca” kao sastojka majorkanske kuhinje 17. stoljeća. Knjiga naslovljena „Aliments de les Balears” koju je izdala balearska vlada (1993.) ističe i širenje kulture badema „Ametlla Mallorquina” u 18. stoljeću. U studiji naslovljenoj „Caracterización, valoración nutricional y estudio de la importancia para la salud de algunos alimentos tradicionales de la zona 5B de la Comunidad Autónoma de las Islas Baleares”(Karakterizacija, nutritivna procjena i studija značaja nekih tradicionalnih namirnica područja 5B autonomne pokrajine Balearskih otoka za zdravlje), koju je provelo Sveučilište Balearskih otoka (1994.), opisan je badem „Ametlla Mallorquina” kao tradicionalni proizvod s Mallorce. Posebno je važan navod u publikaciji Les Illes a la taula (izdanje Govern de les Illes Balears, 2001.): ističe činjenicu da „Ametlla Mallorquina” ima veći sadržaj masnoća i šećera od kalifornijskih badema, zbog čega ima jači okus.

Drugi se navodi odnose na kulinarsku primjenu badema „Almendra de Mallorca” i ističu veliki utjecaj koji je taj proizvod imao na gastronomsku kulturu otoka u čijoj je kulinarskoj tradiciji prisutan stoljećima. Brojna su gastronomska spominjanja badema „Almendra de Mallorca” i u sirovom i u prženom stanju. Posebno se može navesti knjiga recepata majorkanskog svećenika Jaumea Martíja i Olivera u kojoj se spominje „Almendra de Mallorca” kao sastojak majorkanske kuhinje 17. stoljeća. U brojnim se izdanjima govori o vezi između badema „Almendra de Mallorca” i najbolje kuhinje, a osobito u sljedećim knjigama: „Libro de Recetas de Can Esteva” (1862.) Antonija Esteva Olivera, „Nuestra Cocina” Luisa Ripolla i „Repostería Balear” Cataline Juan del Corral (1987.). Djelo „Die Balearen” (1869.) nadvojvode Luisa Salvadora spominje razna narodna jela u kojima su se koristili sirovi ili prženi majorkanski bademi. U knjizi recepata Matea Jaumea de Ca’n Joana de S’Aigoa (1884.-1885.) koja je naslovljena „Libro de Jelats”, posebno je istaknut najtradicionalniji sladoled Mallorce, onaj od badema.

Badem „Almendra de Mallorca” uživa veliki ugled i zbog svojih senzornih atributa koje određuje njegov kemijski sastav. Sastav badema „Almendra de Mallorca” posebno se razlikuje po povećanom sadržaju lipida i posebnom profilu masnih kiselina. Naime, zbroj oleinskih i linolnih kiselina iznosi više od 88 % sadržaja lipida. Zbog visokog sadržaj lipida, s jedne strane, a s druge strane, činjenice da je zbog 88 % masnih kiselina točka taljenja niska (niža od 15 °C), ove se masne kiseline pretvaraju u tekućinu pri žvakanju. Ta dva čimbenika određuju masnoću i intenzitet arome koji su svojstveni ovom bademu i na kojima se temelji ugled ovog proizvoda.

Ta razlikovna fizikalno-kemijska i organoleptička svojstva badem u znatnoj mjeri duguje pedoklimatskim uvjetima zemljopisne sredine u kojoj se bademi proizvode. Zbog vapnenačkih tala s niskim sadržajem organske tvari, prosječnim padalinama i velikom osunčanosti proizvodnja badema po hektaru je niska, ali bademi imaju visok prosječan sadržaj masnoća (59 %), koji je viši od badema iz drugih regija. O tome svjedoči studija koju je 2010. provelo Sveučilište Balearskih otoka.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://www.caib.es/sacmicrofront/contenido.do?mkey=M63&lang=CA&cont=46322

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---

| 31.10.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 317/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 317/13

---

Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 317/08

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za registraciju u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„MIELE VARESINO”

EZ br.: IT-PDO-0005-0990-24.4.2012

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Miele Varesino”

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.4. | Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, mliječni proizvodi osim maslaca itd.) |
| --- | --- |

Razred 1.4.

Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, mliječni proizvodi osim maslaca itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Miele Varesino” monoflorni je med bagrema (Robinia Pseudoacacia L.).

Fizikalno-kemijska svojstva

„Miele Varesino” mora imati sljedeća fizikalno-kemijska svojstva: sadržaj hidroksimetilfurfurala (HMF) u trenutku stavljanja na tržište mora biti niži od 15 mg/kg, dok sadržaj vode ne smije biti veći od 17,50 %.

Organoleptička svojstva

Organoleptička svojstva meda „Miele Varesino”:

| | Boja: proziran, gotovo bezbojan do svijetložut |
| --- | --- |

Boja: proziran, gotovo bezbojan do svijetložut

| | Miris: klasičan miris meda, lagan i blag, bez izrazitih drugih mirisa. |
| --- | --- |

Miris: klasičan miris meda, lagan i blag, bez izrazitih drugih mirisa.

| | Okus: vrlo sladak. |
| --- | --- |

Okus: vrlo sladak.

| | Aroma: blaga, slatkasta i s primjesama arome vanilije. |
| --- | --- |

Aroma: blaga, slatkasta i s primjesama arome vanilije.

| | Fizikalno stanje: uglavnom tekuće konzistencije, rijetko kristalizira, a kristalizacija je vrlo kasna. |
| --- | --- |

Fizikalno stanje: uglavnom tekuće konzistencije, rijetko kristalizira, a kristalizacija je vrlo kasna.

Melisopalinološka svojstva

| | „Miele Varesino” proizvodi se iz nektara cvjetova Robinia pseudoacacia L. (bagrema) što su ga sakupile pčele medarice. Melisopalinološkom kvalitativnom analizom otkriva se prisutnost peludi bagrema. |
| --- | --- |

„Miele Varesino” proizvodi se iz nektara cvjetova Robinia pseudoacacia L. (bagrema) što su ga sakupile pčele medarice. Melisopalinološkom kvalitativnom analizom otkriva se prisutnost peludi bagrema.

| | „Miele Varesino” mora sadržavati više od 25 % peludi bagrema u odnosu na spektar različitih unesenih nektara, koji se dobije isključivanjem peludi nemedonosnih vrsta i peludi koje se mogu smatrati onečišćivačima. |
| --- | --- |

„Miele Varesino” mora sadržavati više od 25 % peludi bagrema u odnosu na spektar različitih unesenih nektara, koji se dobije isključivanjem peludi nemedonosnih vrsta i peludi koje se mogu smatrati onečišćivačima.

Razred zastupljenosti PK/10 g niži od 20 000 (prosjek: 9 500).

Glavnu kombinaciju peludi povezanu s bagremom čine sljedeće vrste. Nemedonosne vrste: Palme Trachycarpus fortunei, Ilex aquifolium, Graminaceae, Fraxinus, Quercus robur, Rumex, Sambucus nigra, Chelidonium, Luzula, Actinidia, Pinaceae. Medonosne vrste: Acer, Prunus f., Salix, Trifolium repens i Castanea sativa (uvijek zastupljene u peludnom spektru), Aesculus, Gleditsia, Liriodendron.

„Miele Varesino“ ne smije sadržavati sljedeće peludi: Loranthus europaeus, Hedysarum coronarium, Onobrychis.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Izričito je zabranjena uporaba peludi koje ne potječu iz lokalne proizvodnje u svrhu proteinske prehrane.

3.5.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u određenom zemljopisnom području

Svi koraci u proizvodnji, od sakupljanja preko vrcanja do pripreme za stavljanje na tržište, provode se u pokrajini Varese.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Med je živi proizvod pod velikim utjecajem okoliša. Tvar je vrlo higroskopna, osjetljiva na temperaturne i svjetlosne razlike. Stoga je važno da se sazrijevanje (taloženje) meda i njegovo pakiranje provode u proizvodnom području te da se med ne prevozi i ne prenosi prije pakiranja jer bi to moglo umanjiti njegovu kvalitetu, svježinu i čuvanje.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Na etiketi mora biti navedeno sljedeće:

| — | naziv „Miele Varesino”, |
| --- | --- |

—

naziv „Miele Varesino”,

| — | kratica „ZOI” ili njezin duži oblik „Zaštićena oznaka izvornosti”, |
| --- | --- |

—

kratica „ZOI” ili njezin duži oblik „Zaštićena oznaka izvornosti”,

| — | simbol Europske unije, |
| --- | --- |

—

simbol Europske unije,

| — | identifikacijski logotip proizvoda, |
| --- | --- |

—

identifikacijski logotip proizvoda,

| — | način čuvanja: „da conservarsi in luogo fresco e asciutto e al riparo dalla luce” (čuvati na hladnom, suhom i tamnom mjestu), |
| --- | --- |

—

način čuvanja: „da conservarsi in luogo fresco e asciutto e al riparo dalla luce” (čuvati na hladnom, suhom i tamnom mjestu),

| — | rok trajanja: „da consumarsi preferibilmente entro: mese ed anno” (čuvati do: mjesec i godina), koji ne smije biti duži od 36 mjeseci od datuma vrcanja. |
| --- | --- |

—

rok trajanja: „da consumarsi preferibilmente entro: mese ed anno” (čuvati do: mjesec i godina), koji ne smije biti duži od 36 mjeseci od datuma vrcanja.

Bagremov med „Miele Varesino” pakira se u staklene posude, zatvorene metalnim poklopcem na koji je nalijepljena naljepnica s identifikacijskim logotipom proizvođača.

Naljepnica se daje proizvođačima koji su izjavili da u cijelosti prihvaćaju specifikaciju te koji svoje proizvode podvrgavaju kontrolama.

Med je moguće pakirati i u plastične vrećice, plastične posudice ili posude proizvedene iz prikladnih materijala, za jednokratnu uporabu, a sva pakiranja moraju na etiketi sadržavati odredbe predviđene važećim propisima.

Logotip bagremova meda „Miele Varesino”, prikazan u nastavku teksta, sastoji se od: središnjeg crteža na bijeloj podlozi koji se sastoji od tri narančasta šesterokuta iznad kojih se otvara „cvijet-pčela” s pet latica u čijoj se pozadini nalaze tri stilizirane planine svijetloplave boje, ispod kojih je iscrtano šest linija koje se postupno stanjuju a predstavljaju jezero, također svijetloplave boje. Cijeli crtež zaokružuje deblja žuta linija u kojoj je tamnoplavim slovima ispisano „MIELE VARESINO D.O.P” i „di acacia” te koja je obrubljena narančastim rubom.

Image

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Proizvodno zemljopisno područje prostire se u podnožju Alpa, između rijeka Ticino i Olona te jezera Maggiore i Lugano. Ovo područje odgovara području pokrajine Varese.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obilježava umjerena kontinentalna klima i male temperaturne amplitude, i ljeti i zimi, uslijed ublažujućeg utjecaja jezerâ. Takvi uvjeti zemljopisnom području daju određene posebnosti pogodujući rastu šumskih vrsta, među kojima ima i onih egzotičnih.

Zapravo, prisutnost jezerâ klimu čini blažom zbog čega proljeće stiže ranije nego u okolici Milana, što omogućuje rast brojnih i otpornih vrsta cvijeća na blagim, osunčanim obroncima.

Bagrem (Robinia pseudoacacia L.) je prevladavajuća medonosna vrsta, široko i intenzivno rasprostranjena na području pokrajine Varese, do te mjere da raste i na rubnim poljoprivrednim područjima te u brojnim šumama predstavlja prevladavajuću šumsku vrstu.

Tijekom razdoblja cvatnje tog stabla u području pokrajine Varese nijedna druga vrsta koja daje nektar ne cvjeta tako obilato. Zapravo, na najvećem dijelu ovog područja, cvatnja bagrema je dugotrajna, zahvaljujući dolinama koje se protežu sve do juga, poput doline Valle del Ticino i Valle dell'Olona ili osunčanih obronaka zaštićenih od vjetra.

Vegetacija na području pokrajine Varese nastala je međudjelovanjem topografskih, klimatskih i pedoloških čimbenika kojima se pridružuju i učinci ljudske djelatnosti.

Između 17. i 20. stoljeća, na ovom su zemljopisnom području sagrađene brojne nastambe s velikim parkovima obogaćenima egzotičnim ukrasnim vrstama, koje su tijekom vremena učvrstile svoju prisutnost do te mjere da se smatra da su prodrle u parkove i vrtove, odnosno samoniklim raslinjem u donjim dijelovima lokalnih šuma.

Pčelarskom djelatnošću, koja je oduvijek bila raširena na području pokrajine Varese, uglavnom su se bavili seljaci, članovi raznih crkvenih redova na tom području te pripadnici građanske klase skloni znanstvenim istraživanjima.

Početkom prošlog stoljeća, golemi rast i bujanje bagrema u šumovitim područjima kao posljedica povoljnih klimatskih uvjeta toga kraja, potaknuli su lokalne pčelare na sve veću specijalizaciju u proizvodnji bagremova meda koji se zbog svojih organoleptičkih i posebnih fizikalnih svojstava isticao među drugim vrstama meda koje su se do tada proizvodile na tom području.

Od tada se regionalno pčelarstvo snažno specijaliziralo u proizvodnji raznih vrsta meda, točnije bagremova meda koji se od tada najviše proizvodi u pokrajini Varese.

Prijelaz prema profesionalnom pčelarstvu u toj je pokrajini bio postupan, s prvom eksperimentalnom novom vrstom košnica i novim načinima proizvodnje.

Razvoju proizvodnih postupaka pogodovao je prelazak sa seljačkog pčelarstva na racionalno što se očitovalo u zamjeni tradicionalnih košnica racionalnima te u uporabi vrcaljki koje su omogućile dobivanje monoflornog meda i pražnjenje saća u pokretnim okvirima bez njihova uništavanja.

Naposljetku, stalni odabir najproduktivnijih vrsta pčela i najotpornijih na različite bolesti, pridonio je poboljšanju kvalitete i proizvodnji većih količina meda što ga proizvode pčelari u pokrajini Varese.

5.2.   Posebnost proizvoda

„Miele Varesino” je monoflorni bagremov med visokog stupnja čistoće u pogledu podrijetla nektara, koji se posebno ističe prisutnim nektarom i peludi bagrema te, u manjoj mjeri, peludi ukrasnih biljaka.

U njemu se nalaze sedimenti toga meda, pelud medonosnih i nemedonosnih vrsta, kako je naznačeno u točki 3.2.

Taj med je izrazito tečan, svijetle boje, proziran do svijetložut, nježnog i blagog mirisa, bez naglašenog drugog mirisa, te vrlo slatkog okusa. Blage je i slatkaste arome s primjesama arome vanilije.

Još jedna posebnost meda „Miele Varesino” temelji se na činjenici da nema peludi grahorke (Onobrychis), slatkovine (Hedysarum coronarium), te naročito žute imele (Loranthus europaeus), što dokazuju istraživanja koja su proveli priznati botaničari, a prema kojima na području proizvodnje tog meda nema žute imele.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) ili posebne kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Široka rasprostranjenost, obilata i stalna cvatnja bagrema u tom zemljopisnom području pogodovala je razvoju pčelarstva i pridonijela uspjehu proizvodnje meda „Miele Varesino”. Znatna prisutnost bagrema u šumama pokrajine Varese pridonijela je razvoju i napretku lokalnog pčelarstva, tj. poboljšanju tehnika proizvodnje, uzgoja i odabira pčelinjih vrsta.

Naime, tijekom vremena, sve se više pčelara počelo tom djelatnošću baviti profesionalno, poluprofesionalno ili amaterski, o čemu svjedoči sve veći broj košnica u šumama pokrajine tijekom cvatnje bagrema. Za razliku od drugih područja u kojima se proizvodi bagremov med, takav je razvoj posljedica činjenice da na području pokrajine Varese nema drugih poljoprivrednih kultura ili spontanih vrsta koje svojom cvatnjom utječu na kvalitetu proizvoda, koja je stoga najčišća i potpuno u skladu sa zahtjevima za tipična svojstva bagremova meda.

Usto, posebnost zemljopisnog područja i osobito obilježja njegove klime i okoliša omogućuje proizvodnju bagremova meda koji se ističe među svim ostalim vrstama meda. Prisutnost ukrasnih biljaka koje se tradicionalno uzgajaju u dekorativne svrhe u vrtovima i parkovima dodatno ističe med „Miele Varesino” koji, za razliku od ostalih bagremovih medova proizvedenih u Lombardiji, sadržava pelud udomaćenih egzotičnih ukrasnih vrsta. Prisutnost tih vrsta utječe na organoleptička svojstva meda „Miele Varesino” i posebice na njegovu aromu, zahvaljujući prisutnosti zimzelenog bilja (Ilex aquifolium, Trachycarpus fortunei).

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5 stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

Ministarstvo je pokrenulo nacionalni postupak prigovora objavom prijedloga za priznavanje ZOI-a „Miele Varesino”u Službenom listu Talijanske republike br. 297 od 22. prosinca 2011. Pročišćeni tekst specifikacije proizvodnje dostupan je: na sljedećem web-mjestu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (htp://www.politicheagricole.it) klikom (u gornjem desnom uglu ekrana) na „Qualità e sicurezza” (Kvaliteta i sigurnost) i zatim na „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” (Specifikacije podnesene na razmatranje EU-u).

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---