# Eiropas Savienības C 317/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.317.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 317 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 31. oktobris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.317.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 317

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 31. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 317/01 | Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktiem | 1 |
| 2013/C 317/02 | Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi cūkgaļas nozares produktiem | 2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 317/01

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktiem

1

2013/C 317/02

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi cūkgaļas nozares produktiem

2

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2013/C 317/03 | Padomes Lēmums (2013. gada 7. oktobris), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus | 3 |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 317/04 | Euro maiņas kurss | 4 |
| 2013/C 317/05 | Komisijas paziņojums saistībā ar to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)
   (
  1
  ) | 5 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2013/C 317/03

Padomes Lēmums (2013. gada 7. oktobris), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

3

Eiropas Komisija

2013/C 317/04

Euro maiņas kurss

4

2013/C 317/05

Komisijas paziņojums saistībā ar to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)
   (
  1
  )

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

1

5

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2013/C 317/06 | Paziņojums par atklātiem konkursiem | 7 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 317/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 8 |
| 2013/C 317/08 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 13 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2013/C 317/06

Paziņojums par atklātiem konkursiem

7

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 317/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

8

2013/C 317/08

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 31.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/1

---

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktiem

2013/C 317/01

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (1), (EK) Nr. 536/2007 (2) un (EK) Nr. 539/2007 (3) ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam. Daudzumi, kas norādīti 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās iesniegtajos importa licenču pieteikumos par apakšperiodu no 2013. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecībā uz kvotām 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015, 09.4401 un 09.4402, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (4) 7. panta 4. punkta otro teikumu daudzumus, par kuriem netika iesniegti pieteikumi, pieskaita apjomam, kas noteikts nākamajam kvotas apakšperiodam – no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam; minētie daudzumi norādīti šā paziņojuma pielikumā.

---

(1)  OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp

(2)  OV L 128, 16.5.2007., 6. lpp.

(3)  OV L 128, 16.5.2007., 19. lpp.

(4)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

---

PIELIKUMS

| Kvotas kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. martam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 3 510 500 |
| 09.4070 | 860 500 |
| 09.4169 | 10 595 500 |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 170 760 |
| 09.4402 | 6 886 588 |

Kvotas kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. martam

(kg)

09.4068

3 510 500

09.4070

860 500

09.4169

10 595 500

09.4015

67 500 000

09.4401

1 170 760

09.4402

6 886 588

---

| 31.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/2

---

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi cūkgaļas nozares produktiem

2013/C 317/02

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 442/2009 (1) ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importam. Daudzumi, kas norādīti 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās iesniegtajos importa licenču pieteikumos par apakšperiodu no 2013. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecībā uz kvotām 09.4038, 09.4170 un 09.4204, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (2) 7. panta 4. punkta otro teikumu daudzumus, par kuriem netika iesniegti pieteikumi, pieskaita apjomam, kas noteikts nākamajam kvotas apakšperiodam – no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam; minētie daudzumi norādīti šā paziņojuma pielikumā.

---

(1)  OV L 129, 28.5.2009., 13. lpp.

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

---

PIELIKUMS

| Kvotas kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. martam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 142 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Kvotas kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. martam

(kg)

09.4038

17 142 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 31.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/3

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 7. oktobris),

ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

2013/C 317/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),

ņemot vērā Kipras valdības iesniegto kandidatūru,

ņemot vērā Latvijas valdības iesniegto kandidatūru,

tā kā:

| (1) | Ar 2012. gada 16. jūlija Lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2012. gada 18. septembra līdz 2015. gada 17. septembrim. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2012. gada 16. jūlija Lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2012. gada 18. septembra līdz 2015. gada 17. septembrim.

| (2) | Centra valdē ir atbrīvojusies Kipras locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, George PAPAGEORGIOU kungam atkāpjoties no amata. |
| --- | --- |

(2)

Centra valdē ir atbrīvojusies Kipras locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, George PAPAGEORGIOU kungam atkāpjoties no amata.

| (3) | Centra valdē ir atbrīvojusies Latvijas locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, Jānim GAIGALA kungam atkāpjoties no amata. |
| --- | --- |

(3)

Centra valdē ir atbrīvojusies Latvijas locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, Jānim GAIGALA kungam atkāpjoties no amata.

| (4) | Minētā centra valdes locekļus vajadzētu iecelt uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2015. gada 17. septembrī, |
| --- | --- |

(4)

Minētā centra valdes locekļus vajadzētu iecelt uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2015. gada 17. septembrī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo turpmāk minētās personas ir ieceltas par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļiem uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2015. gada 17. septembrim:

VALDĪBAS PĀRSTĀVJI:

| KIPRA | George PANAYIDES kungs |
| --- | --- |
| LATVIJA | Sanda LIEPIŅAS kundze |

KIPRA

George PANAYIDES kungs

LATVIJA

Sanda LIEPIŅAS kundze

Luksemburgā, 2013. gada 7. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BERNATONIS

---

(1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

1

(2)  OV C 228, 31.7.2012., 3. lpp.

2

---

Eiropas Komisija

| 31.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 30. oktobris

2013/C 317/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3755 |
| JPY | Japānas jena | 135,11 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4586 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85590 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,7820 |
| CHF | Šveices franks | 1,2347 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0800 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,742 |
| HUF | Ungārijas forints | 293,63 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7030 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1801 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4288 |
| TRY | Turcijas lira | 2,7358 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4471 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4364 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,6644 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6632 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7022 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 456,81 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,5765 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,3831 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6180 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 276,59 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3290 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,340 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,0089 |
| THB | Taizemes bāts | 42,709 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0135 |
| MXN | Meksikas peso | 17,7178 |
| INR | Indijas rūpija | 84,2320 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3755

JPY

Japānas jena

135,11

DKK

Dānijas krona

7,4586

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85590

SEK

Zviedrijas krona

8,7820

CHF

Šveices franks

1,2347

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0800

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,742

HUF

Ungārijas forints

293,63

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7030

PLN

Polijas zlots

4,1801

RON

Rumānijas leja

4,4288

TRY

Turcijas lira

2,7358

AUD

Austrālijas dolārs

1,4471

CAD

Kanādas dolārs

1,4364

HKD

Hongkongas dolārs

10,6644

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6632

SGD

Singapūras dolārs

1,7022

KRW

Dienvidkorejas vona

1 456,81

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,5765

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,3831

HRK

Horvātijas kuna

7,6180

IDR

Indonēzijas rūpija

15 276,59

MYR

Malaizijas ringits

4,3290

PHP

Filipīnu peso

59,340

RUB

Krievijas rublis

44,0089

THB

Taizemes bāts

42,709

BRL

Brazīlijas reāls

3,0135

MXN

Meksikas peso

17,7178

INR

Indijas rūpija

84,2320

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 31.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/5

---

Komisijas paziņojums saistībā ar to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 317/05

| ESO (1) | Saskaņotā standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Pirmā publikācija OV | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2011+A2:2013
  Rotaļlietu drošums. 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības | Šī ir pirmā publikācija | EN 71-1:2011
  2.1. piezīme | 30.9.2014. |
| CEN | EN 71-2:2011
  Rotaļlietu drošums. 2. daļa: Uzliesmojamība | 21.7.2011. | | |
| CEN | EN 71-3:2013
  Rotaļlietu drošums. 3. daļa: Noteiktu elementu migrācija | 29.6.2013. | | |
| CEN | EN 71-4:2013
  Rotaļlietu drošums. 4. daļa: Eksperimentu komplekti ķīmiskiem un līdzīgiem izmēģinājumiem | 28.5.2013. | | |
| CEN | EN 71-5:2013
  Rotaļlietu drošums. 5. daļa: Ķīmiskās rotaļlietas (komplekti), izņemot eksperimentālos komplektus | 29.6.2013. | | |
| CEN | EN 71-8:2011
  Rotaļlietu drošums. 8. daļa: Mājas apstākļiem paredzētas aktīvās atpūtas rotaļlietas | 19.10.2011. | | |
| CEN | EN 71-12:2013
  Rotaļlietu drošums. 12. daļa: N-nitrozoamīnu un N-nitrātsaturošo vielas | 29.6.2013. | | |
| Cenelec | EN 62115:2005
  Elektriskās rotaļlietas – Drošība
  IEC 62115:2003 (Ar grozījumiem) + A1:2004 | 11.8.2011. | | |
| EN 62115:2005/A2:2011
  IEC 62115:2003/A2:2010 (Ar grozījumiem) | 11.8.2011. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (11.8.2011.) |
| EN 62115:2005/A11:2012 | 15.11.2012. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (15.11.2012.) |
| EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013 | 29.6.2013. | | |
| EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011 | 19.10.2011. | | |

ESO (1)

Saskaņotā standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Pirmā publikācija OV

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

1. piezīme

CEN

EN 71-1:2011+A2:2013

Rotaļlietu drošums. 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības

Šī ir pirmā publikācija

EN 71-1:2011

2.1. piezīme

30.9.2014.

CEN

EN 71-2:2011

Rotaļlietu drošums. 2. daļa: Uzliesmojamība

21.7.2011.

CEN

EN 71-3:2013

Rotaļlietu drošums. 3. daļa: Noteiktu elementu migrācija

29.6.2013.

CEN

EN 71-4:2013

Rotaļlietu drošums. 4. daļa: Eksperimentu komplekti ķīmiskiem un līdzīgiem izmēģinājumiem

28.5.2013.

CEN

EN 71-5:2013

Rotaļlietu drošums. 5. daļa: Ķīmiskās rotaļlietas (komplekti), izņemot eksperimentālos komplektus

29.6.2013.

CEN

EN 71-8:2011

Rotaļlietu drošums. 8. daļa: Mājas apstākļiem paredzētas aktīvās atpūtas rotaļlietas

19.10.2011.

CEN

EN 71-12:2013

Rotaļlietu drošums. 12. daļa: N-nitrozoamīnu un N-nitrātsaturošo vielas

29.6.2013.

Cenelec

EN 62115:2005

Elektriskās rotaļlietas – Drošība

IEC 62115:2003 (Ar grozījumiem) + A1:2004

11.8.2011.

EN 62115:2005/A2:2011

IEC 62115:2003/A2:2010 (Ar grozījumiem)

11.8.2011.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(11.8.2011.)

EN 62115:2005/A11:2012

15.11.2012.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(15.11.2012.)

EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013

29.6.2013.

EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011

19.10.2011.

| 1. piezīme. | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme.

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

| 2.1. piezīme. | Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2.1. piezīme.

Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

| 2.2. piezīme. | Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2.2. piezīme.

Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

| 2.3. piezīme. | Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām un citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga. |
| --- | --- |

2.3. piezīme.

Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām un citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga.

| 3. piezīme. | Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

3. piezīme.

Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

PIEZĪME.

| — | Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (2) 27. pantam. |
| --- | --- |

—

Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (2) 27. pantam.

| — | Eiropas standartizācijas organizācijas standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam valsts standartizācijas iestādes standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

Eiropas standartizācijas organizācijas standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam valsts standartizācijas iestādes standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī.

| — | Atsauces uz labojumiem “.../AC:YYYY” publicē tikai informācijai. Ar labojumu standarta tekstā novērš drukas, valodas vai līdzīgas kļūdas, un tas var attiekties uz Eiropas standartizācijas organizācijas pieņemtā standarta vienu vai vairākām valodu versijām (angļu, franču un/vai vācu valodu). |
| --- | --- |

—

Atsauces uz labojumiem “.../AC:YYYY” publicē tikai informācijai. Ar labojumu standarta tekstā novērš drukas, valodas vai līdzīgas kļūdas, un tas var attiekties uz Eiropas standartizācijas organizācijas pieņemtā standarta vienu vai vairākām valodu versijām (angļu, franču un/vai vācu valodu).

| — | Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

—

Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās.

| — | Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

—

Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu.

| — | Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem un citiem Eiropas standartiem ir pieejama:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem un citiem Eiropas standartiem ir pieejama:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25500811; fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25500811; fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25196871; fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25196871; fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tālr. +33 492944200; fakss +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tālr. +33 492944200; fakss +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

(2)  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 31.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/7

---

PAZIŅOJUMS PAR ATKLĀTIEM KONKURSIEM

2013/C 317/06

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko atklātus konkursus:

| — | OHIM/AD/01/13 – Administratori (AD 6) un |
| --- | --- |

—

OHIM/AD/01/13 – Administratori (AD 6) un

| — | OHIM/AST/02/13 – Asistenti (AST 3) |
| --- | --- |

—

OHIM/AST/02/13 – Asistenti (AST 3)

intelektuālā īpašuma jomā

Paziņojums par konkursu ir publicēts 24 valodās
  Oficiālā Vēstneša C sērijā 317 A 2013. gada 31. oktobrī.

Papildu informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 31.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/8

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 317/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“ALMENDRA DE MALLORCA”/“ALMENDRA MALLORQUINA”/“AMETLLA DE MALLORCA”/“AMETLLA MALLORQUINA”

EK Nr.: ES-PGI-0005-01037-11.09.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Almendra de Mallorca”/“Almendra Mallorquina”/“Ametlla de Mallorca”/“Ametlla Mallorquina”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Almendra de Mallorca”/“Almendra Mallorquina”/“Ametlla de Mallorca”/“Ametlla Mallorquina” ir pārtikā lietojami mandeļkoka (Prunus amygdalus) augļi, kas var būt neapstrādāti vai grauzdēti, ar čaulu vai bez tās.

Mandelēm jābūt veselām, veselīgām, tīrām un sausām, un to šķērsgriezumam platākajā vietā jāsasniedz vismaz 12 mm. Tām nedrīkst būt sēnīšu, kaitēkļu vai kukaiņu bojājumu pazīmju, tās nedrīkst būt sasmakušas vai ar neraksturīgu smaržu vai garšu.

Mandeles var pārdot vai nu neapstrādātas, vai grauzdētas. Abos gadījumos tās var būt gan lobītas, gan nelobītas.

Ķīmiskās un organoleptiskās īpašības

| 1. | Lobītas vai nelobītas neapstrādātas mandeles bez pārkoksnētā endokarpa






  — | Ķīmiskās īpašības:






  — | Mitruma saturs ir ≤ 6,5 %, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Lobītas vai nelobītas neapstrādātas mandeles bez pārkoksnētā endokarpa

—

Ķīmiskās īpašības:

—

Mitruma saturs ir ≤ 6,5 %,

| — | Tauku saturs ir ≥ 55 % no sausnas satura, |
| --- | --- |

—

Tauku saturs ir ≥ 55 % no sausnas satura,

| — | Oleīnskābes un linolskābes saturs ir ≥ 88 % no kopējā tauku satura, |
| --- | --- |

—

Oleīnskābes un linolskābes saturs ir ≥ 88 % no kopējā tauku satura,

| — | Organoleptiskās īpašības: nelobītas, neapstrādātas mandeles ir baltā vai viegli iedzeltenā krāsā ar matētu faktūru gan iekšpusē, gan ārpusē. Tekstūra ir stingra, mazliet lipīga un eļļaina. Saldena garša, bez skābuma un rūgtuma. Piesātināts riekstu aromāts. Nelobītām mandelēm ir raupja, brūna čaula. |
| --- | --- |

—

Organoleptiskās īpašības: nelobītas, neapstrādātas mandeles ir baltā vai viegli iedzeltenā krāsā ar matētu faktūru gan iekšpusē, gan ārpusē. Tekstūra ir stingra, mazliet lipīga un eļļaina. Saldena garša, bez skābuma un rūgtuma. Piesātināts riekstu aromāts. Nelobītām mandelēm ir raupja, brūna čaula.

| 2. | Grauzdētas mandeles, proti, mandeles bez pārkoksnētā endokarpa, kas pēc lobīšanas apgrauzdētas






  — | Ķīmiskās īpašības:






  — | Mitruma saturs ir < 2 %, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Grauzdētas mandeles, proti, mandeles bez pārkoksnētā endokarpa, kas pēc lobīšanas apgrauzdētas

—

Ķīmiskās īpašības:

—

Mitruma saturs ir < 2 %,

| — | Tauku saturs ir ≥ 55 % no sausnas satura, |
| --- | --- |

—

Tauku saturs ir ≥ 55 % no sausnas satura,

| — | Oleīnskābes un linolskābes saturs ir ≥ 88 % no kopējā tauku satura, |
| --- | --- |

—

Oleīnskābes un linolskābes saturs ir ≥ 88 % no kopējā tauku satura,

| — | Organoleptiskās īpašības: lobītu apgrauzdētu mandeļu krāsa ir no krēmdzeltenas līdz gaiši brūnai, tām ir spīdīga faktūra un eļļaina virsma. Cieta, trausla, kraukšķīga tekstūra. Saldena garša, bez mazākām skābuma vai sūruma pazīmēm, ar grauzdēšanai raksturīgu rūgtuma piegaršu. Piesātināts, grauzdētiem un karamelizētiem produktiem raksturīgs aromāts. Nelobītām mandelēm ir raupja, brūna čaula, kas ir trausla un viegli atdalāma. |
| --- | --- |

—

Organoleptiskās īpašības: lobītu apgrauzdētu mandeļu krāsa ir no krēmdzeltenas līdz gaiši brūnai, tām ir spīdīga faktūra un eļļaina virsma. Cieta, trausla, kraukšķīga tekstūra. Saldena garša, bez mazākām skābuma vai sūruma pazīmēm, ar grauzdēšanai raksturīgu rūgtuma piegaršu. Piesātināts, grauzdētiem un karamelizētiem produktiem raksturīgs aromāts. Nelobītām mandelēm ir raupja, brūna čaula, kas ir trausla un viegli atdalāma.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Mandelēm, uz ko attiecināma aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, jābūt audzētām, glabātām, lobītām, grieztām un apgrauzdētām Maljorkas salā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Iesaiņošana izcelsmes vietā ir apstrādes pēdējais posms, un tā ir būtiska produkta uzglabāšanai un tā kvalitātes garantēšanai.

Lai garantētu mandeļu kvalitāti, būtiska nozīme ir to izolēšanai no apkārtējās vides, jo, palielinoties ūdens saturam, tiktu mainīts to ķīmiskais sastāvs un skartas to organoleptiskās īpašības. Vienīgais veids, kā saglabāt mandeļu kvalitāti, ir tās izolēt piemērotā, cieši noslēgtā iepakojumā, kur tās ir aizsargātas no mitruma. Tāpēc to iesaiņošana jāveic ieguves vietā, lai laika gaitā organoleptiskās īpašības saglabātos nemainīgas.

Mandeles, uz ko attiecināma aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, pārdod viendabīgās partijās un iesaiņojumos, kas nepārsniedz 25 kg.

Mandelēm jābūt iesaiņotām noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Šīs darbības jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, lai:

| 1) | saglabātu produktam raksturīgās īpašības un nodrošinātu kvalitāti.
  Maljorkas salā ir ļoti sena mandeļu audzēšanas un patēriņa tradīcija. Iesaiņošanai, ko veic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ir izšķiroša nozīme mandelēm raksturīgo īpašību un to kvalitātes saglabāšanā. Tas nozīmē, ka ražotājiem un aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pārbaudes struktūrai tiek uzticēta mandeļu transportēšanas, apstrādes un iesaiņošanas noteikumu piemērošana un kontrole. Pieredze ļauj īstenot praksi, kas vislabāk spēj nodrošināt vajadzīgās kvalitātes galaproduktu. Citiem vārdiem – ražotājiem un apstrādātājiem noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir no pieredzes iegūta zinātība par to, kā izvairīties no darbībām, kas varētu mazināt “Almendra de Mallorca” kvalitāti, un jo īpaši par to, kā nodrošināt, ka starp mandelēm nav rūgtu, sasmakušu, sapelējušu vai salauzītu produktu.
  AĢIN mandeles no citām mandelēm atšķiras pēc to organoleptiskajām īpašībām. Maljorka ir sala, tāpēc nefasētā veidā mandeles var izvest no salas tikai pa jūru un ceļš ir tāls. Šādi mandeles būtu pakļautas mitruma un temperatūras iedarbībai, un varētu mainīties to tekstūra, garša un smarža; tās varētu kļūt mīkstas un/vai sasmakt, šādi mazinot galaprodukta kvalitāti; |
| --- | --- |

1)

saglabātu produktam raksturīgās īpašības un nodrošinātu kvalitāti.

Maljorkas salā ir ļoti sena mandeļu audzēšanas un patēriņa tradīcija. Iesaiņošanai, ko veic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ir izšķiroša nozīme mandelēm raksturīgo īpašību un to kvalitātes saglabāšanā. Tas nozīmē, ka ražotājiem un aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pārbaudes struktūrai tiek uzticēta mandeļu transportēšanas, apstrādes un iesaiņošanas noteikumu piemērošana un kontrole. Pieredze ļauj īstenot praksi, kas vislabāk spēj nodrošināt vajadzīgās kvalitātes galaproduktu. Citiem vārdiem – ražotājiem un apstrādātājiem noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir no pieredzes iegūta zinātība par to, kā izvairīties no darbībām, kas varētu mazināt “Almendra de Mallorca” kvalitāti, un jo īpaši par to, kā nodrošināt, ka starp mandelēm nav rūgtu, sasmakušu, sapelējušu vai salauzītu produktu.

AĢIN mandeles no citām mandelēm atšķiras pēc to organoleptiskajām īpašībām. Maljorka ir sala, tāpēc nefasētā veidā mandeles var izvest no salas tikai pa jūru un ceļš ir tāls. Šādi mandeles būtu pakļautas mitruma un temperatūras iedarbībai, un varētu mainīties to tekstūra, garša un smarža; tās varētu kļūt mīkstas un/vai sasmakt, šādi mazinot galaprodukta kvalitāti;

| 2) | garantētu produkta izsekojamību un izcelsmi.
  Kontroles un sertifikācijas sistēma garantē produkta izcelsmi un izsekojamību tad, ja to sagatavo, apstrādā un iesaiņo uz salas, nevis, ja šīs darbības tiek veiktas ārpus audzēšanas apgabala.
  Mandeles var sajaukties kopā ar citām (citas izcelsmes) mandelēm, tāpēc, ja tiktu atļauta to apstrāde un iesaiņošana ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala, tad “Almendra de Mallorca” izcelsmi vairs nebūtu iespējams garantēt. |
| --- | --- |

2)

garantētu produkta izsekojamību un izcelsmi.

Kontroles un sertifikācijas sistēma garantē produkta izcelsmi un izsekojamību tad, ja to sagatavo, apstrādā un iesaiņo uz salas, nevis, ja šīs darbības tiek veiktas ārpus audzēšanas apgabala.

Mandeles var sajaukties kopā ar citām (citas izcelsmes) mandelēm, tāpēc, ja tiktu atļauta to apstrāde un iesaiņošana ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala, tad “Almendra de Mallorca” izcelsmi vairs nebūtu iespējams garantēt.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz katra AĢIN mandeļu iepakojuma marķējuma jānorāda šāda informācija:

| 1) | aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums; |
| --- | --- |

1)

aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums;

| 2) | vārdi “Indicación Geográfica Protegida” un AĢIN logotips; |
| --- | --- |

2)

vārdi “Indicación Geográfica Protegida” un AĢIN logotips;

| 3) | marķējums ar (nepārtrauktas numerācijas) burtciparu kodu. |
| --- | --- |

3)

marķējums ar (nepārtrauktas numerācijas) burtciparu kodu.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Mandelēm jābūt audzētām, glabātām, lobītām, grieztām, apgrauzdētām un iesaiņotām Maljorkas salā Baleāru salu autonomajā apgabalā Spānijā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Maljorkas salā mandeles audzē vidējas līdz cietas konsistences kaļķainā augsnē, kurā ir liels daudzums rupja materiāla un ļoti maz organisko vielu. Augsnes pH liecina par sārmainību, un augsnē ir augsts kalcija karbonāta saturs, un to veido horizontāli slāņi, starp kuriem nogulsnējas liels daudzums smalka māla, kurš lieliski palīdz attīstīties mandeļkoku sakņu sistēmai. Citas raksturīgas parādības ir vidējs nokrišņu un liels saules daudzums.

Attiecībā uz ražotāju ieguldījumu jāatzīmē, ka Maljorkā audzētās mandeles raksturo tas, ka sēklu pavairošanas tradīcijām šeit ir garāka vēsture nekā citās Spānijas daļās, un pirmajiem potzariem tika izmantotas vietējās šķirnes. Tas ir ļāvis saglabāt šķirņu daudzveidību, un lielākā daļa Maljorkā audzēto šķirņu atšķiras no tām, ko audzē citās Spānijas daļās. Tradicionāli Maljorkas lauksaimnieki vienmēr ir selekcionējuši tās šķirnes, kas ražo taukvielām visbagātākās un aromātiskākās mandeles, kurām salas augsne un klimats ir vislabvēlīgākais.

Mandeļu audzēšanu Maljorkā uzsāka jau romiešu laikos, un iespējams, ka pirmos kokus ir stādījuši romieši. Astoņpadsmitajā gadsimtā mandeļu birzis tika ievērojami paplašinātas, un deviņpadsmitajā gadsimtā, kad filoksera uzbrukuma rezultātā cieta vīnogulāji un bija jāpāriet uz citām kultūrām, mandeļkoki tika stādīti masveidā. Pašlaik ziedoši mandeļkoki ir raksturīgi tipiskai salas ziemas ainavai.

5.2.   Produkta specifika

“Almendra de Mallorca” atšķir liels tauku saturs (> 55 %), kurā 88 % un vairāk veido oleīnskābe un linolskābe. Šīs taukskābes ir viegli kūstošas un, mandeles košļājot, sašķidrinās. Visi šie faktori piešķir produktam tam raksturīgo eļļaino garšu un intensīvo aromātu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (attiecībā uz ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (attiecībā uz AĢIN)

Saikne starp “Almendra de Mallorca”, “Almendra Mallorquina”, “Ametlla de Mallorca” un “Ametlla Mallorquina” un ģeogrāfisko apgabalu pamatojas uz mandeļu reputāciju. Šī reputācija gūta gadsimtu gaitā, pateicoties mandeļu organoleptiskajām īpašībām un to ekonomiskajai un gastronomiskajai nozīmei.

Šo reputāciju apliecina tas, ka mandeles augstu vērtē Maljorkas patērētāji, – patērētāju aptauja, ko 2010. gadā veica Instituto de Calidad Agroalimentaria de las Islas Baleares, parādīja, ka 52,4 % no patērētājiem, kas lietoja mandeles, uzskatīja, ka Maljorkas mandeles ir augstākas kvalitātes, un 93,3 % to pamatoja ar labākām garšas īpašībām.

“Almendra de Mallorca” nozīmi un reputāciju apstiprina arī norādes daudzos literatūras avotos un publikācijās. Piemēram, Fernando Fulhosio (Fernando Fulgosio) Crónica de las Islas Baleares (1870. g.), Pedro Estelrīga (Pedro Estelrich) El almendro y su cultivo en el mediodía de España e Islas Baleares (1907. g.), Fransisko Komina (Francisco Comín), Mauro Ernandē (Mauro Hernández) un Enrikes Lopīza (Enrique Llopis) Historia económica de España, siglos X-XX. Grāmatā Die Balearen (1869. g.) erchercogs Ludvigs Salvators (Ludwig Salvator) atzīmē “Almendra de Mallorca” būtisko nozīmi salas ekonomikā. El Agricultor Balear, žurnāls par lauksaimniecības teorētiskajiem un praktiskajiem aspektiem un ar to saistītajām zinātnes jomām, 1892. gada 25. jūnija izdevuma 5. numurā rakstīja: “Mandeļu šķirnes, ko Vispasaules izstādē Barselonā parādīja Gabriels Fustērs (Gabriel Fuster), bija no visiem Maljorkas nostūriem un gadatirgū atstāja tādu iespaidu, ka žūrija tām piešķīra zelta medaļu”. Panorama Balear sērijas (1953. g.) Economía Balear 20. numurā Antoni Koloms (Antoni Colom) rakstīja, ka mandeles ir Maljorkas visdrošākais ienākumu avots. Spānijā pārdotais mandeļu kopapjoms 1941. gadā bija 1 698 219 kg, no kura 1 140 616 kg bija Maljorkas mandeles. F. Saura-Kaliksto (F. Saura-Calixto) (1979. g.) rakstīja, ka deviņpadsmitā gadsimta septiņdesmitajos gados “Almendra de Mallorca” veidoja 50 % no visām valstī ražotajām mandelēm.

Plaša literatūra un daudzas publikācijas apstiprina ar katalāņu nosaukumu “Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina” saistīto reputāciju. Pirmais no šiem avotiem, kas datēts ar 1593. gada 6. janvāri, ir atrodams Lukmajoras (Llucmajor) pilsētas arhīvā (Revista de la Cámara Agrícola Balear, 1901. gada 11. numurs). “Ametlla de Mallorca” vairākkārt minētas arī Teodoro Lorentes Olivaresa (Teodoro Llorente Olivares) Llibret de Versos (1884. g.), avotā, kas citēts Mosena Alkovēra (Mossen Alcover) un Franseska de Borha Mola (Francesc de Borja Mol) katalāņu-valensiešu-baleāriešu vārdnīcā (1930. g.). No Maljorkas ordeņbrāļa Martī i Olivēra Jaumes (Jaume Martí i Oliver) receptēm Joana Mirajēza (Joan Miralles) un Katalinas Kantajopas (Catalina Cantallops) 1989. gada izdevumā redzams, ka 17. gadsimtā “Ametlla de Mallorca” jau bija svarīga Maljorkas kulinārijas sastāvdaļa. Baleāru salu pašvaldības 1993. gadā publicētajā grāmatā Aliments de les Balears arī ir atzīmēts, ka “Ametlla Mallorquina” plaši audzēja 18. gadsimtā. Baleāru salu universitātes veiktā pētījumā Caracterización, valoración nutricional y estudio de la importancia para la salud de algunos alimentos tradicionales de la zona 5B de la Comunidad Autónoma de las Islas Baleares (1994. g.) “Ametlla Mallorquina” ir raksturots kā tradicionāls Maljorkas produkts. Īpaši svarīgs ir citāts no Baleāru salu pašvaldības 2001. gadā publicētā darba Les Illes a la taula, kur atzīmēts, ka mandelēm “Ametlla Mallorquina” ir augstāks tauku un cukura saturs nekā Kalifornijas mandelēm, kas piešķir tām izteiktāku garšu.

Citos literatūras avotos un publikācijās ir minēta “Almendra de Mallorca” lietošana kulinārijā, norādot, ka produktam ir bijusi ievērojama ietekme uz salas ēšanas kultūru un tas jau gadsimtiem ilgi ir bijis nozīmīgs produkts kulināro tradīciju veidošanā. Ir neskaitāmas atsauces uz “Almendra de Mallorca” izmantošanu ēdienu gatavošanā – gan neapstrādātā, gan apgrauzdētā veidā. Piemērs tam ir Martī i Olivēra Jaumes receptes, kurās mandeles ir atrodamas kā 17. gadsimta Maljorkas ēdienu sastāvdaļa. Par saistību starp “Almendra de Mallorca” un izsmalcinātu virtuvi liecina neskaitāmas publikācijas, piemēram, Antoni Estevas Olivēra (Antoni Esteva Oliver) Libro de Recetas de Can Esteva (1862. g.), Luīza Ripola (Luis Ripoll) Nuestra Cocina un Katalīnas Huan del Koralas (Catalina Juan del Corral) Repostería Balear (1987. g.). Grāmatā Die Balearen (1869. g.) erchercogs Ludvigs Salvators min vairākus populārus ēdienus, kuros ir izmantotas neapstrādātas vai grauzdētas Maljorkas mandeles. Mateo Jaumes (Mateo Jaume) Ca’n Joan de S'Aigo recepšu apkopojumā (1884.–1885. g.) Libro de Jelats ir iekļauts Maljorkai visraksturīgākais saldējums – mandeļu saldējums.

“Almendra de Mallorca” ir teicama reputācija arī produkta organoleptisko īpašību dēļ, kurām pamatā ir mandeļu ķīmiskais sastāvs. Īpašības, ko der atzīmēt, ir augstais tauku saturs un raksturīgie taukskābju veidi – oleīnskābe un linolskābe veido vairāk nekā 88 % no tauku satura. Tātad šīm mandelēm ir raksturīgs augsts tauku saturs, un tas, ka taukskābes (88 %) viegli kūst temperatūrā, kas nepārsniedz 15 °C, nozīmē, ka tās kūst mutē. Visi šie faktori piešķir produktam “Almendra de Mallorca” tam raksturīgo eļļaino garšu un intensīvo aromātu, kas ir pamatā tā reputācijai.

Šīs specifiskās fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības jo īpaši izriet no augsnes un klimatiskajiem apstākļiem audzēšanas ģeogrāfiskajā apgabalā. Ar organiskām vielām nabadzīgās kaļķainās augsnes, vidēja nokrišņu līmeņa un lielā saules daudzuma dēļ raža uz hektāru nav liela, bet mandelēm ir augsts vidējais tauku saturs (59 %), kas pārsniedz citos reģionos audzētu mandeļu tauku saturu. To apstiprina pētījums, kas 2010. gadā veikts Baleāru salu universitātē.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.caib.es/sacmicrofront/contenido.do?mkey=M63&lang=CA&cont=46322

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skat. 2. atsauci.

---

| 31.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/13

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 317/08

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“MIELE VARESINO”

EK Nr.: IT-PDO-0005-0990-24.04.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums

“Miele Varesino”

2.   Dalībvalsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.4. grupa. | Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.) |
| --- | --- |

1.4. grupa.

Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Miele Varesino” ir monoflors neīstās akācijas (Robinia pseudoacacia L.) medus.

Fizikāli ķīmiskās īpašības

“Miele Varesino” jābūt ar šādām fizikāli ķīmiskajām īpašībām: hidroksimetilfurfurola (HMF) saturam (laižot tirdzniecībā) jābūt zemākam par 15 mg/kg, bet ūdens saturs nedrīkst pārsniegt 17,50 %.

Organoleptiskās īpašības

Produktam “Miele Varesino” ir šādas organoleptiskās īpašības.

| | Krāsa: medus ir caurspīdīgs, gandrīz bezkrāsains līdz salmu dzeltens. |
| --- | --- |

Krāsa: medus ir caurspīdīgs, gandrīz bezkrāsains līdz salmu dzeltens.

| | Smarža: medum raksturīga, viegla un liegana, bez stiprām smaržas niansēm. |
| --- | --- |

Smarža: medum raksturīga, viegla un liegana, bez stiprām smaržas niansēm.

| | Garša: ļoti salda. |
| --- | --- |

Garša: ļoti salda.

| | Aromāts: liegs, atgādina cukuru un vaniļu. |
| --- | --- |

Aromāts: liegs, atgādina cukuru un vaniļu.

| | Fizikālais stāvoklis: tipiski šķidrs, kristalizējas reti un jebkurā gadījumā ļoti vēlu. |
| --- | --- |

Fizikālais stāvoklis: tipiski šķidrs, kristalizējas reti un jebkurā gadījumā ļoti vēlu.

Melisopalinoloģiskās īpašības

| | “Miele Varesino” ir iegūts no nektāra, ko bites uzņem, apmeklējot neīstās akācijas jeb robīnijas (Robinia pseudoacacia) ziedus. Melisopalinoloģiskā kvalitatīvā analīze uzrāda, ka šajā medū ir robīnijas ziedputekšņi. |
| --- | --- |

“Miele Varesino” ir iegūts no nektāra, ko bites uzņem, apmeklējot neīstās akācijas jeb robīnijas (Robinia pseudoacacia) ziedus. Melisopalinoloģiskā kvalitatīvā analīze uzrāda, ka šajā medū ir robīnijas ziedputekšņi.

| | Produktā “Miele Varesino” sastopamo nektāraugu ziedputekšņu (izņemot tādu augu ziedputekšņus, kas nav nektāraugi, un ziedputekšņus, kas uzskatāmi par piesārņojošiem) vidū Robinia pseudoacacia putekšņu īpatsvaram jābūt lielākam par 25 %. |
| --- | --- |

Produktā “Miele Varesino” sastopamo nektāraugu ziedputekšņu (izņemot tādu augu ziedputekšņus, kas nav nektāraugi, un ziedputekšņus, kas uzskatāmi par piesārņojošiem) vidū Robinia pseudoacacia putekšņu īpatsvaram jābūt lielākam par 25 %.

Reprezentativitātes klase PK/10 g: zemāka par 20 000 (vidējais lielums – 9 500).

Līdzās robīnijas putekšņiem šajā medū parasti ir arī šādu taksinomisko vienību augu putekšņi. Augi, kas nav nektāraugi: palma Trachycarpus fortunei, Ilex aquifolium, Graminaceae, Fraxinus, Quercus robur, Rumex, Sambucus nigra, Chelidonium, Luzula, Actinidia, Pinaceae. Nektāraugi: Acer, Prunus f., Salix, Trifolium repens un Castanea sativa (ziedputekšņu sastāvu vienmēr veidojoša suga), Aesculus, Gleditsia, Liriodendron.

Produktā “Miele Varesino” nedrīkst būt šādu sugu augu putekšņi: Loranthus europaeus, Hedysarum coronarium, Onobrychis.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Par proteīnu saturošu barību ir pilnīgi aizliegts lietot ziedputekšņus, kuru izcelsme nav vietēja.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem ražošanas posmiem, sākot no nektāra savākšanas laukā līdz medus izsviešanai un sagatavošanai patēriņam, jānoris Varese provincē.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Medus ir produkts, kurā noris dzīvības procesi, un to stipri ietekmē vide. Tā ir ļoti higroskopiska viela, jutīga pret temperatūras svārstībām un gaismu. Tāpēc ir lietderīgi, ka medus nogatavināšana, dekantēšana un fasēšana notiek ražošanas apgabalā un ka medu nepārvadā un nepārvieto līdz pat tā fasēšanai, lai saglabātos tā kvalitāte, svaigums un uzglabājamība.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz etiķetes jābūt šādām norādēm:

| — | nosaukums “Miele Varesino”; |
| --- | --- |

—

nosaukums “Miele Varesino”;

| — | akronīms “DOP” (ACVN) vai pilniem vārdiem “Denominazione di origine protetta” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums); |
| --- | --- |

—

akronīms “DOP” (ACVN) vai pilniem vārdiem “Denominazione di origine protetta” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums);

| — | Eiropas Savienības simbols; |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības simbols;

| — | produkta identifikācijas logotips; |
| --- | --- |

—

produkta identifikācijas logotips;

| — | uzglabāšanas kārtība: “uzglabāt vēsā, sausā un no gaismas pasargātā vietā”; |
| --- | --- |

—

uzglabāšanas kārtība: “uzglabāt vēsā, sausā un no gaismas pasargātā vietā”;

| — | ieteicamais derīguma termiņš: “ieteicams patērēt līdz (mēnesis un gads)”, taču ne vēlāk par 36 mēnešiem pēc medus izsviešanas. |
| --- | --- |

—

ieteicamais derīguma termiņš: “ieteicams patērēt līdz (mēnesis un gads)”, taču ne vēlāk par 36 mēnešiem pēc medus izsviešanas.

Robīnijas medus “Miele Varesino” fasēšanai izmanto stikla traukus, ko aizdara ar metāla vāku, uz kura uzspiež zīmogu, kurā ir norādīts produkta identifikācijas logotips.

Zīmogu piešķir ražotājiem, kas paziņojuši, ka pilnībā atzīst produkta specifikāciju un pakļaujas pārbaudēm.

Šo medu drīkst fasēt arī piemērota materiāla maisiņos, uz noslēgtām paplātītēm vai burciņās, vai arī vienas porcijas iepakojumā, uz etiķetes norādot spēkā esošajos normatīvajos aktos paredzēto informāciju.

Robīnijas medus “Miele Varesino” logotipu, kas attēlots še turpmāk, veido vidusdaļas zīmējums uz balta fona – trīs sešstūri oranžā krāsā, no kuriem virzienā uz augšu plaukst “zieds-bite” ar piecām ziedlapiņām; blakus šai figūru kopai stilizēti atveidoti trīs gaišzilas krāsas kalni, zem kuriem ir sešas arvien retinātākas tādas pašas krāsas līnijas, kas attēlo ezeru; vidusdaļas zīmējumu apņem dzeltenas krāsas josla, kurā ar tumšzilas krāsas burtiem atveidota norāde “MIELE VARESINO D.O.P” (ACVN MIELE VARESINO) un “di acacia” (no robīnijas); logotipu aptver oranžas krāsas riņķa līnija.

Image

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ražošanas ģeogrāfiskais apgabals plešas Alpu pakājē starp Ticino upi un Olona upi un starp Maggiore ezeru un Lugano ezeru. Šis apgabals atbilst Varese provinces teritorijai.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskajā apgabalā valda mērens kontinentālais klimats, un gan vasarā, gan ziemā ezeru izlīdzinošās ietekmes dēļ temperatūras svārstības ir nelielas. Šādi apstākļi ir raksturīgi ģeogrāfiskajam apgabalam un veicina arī eksotisku kokaugu sugu klātieni.

Klimatu mērenāku dara ezeri, kuru ietekmē pavasaris iestājas agrāk salīdzinājumā ar Milānas apgabaliem, tādēļ uz maigajām un saulainajām nogāzēm ilgstoši zied daudz dažādu augu.

Varese provinces teritorijā dominējošā nektāraugu suga ir robīnija (Robinia pseudoacacia L.), kas ir tik plaši un bieži izplatīta, ka ar to apaugušas lauksaimniecības zemju nomales, un daudzu apgabala apvidu mežos tā ir pārsvarā esošā kokaugu suga.

Robīnijas ziedēšanas laikā Varese provinces apgabalā nevienas citas sugas nektāraugs neizceļas ar tik bagātīgu ziedoni. Faktiski lielākajā Varese provinces daļā robīnijas ziedēšana ir pakāpeniska un ilgstoša, pateicoties gan ieleju klātienei, kas līdz dienvidu pusei ķīļveidā ievirzās apvidū, piemēram, Ticino un Olona ieleja, gan arī saulainajām un no vējiem pasargātajām nogāzēm.

Tādējādi Varese provinces augu valsts veidojas topogrāfisku, klimatisku un augsnes faktoru mijiedarbības rezultātā, turklāt sava ietekme ir arī cilvēka darbībai.

No XVII līdz XX gadsimtam šajā ģeogrāfiskajā apgabalā izauga daudzas pilsētas ar plašiem parkiem, kurus greznoja eksotisku daiļdārza sugu augi, kas laika gaitā, pateicoties labvēlīgajam klimatam, nostiprinājās un ne tikai tika uzskatīti par invazīviem parkos un dārzos, bet arī saviesās vietējā pamežā.

Varese provinces teritorijā bišu audzēšana vienmēr bijusi izplatīta nodarbe, ar kuru nodarbojās galvenokārt zemnieki, dažādu apgabalā esošu Baznīcas ordeņu pārstāvji, kā arī buržuāzijas aprindu ļaudis, kas aizrāvās ar zinātniskiem pētījumiem.

Pagājušā gadsimta sākumā robīnijas straujā augšana un izplatīšanās mežu apvidos, kuru Varese provinces teritorijā noteica labvēlīgie vides faktori, rosināja vietējos biškopjus arvien vairāk specializēties robīnijas (akācijas) medus ražošanā, kurš savu sevišķo organoleptisko un fizikālo īpašību dēļ atšķīrās no citu veidu medus, ko līdz tam ražoja šajā apgabalā.

Kopš tā laika Varese provinces biškopība ir varējusi dziļi specializēties medus ražošanā un it īpaši robīnijas medus ražošanā, kurš kļuva par visvairāk ražoto medu Varese provincē.

Pāreja uz profesionālu dravniecību šajā provincē norisēja pakāpeniski ar jaunu stropu tipu un jaunu ražošanas metožu izmēģināšanu.

Ražošanas metožu attīstību veicināja pāreja no zemnieku saimniecību dravniecības uz racionālāku dravniecību, tradicionālos zemnieku stropus aizstājot ar racionālākas uzbūves stropiem un izmantojot medsviedes, kas ļāva iegūtu monofloru medu, un iztukšot medus šūnas pārvietojamos rāmjos, nesalaužot tos.

Visbeidzot, Varese biškopju ražotā medus kvalitātes uzlabošanu un apjoma palielināšanu veicināja arī pastāvīgs tādu bišu šķirņu selekcijas darbs, kuras būtu produktīvākas un izturīgākas pret dažādām slimībām.

5.2.   Produkta specifika

“Miele Varesino” ir monoflors robīnijas (jeb neīstās akācijas) medus ar augstu tīrības pakāpi nektāra izcelsmes ziņā; tā raksturīga iezīme ir robīnijas nektārs un ziedputekšņi, kā arī dekoratīvo augu putekšņu klātiene.

Šā medus nosēdumos atrodami tādu nektāraugu un nektāru nenesošu augu ziedputekšņi, kuru uzskaitījums sniegts 3.2. punktā.

Šā medus specifika ir tā, ka tas ir šķidrs un gaišā krāsā, caurspīdīgs līdz salmu dzeltenā krāsā, ar vieglu un izsmalcinātu aromātu, bez izteiktas smaržas un ar ļoti saldu garšu. Aromāts ir liegs, atgādina cukuru un vaniļu.

Cita “Miele Varesino” specifiska īpašība ir esparsetes (Onobrychis) un hedizārijas (Hedysarum coronarium), un it īpaši Eiropas āmuļu (Loranthus europaeus) ziedputekšņu trūkums, kā to apstiprina pētījumi, ko veikuši autoritatīvi botāniķi, kas uzskata, ka šā medus ražošanas apgabalā āmuļi nav sastopami.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Tas, kas šajā ģeogrāfiskajā apgabalā plaši, bagātīgi un ilgstoši zied Robinia pseudoacacia L., ir noteicis vismaz pusotru gadsimtu ilgu interesi par praktisko dravniecību un “Miele Varesino” ražošanas panākumus. Lielais Robinia pseudoacacia L. daudzums Varese provinces mežos veicināja vietējās biškopības uzplaukumu un attīstību ražošanas paņēmienu ziņā, kā arī bišu audzēšanas un šķirņu selekcijas ziņā.

Gadu gaitā biškopji arvien vairkāk veltīja sevi šai darbībai gan kā galvenajai profesijai, gan arī kā vaļaspriekam vai daļēji profesionālai nodarbei, kā par to liecina pakāpeniska stropu daudzuma palielināšanās Varese mežos robīnijas ziedēšanas laikā. Pamats šādai izaugsmei meklējams faktā, ka atšķirībā no citiem apgabaliem, kuros ražo robīnijas [neīstās akācijas] medu, Varese provincē nav lauksaimniecības kultūru vai savvaļas augu, kas ziedot ietekmē šāda produkta kvalitāti, kurš tāpēc ir tīrāks un pilnībā atbilst robīnijas medus paaugstinātajām tipiskuma prasībām.

Turklāt ģeogrāfiskā apgabala specifika ar tā klimatiskajām un vides īpašībām dara iespējamu tāda robīnijas medus ražošanu, kurš ir atšķirīgs no citiem medus veidiem. Produktu “Miele Varesino” salīdzinājumā ar citu veidu Lombardijas robīniju medu raksturo arī dekoratīvu augu klātiene ar tādu eksotisku sugu augu putekšņiem, kuri vēsturiski audzēti greznuma labad dārzos un parkos un kuri labi pielāgojušies videi. Šādu sugu klātiene ietekmē “Miele Varesino” organoleptiskās īpašības un jo īpaši tā aromātu, kuru tieši iespaido mūžzaļo sugu (Ilex aquifolium un Trachycarpus fortunei) augu ziedputekšņi.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, ACVN „Miele Varesino” atzīšanas pieteikumu 2011. gada 22. decembrī publicējot Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 297. numurā. Produkta specifikācijas pilns teksts atrodams šādā tīmekļa vietnē: saitē

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības politikas ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un pēc tam noklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skat. 2. atsauci.

---