# Službeni list C 334/2013

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2013.334.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 334 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5615. studenoga 2013. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2013.334.hrv

Službeni list

Europske unije

C 334

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5615. studenoga 2013.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 334/01 | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, vijeću i Revizorskom sudu – Konsolidirani godišnji financijski izvještaj Europske Unije – financijska godina 2012. | 1 |
| 2013/C 334/02 | Jamstvena izjava Suda za Europski parlament i Vijeće – Nezavisno revizijsko izvješće | 122 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 334/01

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, vijeću i Revizorskom sudu – Konsolidirani godišnji financijski izvještaj Europske Unije – financijska godina 2012.

1

2013/C 334/02

Jamstvena izjava Suda za Europski parlament i Vijeće – Nezavisno revizijsko izvješće

122

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 15.11.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 334/1

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU

KONSOLIDIRANI GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ EUROPSKE UNIJE – FINANCIJSKA GODINA 2012.

2013/C 334/01

SADRŽAJ

Napomena uz konsolidirani financijski izvještaj

Proračun EU-a: od pripreme do razrješnice

| DIO I.: | Konsolidirani financijski izvještaj i bilješke |
| --- | --- |

DIO I.:

Bilanca stanja

Izvještaj o financijskom rezultatu

Izvještaj o novčanim tokovima

Izvještaj o promjeni neto imovine

Bilješke uz financijski izvještaj

| DIO II.: | Agregirani izvještaji o izvršenju proračuna i bilješke |
| --- | --- |

DIO II.:

Rezultati izvršenja proračuna EU-a i bilješke

Agregirani podaci o izvršenju proračuna

NAPOMENA UZ KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

Konsolidirani godišnji financijski izvještaj Europske unije za 2012. pripremljen je na temelju informacija dobivenih od institucija i tijela u skladu s člankom 148.2 Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Europske unije. Ovime izjavljujem da je pripremljen u skladu s glavom IX. Financijske uredbe i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama iznesenima u bilješkama uz financijski izvještaj.

Računovodstveni službenici tih institucija i tijela dostavili su mi sve informacije potrebne za izradu financijskih izvještaja u kojima su prikazani imovina i obveze Europske unije te izvršenje proračuna te potvrđuju njihovu pouzdanost.

Ovime potvrđujem da na temelju tih informacija i provjera koje sam smatrao potrebnima za potpisivanje financijskog izvještaja Europske komisije, mogu u razumnoj mjeri jamčiti da su financijsko stanje, rezultati djelovanja i novčani tokovi Europske unije u svim bitnim vidovima u izvještaju točno iskazani.

[potpis]

Manfred KRAFF

Računovodstveni službenik Komisije

24. srpnja 2013.

PRORAČUN EU-a: OD PRIPREME DO IZVRŠENJA

PRORAČUN EU-a: OD PRIPREME DO IZVRŠENJA

U konsolidiranom godišnjem financijskom izvještaju Europske unije (EU) dane su informacije o djelovanjima institucija, agencija i ostalih tijela EU-a sa stajališta proračunskog računovodstva i računovodstva koje se vodi na temelju načela nastanka poslovnih događaja. Godišnji financijski izvještaji država članica ne čine dio ovog izvještaja.

1.   GODIŠNJI PRORAČUN

GODIŠNJI PRORAČUN

Proračunom EU-a financira se niz politika i programa diljem EU-a. U skladu s prioritetima koje su države članice utvrdile u višegodišnjem financijskom okviru (VFO) Komisija provodi posebne programe, djelovanja i projekte: od obrazovnih projekata za mobilnost kojima se podupiru studenti i nastavnici, do potpore poljoprivrednicima, produktivnih ulaganja ili zadržavanja radnih mjesta, do razvojne pomoći, projekata kojima se želi poduprijeti bolje radno okruženje za radnike u EU-u te do jačanja kontrole vanjskih granica.

Više od 90 % sredstava iz proračuna EU-a dodijeljeno je financiranju tih politika i aktivnosti EU-a o kojima su se dogovorile države članice. Izravna veza godišnjeg proračuna i politika EU-a osigurava se izradom proračuna na temelju aktivnosti (ABB). Zahvaljujući proračunskoj nomenklaturi na temelju aktivnosti lako je utvrditi područja politika EU-a i ukupan iznos sredstava dodijeljenih svakom od tih područja.

Područja politika podijeljena su na nekih 200 aktivnosti, a više od 110 tih aktivnosti uključuje operativne proračunske naslove te su stoga u proračunskoj nomenklaturi podijeljene u proračunska poglavlja. Ta su područja politika najčešće operativna, jer se njihovim glavnim aktivnostima žele osigurati pogodnosti za treće strane u njihovim područjima aktivnosti. Međutim, ostala su područja politika horizontalna te se njima osigurava pravilno funkcioniranje Komisije, poput „Koordinacije i pravnog savjetovanja” i „Proračuna”. Strukturom aktivnosti osigurava se zajednički konceptualni okvir za utvrđivanje prioriteta, planiranje, izradu proračuna, praćenje i izvješćivanje, a glavni je cilj jačanje ekonomičnog, učinkovitog i djelotvornog korištenja sredstava.

Proračun priprema Komisija, a obično ga sredinom prosinca donose Parlament i Vijeće u skladu s postupkom iz članka 314. Ugovora o funkcioniranju EU-a.

2.   KAKO SE FINANCIRA EU?

KAKO SE FINANCIRA EU?

EU ima dva glavna izvora financiranja: prihodi od vlastitih sredstava i ostali prihodi.

2.1.   Prihodi od vlastitih sredstava

Prihodi od vlastitih sredstava

Prihodi od vlastitih sredstava spontano pritječu u EU te zahvaljujući njima EU može financirati svoj proračuni bez potrebe za naknadnim odlučivanjem nacionalnih vlasti. Ukupan iznos vlastitih sredstava potrebnih za financiranje proračuna određuje se na temelju ukupnih rashoda bez ostalih prihoda. Ukupan iznos vlastitih sredstava ne smije biti veći od 1,23 % bruto nacionalnog dohotka (BND) EU-a. Vlastita sredstva dijele se na tradicionalna vlastita sredstva, vlastita sredstva na temelju porezu na dodanu vrijednost (PDV) i sredstva na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND).

2.2.   Ostali prihodi

Ostali prihodi

Ostali prihodi koji se prikupljaju iz aktivnosti EU-a obično čine manje od 10 % ukupnih prihoda. To su primjerice, novčane kazne u području tržišnog natjecanja i nalozi za povrat privatnim i javnim dužnicima u pogledu upravljanja projektima EU-a. Ovoj kategoriji pripada i plaćanje kazni koje državama članicama dosuđuje Sud ako ne poštuju određenu sudsku odluku. Za svaki dug koji se ne plati u roku naplaćuje se zatezna kamata. Ako treće strane koje nisu države članice ne otplate svoje dugove, Komisija (i Vijeće) može donijeti odluku kojom zahtijeva obvezu plaćanja koja je izravno ovršna u skladu s pravilima građanskog postupka koji su na snazi na području na kojem se ovrha treba izvršiti. Na dužnike koji nisu podmirili svoje obveze primjenjuju se postupci naplate duga koje pokreće Pravna služba Komisije uz pomoć vanjskih odvjetničkih društava.

3.   KAKO SE PRORAČUNOM EU-a UPRAVLJA I KAKO SE TROŠI

KAKO SE PRORAČUNOM EU-a UPRAVLJA I KAKO SE TROŠI

3.1.   Primarni rashodi poslovanja

Primarni rashodi poslovanja

Rashodima poslovanja EU-a obuhvaćeni su razni naslovi financijskog okvira i to u različitim oblicima, zavisno o načinu doznačivanja novca i kako se njime upravlja. Kad je riječ o izvještaju za 2012., Komisija radi sljedeću podjelu rashoda:

| | Izravno centralizirano upravljanje: odnosi se na izvršenje proračuna od strane službi Komisije. |
| --- | --- |

Izravno centralizirano upravljanje: odnosi se na izvršenje proračuna od strane službi Komisije.

Izravno centralizirano upravljanje:

| | Neizravno centralizirano upravljanje: odnosi se na slučajeve kada Komisija zadaću izvršenja proračuna povjerava tijelima prava EU-a ili nacionalnog prava, kao što su agencija EU-a za javno pravo ili one koje pružaju javne usluge. |
| --- | --- |

Neizravno centralizirano upravljanje: odnosi se na slučajeve kada Komisija zadaću izvršenja proračuna povjerava tijelima prava EU-a ili nacionalnog prava, kao što su agencija EU-a za javno pravo ili one koje pružaju javne usluge.

Neizravno centralizirano upravljanje:

| | Decentralizirano upravljanje: odnosi se na slučajeve u kojima Komisija određene zadaće izvršenja proračuna povjerava trećim zemljama. |
| --- | --- |

Decentralizirano upravljanje: odnosi se na slučajeve u kojima Komisija određene zadaće izvršenja proračuna povjerava trećim zemljama.

Decentralizirano upravljanje:

| | Podijeljeno upravljanje: zadaće izvršenja proračuna povjeravaju se državama članicama. Najvećim dijelom rashoda upravlja se na ovaj način, čime su obuhvaćena područja poput poljoprivrede i strukturnih mjera. |
| --- | --- |

Podijeljeno upravljanje: zadaće izvršenja proračuna povjeravaju se državama članicama. Najvećim dijelom rashoda upravlja se na ovaj način, čime su obuhvaćena područja poput poljoprivrede i strukturnih mjera.

Podijeljeno upravljanje:

| | Zajedničko upravljanje: Komisija određene zadaće provedbe povjerava međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

Zajedničko upravljanje: Komisija određene zadaće provedbe povjerava međunarodnim organizacijama.

Zajedničko upravljanje:

Nakon stupanja na snagu ažurirane Financijske uredbe ova će se podjela promijeniti od 2014.

3.2.   Različiti financijski izvršitelji u Komisiji

Različiti financijski izvršitelji u Komisiji

Kolegij povjerenika preuzima skupnu političku odgovornost, ali u praksi ne koristi dodijeljene mu ovlasti izvršenja proračuna. Te zadaće Kolegij svake godine povjerava pojedinačnim službenicima koji su mu odgovorni i na koje se primjenjuje Financijska uredba i Pravilnik o osoblju. To osoblje – općenito glavni direktori i voditelji službi – naziva se „dužnosnici za ovjeravanja na osnovi delegiranja”. Oni mogu dalje povjeriti zadaće izvršenja proračuna „dužnosnicima za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja”.

Kolegij povjerenika

Dužnosnici za ovjeravanje nadležni su za cjelokupan upravljački proces, od određivanja što treba napraviti za postizanje ciljeva politika koje su utvrdile institucije do upravljanja aktivnostima koje su pokrenute sa stajališta izvođenja i proračuna, uključujući prihvaćanje pravnih obveza, praćenja izvedbe, izvršavanje plaćanja i povrat sredstava ako je potrebno. Podjelom kontrole upravljanja (u rukama dužnosnika za ovjeravanje) od unutarnje revizije i kontrole sukladnosti s jasnim unutarnjim kontrolnim normama (na temelju međunarodnih normi), ex-ante i ex-post kontrole, neovisne unutarnje revizije na temelju procjena rizika i redovitog izvješćivanja pojedinačnim povjerenika o aktivnostima osigurava se u dobro financijsko upravljanje i dužna odgovornost u svim službama.

Dužnosnici za ovjeravanje

ex-ante

ex-post

Svi dužnosnici za ovjeravanje obvezni su pripremati godišnje izvještaje o aktivnostima (AAR) koje su u njihovoj nadležnosti. U tim izvještajima oni iznose rezultate politike i svoja razumna jamstva da su sredstva dodijeljena za aktivnosti opisane u ovom izvještaju iskorištena u skladu s njihovom namjenom i načelima dobrog financijskog upravljanja te da se utvrđenim postupcima kontrole osiguralo potrebno jamstvo u pogledu zakonitošću i pravilnošću osnovnih transakcija. Na temelju članka 66. Financijske uredbe Komisija donosi sažeti izvještaj (objedinjeno izvještaj) o godišnjim izvještajima o aktivnostima, opće mišljenje unutarnjeg revizora, čime Komisija preuzima političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a u skladu s člankom 317. UFEU-a. Taj izvještaj i godišnji izvještaj o aktivnostima dostupna su na sljedećim stranicama: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm.

Računovodstveni službenik izvršava plaćanja i povrat na temelju naloga koje su izradili dužnosnici za ovjeravanja te je nadležan za upravljanje riznicom, utvrđivanje računovodstvenih pravila i metoda, potvrđivanje računovodstvenih sustava, računovodstvo i sastavljanje godišnjih financijskih izvještaja institucije. Osim toga, računovodstveni službenik potpisuje godišnji financijski izvještaj te izjavljuje da je u njemu dan vjeran prikaz, u svim materijalnim aspektima, financijskog položaja, rezultata djelovanja i novčanih tokova.

Računovodstveni službenik

3.3.   Preuzimanje obveza za uporabu sredstava iz proračuna EU-a

Preuzimanje obveza za uporabu sredstava iz proračuna EU-a

Prije sklapanja pravne obveze (primjerice ugovora ili sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava) s trećim stranama, u godišnjem proračunu mora postojati proračunska linija na temelju koje je ta aktivnost dopuštena. U proračunskoj liniji mora biti i dovoljno sredstava za pokrivanje rashoda. Ako su ti uvjeti zadovoljeni, u proračunu moraju biti rezervirana potrebna sredstava na temelju proračunske obveze u računovodstvenom sustavu.

Novac iz proračuna EU-a ne smije se trošiti osim i kad dužnosnik za ovjeravanje preuzme pravnu obvezu.

Nakon odobrenja proračunska obveza bilježi se u proračunskom računovodstvenom sustavu, a odobrena sredstva troše se u skladu s tim. Međutim, to nema utjecaja na financijske izvještaje (ili glavnoj knjizi) jer izdaci još nisu nastali.

3.4.   Plaćanje

Plaćanje

3.4.1.   Opća pravila

Opća pravila

Plaćanja se ne smiju izvršavati osim ako je proračunsku obvezu već odobrio dužnosnik za ovjeravanje koji se bavi predmetnim djelovanjem. Nakon odobrenja plaćanja u računovodstvenom sustavu, sljedeći korak je prijenos sredstava na račun korisnika. Komisija vrši preko 1,8 milijuna plaćanja godišnje. Komisija sudjeluje u udruženju SWIFT (Udruženje za međunarodne međubankarske financijske telekomunikacije).

3.4.2.   Pretfinanciranje, troškovnici i opravdanost rashoda

Pretfinanciranje, troškovnici i opravdanost rashoda

Pretfinanciranje je plaćanje koje se vrši kako bi se korisniku osigurao gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Ono može biti podijeljeno na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u odgovarajućoj pravnoj obvezi. Likvidna sredstva ili predujam koriste se u skladu s namjenom za koju su dodijeljena tijekom razdoblja utvrđenog u pravnoj obvezi ili se vraćaju – ako ih korisnik ne upotrijebi za opravdane rashode, obvezan je vratiti predujam EU-u. U skladu s tim, pretfinanciranje se ne smatra konačnim izdatkom dok se ne zadovolje relevantni uvjeti te se nakon izvršenja početnog plaćanja ono u bilanci stanja EU-a upisuje u imovinu. Iznos pretfinanciranja imovine smanjuje se (u potpunosti ili djelomično) na temelju opravdanih troškova i vraćanja sredstava.

Nakon plaćanja predujma, odgovarajuće tijelo EU-a prima izjavu o troškovima kako bi korisnik opravdao način njegova trošenja u skladu s pravnom obvezom. Učestalost slanja izjava o troškovima tijekom godine varira ovisno o vrsti aktivnosti koja se financira i uvjeta, a izjave se ne primaju nužno krajem godine.

Kriteriji opravdanosti utvrđeni su u temeljnom aktu, pozivima na podnošenje prijedloga, ostalim informativnim dokumentima za korisnike bespovratnih sredstava i/ili u ugovornim odredbama sporazuma ili u odluci o dodjeli bespovratnih sredstava. Opravdani iznosi se nakon analize upisuju u izdatke, a korisnik se obavješćuje o svim neopravdanim iznosima.

4.   UZIMANJE I DAVANJE ZAJMOVA

UZIMANJE I DAVANJE ZAJMOVA

U skladu s temeljnim aktima koji proizlaze iz Ugovora o EU-u, Europskoj uniji dane su ovlasti donošenja programa za uzimanje zajmova kako bi se pokrenula financijska sredstva potrebna za davanje financijske pomoći državama članicama i ostalim zemljama. Djelujući u ime EU-a Europska komisija trenutačno vodi tri glavna programa, Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM), platnu bilancu (BOP) i makrofinancijsku pomoć (MFA), na temelju kojih može dodjeljivati bespovratna sredstva te ih financirati izdavanjem dužničkih instrumenata na tržištima kapitala ili preko financijskih institucija. S obzirom na to da su prikupljena sredstva recipročna djelovanja, nema utjecaja na proračun EU-a, ali s pravnog stajališta servisiranje duga za uzimanje zajma obveza je EU-a.

5.   ZAŠTITA PRORAČUNA EU-A: FINANCIJSKE KOREKCIJE I POVRATI

ZAŠTITA PRORAČUNA EU-A: FINANCIJSKE KOREKCIJE I POVRATI

Na temelju Financijske uredbe i ostalog primjenjivog zakonodavstva, osobito u vezi s poljoprivredom i kohezijskom politikom, dana su prava provjere rashoda više godina nakon njihova nastanka. Ako se otkriju pogreške, nepravilnosti ili prijevara, primjenjuju se povrati ili financijske korekcije. Otkrivanje pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare te njihova korekcija posljednja su faza rada kontrolnih sustava te su ključni za dokazivanje dobrog financijskog upravljanja.

U slučaju bespovratnih sredstava, opravdanost rashoda za proračun potvrđuju relevantne službe EU-a ili, u slučaju podijeljenog upravljanja, države članice na temelju popratne dokumentacije koja se traži na temelju primjenjivog zakonodavstva ili uvjeta za dodjelu bespovratnih sredstava. Kako bi odnos između troškova i koristi kontrolnih sustava bio optimalan, provjere popratne dokumentacije završnih izjava u slučaju izravnog centraliziranog upravljanja temeljitija su nego kad je riječ o privremenim izjavama te se tako mogu otkriti pogreške u privremenim plaćanjima koji se ispravljaju prilagodbom konačnog plaćanja. Osim toga, EU i/ili države članice obvezne su provjeravati ispravnost popratne dokumentacije provjerama prostora korisnika, tijekom provedbe financirane aktivnosti i/ili poslije (ex-post). Za slučaj pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare koje otkriju Komisija i države članice u primjenjivom zakonodavstvu predviđeni su razni postupci – detaljnije informacije obuhvaćene su bilješkom 6. financijskog izvještaja.

ex-post

6.

6.   FINANCIJSKO IZVJEŠĆIVANJE

FINANCIJSKO IZVJEŠĆIVANJE

Godišnji financijski izvještaj EU-a sastoji se od dva odvojena, ali povezana dijela:

| (a) | Financijskog izvještaja |
| --- | --- |

(a)

Financijskog izvještaja

| (b) | Podataka o izvršenju proračuna u kojima je detaljno prikazano izvršenje proračuna. |
| --- | --- |

(b)

Podataka o izvršenju proračuna u kojima je detaljno prikazano izvršenje proračuna.

Godišnji financijski izvještaj donosi Komisija, podnosi se Revizorskom sudu na reviziju te konačno Europskom parlamentu i Vijeću kao dio postupka razrješnice.

Pored navedenog godišnjeg financijskog izvješćivanja pripremaju se i mjesečne izvještaje o izvršenju proračuna.

6.1.   Financijski izvještaj

Financijski izvještaj

U nadležnosti je računovodstvenog službenika Komisije pripremiti financijski izvještaj EU-a te osigurati da je u njemu dan vjeran prikaz, u svim materijalnim aspektima, financijskog položaja, rezultata djelovanja i novčanih tokova EU-a. Izvještaj se sastavlja u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS). Za više informacija, vidi bilješku 1. financijskog izvještaja.

1.

6.2.   Proračunsko računovodstvo

Proračunsko računovodstvo

U nadležnosti je računovodstvenog službenika Komisije pripremati mjesečna i godišnje izvještaje o izvršenju proračuna. Samo proračun Komisije sadržava administrativna i operativa odobrena sredstva. Ostale institucije imaju samo administrativna odobrena sredstva. Osim toga, u proračunu se razlikuju dvije vrste odobrenih sredstava: nediferencirana odobrena sredstva i diferencirana odobrena sredstva. Nediferencirana odobrena sredstva upotrebljavaju se za financiranje djelovanja na godišnjoj osnovi (sukladne s načelom jedne godine). Diferencirana odobrena sredstva uvedena su kako bi se načelo jedne godine uskladilo s potrebom upravljanja višegodišnjim djelovanjima. Njima su obuhvaćena višegodišnja djelovanja. Diferencirana odobrena sredstva dijele se na odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje:

| — | odobrena sredstva za preuzimanje obveza: njima je obuhvaćen ukupan trošak pravnih obveza preuzetih za tekuću financijsku godinu za djelovanja koja se protežu na više godina. Proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke samo ako je to određeno temeljnim aktom te za administrativne rashode. |
| --- | --- |

—

odobrena sredstva za preuzimanje obveza: njima je obuhvaćen ukupan trošak pravnih obveza preuzetih za tekuću financijsku godinu za djelovanja koja se protežu na više godina. Proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke samo ako je to određeno temeljnim aktom te za administrativne rashode.

odobrena sredstva za preuzimanje obveza

| — | sredstva za plaćanje: njima su obuhvaćeni rashodi za obveze preuzete za tekuću financijsku godinu i/ili prethodne financijske godine. |
| --- | --- |

—

sredstva za plaćanje: njima su obuhvaćeni rashodi za obveze preuzete za tekuću financijsku godinu i/ili prethodne financijske godine.

sredstva za plaćanje

Zbog uvođenja diferenciranih odobrenih sredstava došlo je do nesklada između preuzetih obveza i izvršenih plaćanja: taj nesklad, koji odgovara nepodmirenim obvezama, predstavlja razdoblje između preuzimanja obveza i izvršenja plaćanja i naziva se RAL (Reste à Liquider).

Reste à Liquider

7.   REVIZIJA I RAZRJEŠNICA

REVIZIJA I RAZRJEŠNICA

7.1.   Revizija

Revizija

Reviziju godišnjeg financijskog izvještaja EU-a i upravljanja resursima vrši vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji sastavlja godišnji izvještaj Europskom parlamentu i Vijeću. Glavna je zadaća Suda izvršiti vanjsku, neovisnu reviziju godišnjeg financijskog izvještaja EU-a. Kao dio svojih aktivnosti Revizorski sud sastavlja:

| (1) | godišnji izvještaj o aktivnostima koje se financiraju iz općeg proračuna, s obrazloženjem svojih zaključaka o godišnjem financijskom izvještaju i osnovnim transakcijama |
| --- | --- |

(1)

godišnji izvještaj o aktivnostima koje se financiraju iz općeg proračuna, s obrazloženjem svojih zaključaka o godišnjem financijskom izvještaju i osnovnim transakcijama

| (2) | mišljenje na temelju revizije i dano u godišnjem izvještaju u obliku izjave o jamstvu o (i.) pouzdanosti izvještaja i (ii.) zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija što uključuje prihode od oporezivanja i plaćanja krajnjim korisnicima |
| --- | --- |

(2)

mišljenje na temelju revizije i dano u godišnjem izvještaju u obliku izjave o jamstvu o (i.) pouzdanosti izvještaja i (ii.) zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija što uključuje prihode od oporezivanja i plaćanja krajnjim korisnicima

| (3) | posebni izvještaji s rezultatima revizija posebnih područja. |
| --- | --- |

(3)

posebni izvještaji s rezultatima revizija posebnih područja.

7.2.   Razrješnica

Razrješnica

Zadnja je faza proračunskog ciklusa razrješnica proračuna za danu financijsku godinu. Tijelo koje daje razrješnicu u EU-u jest Europski parlament. To znači da nakon revizije i dovršenja godišnjeg financijskog izvještaja Vijeće daje preporuku, a Europski parlament razrješnicu Komisiji i ostalim tijelima EU-a za izvršenje proračuna EU-a za narednu financijsku godinu. Ta odluka temelji se na ispitivanju godišnjeg financijskog izvještaja, godišnjeg izvještaja Komisije o evaluaciji i godišnjeg izvještaja Revizorskog suda te odgovorâ Komisije, a nakon pitanja i daljnjih zahtjeva za informacija upućenih Komisiji.

Razrješnica je politički aspekt vanjske kontrole izvršenja proračuna i predstavlja odluku kojom Europski parlament, na temelju preporuke Vijeća, „oslobađa” Komisiju odgovornosti za upravljanje određenim proračunom te tako označava njegov kraj. Tri su moguća rezultata postupka davanja razrješnice: davanje, odgoda i odbijanje razrješnice. Glavni dio godišnjeg postupka davanja razrješnice za proračun u Europskom parlamentu jesu savjetovanja s povjerenicima koje o područjima politike za koje su nadležni ispituju članovi Odbora Europskog parlamenta za kontrolu proračuna Završni izvještaj o razrješnici uključujući poseban zahtjev Komisiji za djelovanjem donosi se na plenarnoj sjednici. Preporuku za razrješnicu u Vijeću donosi ECOFIN. I o izvještaju Europskog parlamenta o razrješnici i preporuci Vijeća za razrješnicu sastavlja se godišnji dopunski izvještaj u kojem Komisija opisuje konkretne mjere koje je poduzela za provedbu zahtjeva Europskog parlamenta i preporuka Vijeća.

DIO I.

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ I BILJEŠKE
   (1)

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ I BILJEŠKE

1

SADRŽAJ

SADRŽAJ

Bilanca stanja

Izvještaj o financijskom rezultatu

Izvještaj o novčanim tokovima

Izvještaj o promjeni neto imovine

Bilješke uz financijski izvještaj

| 1. | Značajne računovodstvene politike |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilješke uz bilancu stanja |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bilješke uz izvještaj o financijskom rezultatu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bilješke uz izvještaj o novčanim tokovima |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nepredviđena imovina i obveze i ostale važne objave |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zaštita proračuna EU-a |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mehanizmi financijske potpore |
| --- | --- |

7.

| 8. | Upravljanje financijskim rizikom |
| --- | --- |

8.

| 9. | Objavljivanje povezanih stranaka |
| --- | --- |

9.

| 10. | Događanja nakon datuma bilance stanja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Opseg konsolidacije |
| --- | --- |

11.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| DUGOTRAJNA IMOVINA |
| Nematerijalna imovina | 2.1. | 188 | 149 |
| Nekretnine, postrojenja i oprema | 2.2. | 5 978 | 5 071 |
| Ulaganja obračunana metodom udjela | 2.3. | 392 | 374 |
| Financijska imovina | 2.4. | 62 311 | 43 672 |
| Potraživanja i sredstva za povrat | 2.5. | 564 | 289 |
| Pretfinanciranje | 2.6. | 44 505 | 44 723 |
| | | 113 938 | 94 278 |
| KRATKOTRAJNA IMOVINA |
| Zalihe | 2.7. | 138 | 94 |
| Financijska imovina | 2.8. | 1 981 | 3 721 |
| Potraživanja i sredstva za povrat | 2.9. | 14 039 | 9 477 |
| Pretfinanciranje | 2.10. | 13 238 | 11 007 |
| Novac i novčani ekvivalenti | 2.11. | 10 674 | 18 935 |
| | | 40 070 | 43 234 |
| UKUPNA IMOVINA | | 154 008 | 137 512 |
| DUGOROČNE OBVEZE |
| Mirovine i ostala primanja zaposlenih | 2.12. | (42 503) | (34 835) |
| Rezerviranja | 2.13. | (1 258) | (1 495) |
| Financijske obveze | 2.14. | (57 232) | (41 179) |
| Ostale obveze | 2.15. | (2 527) | (2 059) |
| | | (103 520) | (79 568) |
| KRATKOROČNE OBVEZE |
| Rezerviranja | 2.16. | (806) | (270) |
| Financijske obveze | 2.17. | (15) | (51) |
| Poslovne obveze | 2.18. | (90 083) | (91 473) |
| | | (90 904) | (91 794) |
| UKUPNE OBVEZE | | (194 424) | (171 362) |
| NETO IMOVINA | | (40 416) | (33 850) |
| Pričuve | 2.19. | 4 061 | 3 608 |
| Iznosi koji se pozivaju od država članica (2) | 2.20. | (44 477) | (37 458) |
| NETO IMOVINA | | (40 416) | (33 850) |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

DUGOTRAJNA IMOVINA

Nematerijalna imovina

2.1.

2.1.

188

149

Nekretnine, postrojenja i oprema

2.2.

2.2.

5 978

5 071

Ulaganja obračunana metodom udjela

2.3.

2.3.

392

374

Financijska imovina

2.4.

2.4.

62 311

43 672

Potraživanja i sredstva za povrat

2.5.

2.5.

564

289

Pretfinanciranje

2.6.

2.6.

44 505

44 723

113 938

94 278

KRATKOTRAJNA IMOVINA

Zalihe

2.7.

2.7.

138

94

Financijska imovina

2.8.

2.8.

1 981

3 721

Potraživanja i sredstva za povrat

2.9.

2.9.

14 039

9 477

Pretfinanciranje

2.10.

2.10.

13 238

11 007

Novac i novčani ekvivalenti

2.11.

2.11.

10 674

18 935

40 070

43 234

UKUPNA IMOVINA

154 008

137 512

DUGOROČNE OBVEZE

Mirovine i ostala primanja zaposlenih

2.12.

2.12.

(42 503)

(34 835)

Rezerviranja

2.13.

2.13.

(1 258)

(1 495)

Financijske obveze

2.14.

2.14.

(57 232)

(41 179)

Ostale obveze

2.15.

2.15.

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

KRATKOROČNE OBVEZE

Rezerviranja

2.16.

2.16.

(806)

(270)

Financijske obveze

2.17.

2.17.

(15)

(51)

Poslovne obveze

2.18.

2.18.

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

UKUPNE OBVEZE

(194 424)

(171 362)

NETO IMOVINA

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

Pričuve

2.19.

2.19.

4 061

3 608

Iznosi koji se pozivaju od država članica (2)

2

2.20.

2.20.

(44 477)

(37 458)

NETO IMOVINA

NETO IMOVINA

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 2012. | 2011. |
| PRIHODI OD POSLOVANJA |
| Prihodi od vlastitih sredstava i doprinosa | 3.1. | 130 919 | 124 677 |
| Ostali prihodi od poslovanja | 3.2. | 6 826 | 5 376 |
| | | 137 745 | 130 053 |
| TROŠKOVI POSLOVANJA |
| Administrativni troškovi | 3.3. | (9 320) | (8 976) |
| Troškovi poslovanja | 3.4. | (124 633) | (123 778) |
| | | (133 953) | (132 754) |
| VIŠAK/(MANJAK) OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI | | 3 792 | (2 701) |
| Prihodi od financijskog poslovanja | 3.5. | 2 157 | 1 491 |
| Izdaci za financijsko poslovanje | 3.6. | (1 942) | (1 355) |
| Obveza kretanja mirovina i ostalih primanja zaposlenih | | (8 846) | 1 212 |
| Udio u neto manjku zajedničkih pothvata i pridruženih subjekata | 3.7. | (490) | (436) |
| POSLOVNI REZULTAT GODINE | | (5 329) | (1 789) |

u milijunima EUR

Bilješka

2012.

2011.

PRIHODI OD POSLOVANJA

Prihodi od vlastitih sredstava i doprinosa

3.1.

3.1.

130 919

124 677

Ostali prihodi od poslovanja

3.2.

3.2.

6 826

5 376

137 745

137 745

130 053

130 053

TROŠKOVI POSLOVANJA

Administrativni troškovi

3.3.

3.3.

(9 320)

(8 976)

Troškovi poslovanja

3.4.

3.4.

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(133 953)

(132 754)

(132 754)

VIŠAK/(MANJAK) OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI

3 792

3 792

(2 701)

(2 701)

Prihodi od financijskog poslovanja

3.5.

3.5.

2 157

1 491

Izdaci za financijsko poslovanje

3.6.

3.6.

(1 942)

(1 355)

Obveza kretanja mirovina i ostalih primanja zaposlenih

(8 846)

1 212

Udio u neto manjku zajedničkih pothvata i pridruženih subjekata

3.7.

3.7.

(490)

(436)

POSLOVNI REZULTAT GODINE

POSLOVNI REZULTAT GODINE

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA

IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 2012. | 2011. |
| Poslovni rezultat godine | | (5 329) | (1 789) |
| Poslovne aktivnosti | 4.2. | | |
| Amortizacija nematerijalne imovine | | 39 | 33 |
| Amortizacija | | 405 | 361 |
| (Povećanje)/smanjenje zajmova | | (16 062) | (27 692) |
| (Povećanje)/smanjenje potraživanja i sredstava za povrat | | (4 837) | 1 605 |
| (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja | | (2 013) | (1 534) |
| (Povećanje)/smanjenje zaliha | | (44) | (3) |
| Povećanje/(smanjenje) rezerviranja | | 299 | 234 |
| Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza | | 16 017 | 27 781 |
| Povećanje/(smanjenje) ostalih obveza | | 468 | (45) |
| Povećanje/(smanjenje) poslovnih obveza | | (1 390) | 6 944 |
| Proračunski višak iz prethodne godine kao nenovčani prihod | | (1 497) | (4 539) |
| Ostala nenovčana kretanja | | 260 | (75) |
| Povećanje/(smanjenje) mirovina i ostalih primanja zaposlenih | | 7 668 | (2 337) |
| Ulagačke aktivnosti | 4.3. | | |
| (Povećanje)/smanjenje nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme | | (1 390) | (693) |
| (Povećanje)/smanjenje ulaganja obračunana metodom udjela | | (18) | 118 |
| (Povećanje)/smanjenje financijske imovine raspoložive za prodaju | | (837) | (1 497) |
| NETO NOVČANI TOK | | (8 261) | (3 128) |
| Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata | | (8 261) | (3 128) |
| Novac i novčani ekvivalenti na početku godine | 2.11. | 18 935 | 22 063 |
| Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine | 2.11. | 10 674 | 18 935 |

u milijunima EUR

Bilješka

2012.

2011.

Poslovni rezultat godine

Poslovni rezultat godine

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Poslovne aktivnosti

Poslovne aktivnosti

4.2.

4.2.

Amortizacija nematerijalne imovine

39

33

Amortizacija

405

361

(Povećanje)/smanjenje zajmova

(16 062)

(27 692)

(Povećanje)/smanjenje potraživanja i sredstava za povrat

(4 837)

1 605

(Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja

(2 013)

(1 534)

(Povećanje)/smanjenje zaliha

(44)

(3)

Povećanje/(smanjenje) rezerviranja

299

234

Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza

16 017

27 781

Povećanje/(smanjenje) ostalih obveza

468

(45)

Povećanje/(smanjenje) poslovnih obveza

(1 390)

6 944

Proračunski višak iz prethodne godine kao nenovčani prihod

(1 497)

(4 539)

Ostala nenovčana kretanja

260

(75)

Povećanje/(smanjenje) mirovina i ostalih primanja zaposlenih

7 668

(2 337)

Ulagačke aktivnosti

Ulagačke aktivnosti

4.3.

4.3.

(Povećanje)/smanjenje nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme

(1 390)

(693)

(Povećanje)/smanjenje ulaganja obračunana metodom udjela

(18)

118

(Povećanje)/smanjenje financijske imovine raspoložive za prodaju

(837)

(1 497)

NETO NOVČANI TOK

NETO NOVČANI TOK

(8 261)

(8 261)

(3 128)

(3 128)

Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata

(8 261)

(3 128)

Novac i novčani ekvivalenti na početku godine

2.11.

2.11.

18 935

22 063

Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine

2.11.

2.11.

10 674

18 935

IZVJEŠTAJ O PROMJENI NETO IMOVINE

IZVJEŠTAJ O PROMJENI NETO IMOVINE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Pričuve (A) | Iznosi koji će se zatražiti od država članica (B) | |
| Pričuva poštene vrijednosti | Ostale pričuve | Akumulirani višak/(manjak) | Poslovni rezultat godine |
| STANJE NA DAN 31.12.2010. | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda | | 165 | (165) | | 0 |
| Kretanja poštene vrijednosti | (47) | | | | (47) |
| Ostalo | | 2 | (30) | | (28) |
| Dodjela poslovnog rezultata za 2010. | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Proračunski rezultat knjižen u državama članicama za 2010. | | | (4 539) | | (4 539) |
| Poslovni rezultat godine | | | | (1 789) | (1 789) |
| STANJE NA DAN 31.12.2011. | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda | | 168 | (168) | | 0 |
| Kretanja poštene vrijednosti | 258 | | | | 258 |
| Ostalo | | 21 | (19) | | 2 |
| Dodjela poslovnog rezultata za 2011. | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Proračunski rezultat knjižen u državama članicama za 2011. | | | (1 497) | | (1 497) |
| Poslovni rezultat godine | | | | (5 329) | (5 329) |
| STANJE NA DAN 31.12.2012. | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

u milijunima EUR

Pričuve (A)

Iznosi koji će se zatražiti od država članica (B)

Formula

Pričuva poštene vrijednosti

Ostale pričuve

Akumulirani višak/(manjak)

Poslovni rezultat godine

STANJE NA DAN 31.12.2010.

STANJE NA DAN 31.12.2010.

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda

165

(165)

0

Kretanja poštene vrijednosti

(47)

(47)

Ostalo

2

(30)

(28)

Dodjela poslovnog rezultata za 2010.

4

17 228

(17 232)

0

Proračunski rezultat knjižen u državama članicama za 2010.

(4 539)

(4 539)

Poslovni rezultat godine

(1 789)

(1 789)

STANJE NA DAN 31.12.2011.

STANJE NA DAN 31.12.2011.

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda

168

(168)

0

Kretanja poštene vrijednosti

258

258

Ostalo

21

(19)

2

Dodjela poslovnog rezultata za 2011.

6

(1 795)

1 789

0

Proračunski rezultat knjižen u državama članicama za 2011.

(1 497)

(1 497)

Poslovni rezultat godine

(5 329)

(5 329)

STANJE NA DAN 31.12.2012.

STANJE NA DAN 31.12.2012.

150

150

3 911

3 911

(39 148)

(39 148)

(5 329)

(5 329)

(40 416)

(40 416)

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

1.   ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE

1.1.   PRAVNA OSNOVA I RAČUNOVODSTVENA PRAVILA

PRAVNA OSNOVA I RAČUNOVODSTVENA PRAVILA

Proračunsko računovodstvo Europske unije (EU) vodi se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. (3). o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (u daljnjem tekstu: „Financijska uredba”) i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2368/2012 od 29. listopada 2012. (4) o pravilima za primjenu te Financijske uredbe.

3

4

U skladu s člankom 143. Financijske uredbe, EU priprema svoj financijski izvještaj na temelju računovodstvenih pravila nastanka poslovnih događaja koji se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS). Ta računovodstvena pravila, koje za komisiju donosi računovodstveni službenik, moraju primjenjivati sve institucije i tijela EU-a obuhvaćena opsegom konsolidacije kako bi se utvrdio jedinstven niz pravila za računovodstvo, vrednovanje i predstavljanje izvještaja u cilju usklađivanja postupka sastavljanja financijskog izvještaja i konsolidacije. Poslovne knjige vode se u eurima na temelju kalendarske godine.

1.2.   RAČUNOVODSTVENA NAČELA

RAČUNOVODSTVENA NAČELA

Cilj je financijskog izvještaja pružiti podatke o financijskom položaju, uspješnosti i novčanim tokovima subjekta koje su korisne širokom krugu korisnika. Za EU kao subjekt iz javnog sektora posebni su ciljevi dati informacije korisne za donošenje odluka i prikazati dogovornost subjekta za povjerena mu sredstva. Ovaj je izvještaj sastavljen vodeći računa o tim ciljevima.

Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) koje treba pratiti u pripremi financijskog izvještaja utvrđena su u računovodstvenom pravilu EU-a br. 2, a to su pravila opisana u IPSAS-u 1: točno prezentiranje, osnova nastanka događaja, vremenska neograničenost, dosljedno prezentiranje, agregacija, prijeboj i usporedne informacije.

U pripremi financijskog izvještaja u skladu s navedenim pravilima i načelima uprava mora procijeniti što utječe na navedene iznose određenih stavki u bilanci stanja i izvještaju o financijskom rezultatu te objaviti nepredviđenu imovinu i obveze.

1.3.   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Opseg konsolidacije

Opseg konsolidacije

Konsolidirani financijski izvještaj EU-a sastoji se od svih važnih nadziranih subjekata (institucije i agencije), pridruženih subjekata i zajedničkih pothvata, a to su 51 nadzirani subjekt, 5 zajedničkih pothvata i 4 pridružena subjekta. Cijeli popis konsolidiranih tijela nalazi se u bilješci 11.1. U odnosu na 2011. opseg konsolidacije proširen je za 1 nadzirani subjekt (agencija). Utjecaj proširenja na konsolidirani financijski izvještaj nije materijalan.

11.1

Nadzirani subjekti

Nadzirani subjekti

Odluka o uključivanju subjekta u opseg konsolidacije temelji se na načelu nadzora. Nadzirani subjekti jesu svi subjekti nad kojima EU ima izravne ili neizravne ovlasti upravljanja financijskim i operativnim politikama kako bi od njihovih aktivnosti ostvario korist. Te se ovlasti moraju trenutačno primjenjivati. Nadzirani subjekti u potpunosti su konsolidirani. Konsolidacija počinje na prvi dan nadzora i završava po prestanku nadzora.

Najčešći su pokazatelji nadzora unutar EU-a: osnivanje subjekta na temelju osnivačkih akata ili sekundarnog zakonodavstva, financiranje subjekta iz općeg proračuna, postojanje glasačkih prava u upravnim tijelima, revizija koju vrši Europski revizorski sud i razrješnica Europskog parlamenta. Jasno je da treba napraviti procjenu za svaki subjekt kako bi se donijela odluka o tome je li barem jedan od gore navedenih kriterija dovoljan za pokretanje nadzora.

U skladu s tim pristupom smatra se da su institucije EU-a (osim ESB-a) i agencije (osim agencije 2. stupa) pod isključivim nadzorom EU-a te su stoga uključene u opseg konsolidacije. Osim toga, Europska zajednica za ugljen i čelik u postupku likvidacije (EZUČ) također se smatra nadziranim tijelom.

Izostavljaju se sve materijalne transakcije među društvima i salda među nadziranim subjektima EU-a, a neostvarena dobit i gubici u transakcijama među subjektima nisu materijalni te stoga nisu izostavljeni.

Zajednički pothvati

Zajednički pothvati

Zajednički pothvat jest ugovorni sporazum kojime EU i najmanje jedna stranka („pothvatnik”) poduzimaju gospodarsku aktivnost podložnu zajedničkome nadzoru. Zajednički nadzor ugovorna je podjela nadzora, izravno ili neizravno, nad djelatnošću kojom može biti obuhvaćena moguća usluga.

Udjeli u zajedničkim pothvatima obračunavaju se s pomoću metode udjela koji se u početku priznaju po nabavnoj vrijednosti. Interes EU-a za rezultate njegovih zajednički nadziranih subjekata prikazuje se u izvještaju o financijskom rezultatu, a njegov interes u kretanje pričuve prikazuje se u pričuvama. Početni trošak i sva kretanja (daljnji doprinosi, podjela poslovnih rezultata i kretanja pričuve, smanjenje vrijednosti i dividende) daju knjigovodstvenu vrijednost zajedničkog pothvata u izvještaju na dan bilance stanja.

Neostvarena dobit i gubici u transakcijama između EU-a i njegovih zajedničkih nadziranih tijela nisu materijalni te stoga nisu izostavljeni. Računovodstvene politike zajedničkih pothvata mogu se razlikovati od onih koje je donio EU za slične transakcije i događanja u sličnim okolnostima.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridružen subjekti jesu subjekti na koje EU, izravno ili neizravno, znatno utječe, ali ih ne nadzire. Smatra se da je riječ o znatnom utjecaju ako EU izravno ili neizravno ima najmanje 20 % glasačkih prava.

Udjeli u pridruženim subjektima obračunavaju se s pomoću metode udjela koji se u početku priznaju po nabavnoj vrijednosti. Udio EU-a u rezultatima njegovih pridruženih subjekata prikazuje se u izvještaju o financijskom rezultatu, a njegov udio u kretanjima pričuve prikazuje se u pričuvama. Početni trošak i sva kretanja (daljnji doprinosi, podjela poslovnih rezultata i kretanja pričuve, smanjenje vrijednosti i dividende) daju knjigovodstvenu vrijednost pridruženog subjekta u izvještaju na dan bilance stanja. Raspoređena dobit primljena od pridruženog subjekta u koji je izvršeno ulaganje smanjuje knjigovodstvenu vrijednost imovine. Neostvarena dobiti i gubici u transakcijama između EU-a i njegovih pridruženih subjekata nisu materijalni te stoga nisu izostavljeni.

Računovodstvene politike pridruženih subjekata mogu se razlikovati od onih koje je donio EU za slične transakcije i događaje u sličnim okolnostima. U slučajevima u kojima ima najmanje 20 % fonda ulagačkog kapitala, EU ne nastoji vršiti znatan utjecaj. Stoga se ti fondovi smatraju financijskim instrumentima te se razvrstavaju u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju.

Nekonsolidirani subjekti čijim fondovima upravlja Komisija

Nekonsolidirani subjekti čijim fondovima upravlja Komisija

Fondovima Sustava zdravstvenog osiguranja za osoblje EU-a, Europskog razvojnog fonda i Jamstvenog fonda sudionika u njihovo ime upravlja Komisija, ali, s obzirom na to da te subjekte ne nadzire EU, oni nisu konsolidirani u njezinom izvještaju – za detalje o predmetnim iznosima vidi bilješku 11.2.

11.2

1.4.   TEMELJ ZA PRIPREMU

TEMELJ ZA PRIPREMU

1.4.1.   
  Valuta i temelj za konverziju

Valuta i temelj za konverziju

Funkcijska i izvještajna valuta

Funkcijska i izvještajna valuta

Financijski izvještaj iznosi se u milijunima eura, a euro je funkcijska i izvještajna valuta EU-a.

Transakcije i bilance

Transakcije i bilance

Transakcije u stranoj valuti pretvaraju se u eure na temelju tečaja koji vrijede na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koje su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i izračuna tečaja koji vrijede na kraju godine, a odnose se na monetarnu imovinu i obveze izražene u stranoj valuti, prikazuju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Drugačije metode konverzije primjenjuju se na imovinu, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, čija se vrijednost u eurima iskazuje po tečaju koji se primjenjivao na dan njihove kupnje.

Bilance monetarne imovine i obveza na kraju godine izražene u stranim valutama pretvaraju se u euro na temelju tečaja koji se primjenjuju 31. prosinca:

Tečajevi EUR-a

Tečajevi EUR-a

| Valuta | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,1510 | 25,7870 |
| DKK | 7,4610 | 7,4342 |
| GBP | 0,8161 | 0,8353 |
| HUF | 292,3000 | 314,5800 |
| LVL | 0,6977 | 0,6995 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,0740 | 4,4580 |
| RON | 4,4445 | 4,3233 |
| SEK | 8,5820 | 8,9120 |
| CHF | 1,2072 | 1,2156 |
| JPY | 113,6100 | 100,2000 |
| USD | 1,3194 | 1,2939 |

Valuta

31.12.2012.

31.12.2011.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,1510

25,7870

DKK

7,4610

7,4342

GBP

0,8161

0,8353

HUF

292,3000

314,5800

LVL

0,6977

0,6995

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,0740

4,4580

RON

4,4445

4,3233

SEK

8,5820

8,9120

CHF

1,2072

1,2156

JPY

113,6100

100,2000

USD

1,3194

1,2939

Promjene u poštenoj vrijednosti monetarnih financijskih instrumenata izražene u stranoj valuti i razvrstane kao raspoložive za prodaju, a koje se odnose na tečajne razlike, priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Tečajne razlike nemonetarne financijske imovine i obveza uknjiženih prema poštenoj vrijednosti kroz dobit i gubitak priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Tečajne razlike nemonetarnih financijskim instrumenata razvrstanih kao spremne za prodaju uključene su u pričuvu poštene vrijednosti.

1.4.2.   
  Uporaba procjena

Uporaba procjena

U skladu s IPSAS-om i općenito prihvaćenim računovodstvenim načelima, financijski izvještaj obvezno sadržava iznose u skladu s procjenama i pretpostavkama uprave izrađenih na temelju najpouzdanijih dostupnih informacija. Znatne procjene uključuju, između ostalog, iznose za obveze za primanja zaposlenih, rezerviranja, financijski rizik u vezi sa zalihama i potraživanjima, uračunani prihod i pristojbe, nepredviđenu imovinu i obveze te stupanj umanjenja vrijednosti nematerijalne imovine, nekretnina, postrojenja i opreme. Stvari rezultati mogu se razlikovati od procjena. Promjene procjena odražavaju se u razdoblju njihova objavljivanja.

1.5.   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1.   
  Nematerijalna imovina

Nematerijalna imovina

Kupljene licencije za računalni softver prikazuju se kao povijesni trošak umanjen za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Imovina se amortizira na linearnoj osnovi tijekom njezina procijenjenog vijeka uporabe. Interno razvijena nematerijalna imovina kapitalizira se kad se zadovolje kriteriji računovodstvenih pravila EU-a. Kapitalizirani troškovi uključuju sve izravne troškove potrebne za stvaranje, proizvodnju i pripremu imovine kako bi djelovala u skladu s namjerama rukovodstva. Troškovi povezani s istraživačkim aktivnostima, nekapitalizirani troškovi razvoja te troškovi održavanja priznaju se kao nastali izdaci.

1.5.2.   
  Nekretnine, postrojenja i oprema

Nekretnine, postrojenja i oprema

Sve nekretnine, postrojenja i oprema prikazuju se kao povijesni trošak umanjen za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Povijesni trošak uključuje rashode koji se mogu izravno pripisati kupovini ili izgradnji imovine.

Naknadni troškovi uključuju se u knjigovodstveni iznos imovine ili se priznaju kao posebna imovina, prema potrebi, samo ako je vjerojatno da će buduće gospodarske koristi ili moguće djelovanja te stavke ići u korist EU-a i ako se taj trošak može pouzdano utvrditi. Troškovi popravaka i održavanja upisuju se u izvještaj o financijskom rezultatu tijekom financijskog razdoblja u kojem su nastali.

Ne vrši se amortizacija zemljišta i umjetničkih djela jer se smatra da je njihov korisni vijek uporabe neodređen. Ne vrši se amortizacija imovine u izgradnji jer ona još nije dostupna za upotrebu. Amortizacija ostale imovine izračunava na temelju linearne metode kako bi se trošak ostatka njihove vrijednosti rasporedio unutar razdoblja korisnog vijeka uporabe kako slijedi:

| Vrsta imovine | Stopa linearne amortizacije |
| --- | --- |
| Zgrade | 4 % |
| Postrojenja, strojevi i oprema | 10 % do 25 % |
| Namještaj | 10 % do 25 % |
| Ugradbena oprema | 10 % do 33 % |
| Vozila | 25 % |
| Računalni hardver | 25 % |
| Ostala materijalna imovina | 10 % do 33 % |

Vrsta imovine

Stopa linearne amortizacije

Zgrade

4 %

Postrojenja, strojevi i oprema

10 % do 25 %

Namještaj

10 % do 25 %

Ugradbena oprema

10 % do 33 %

Vozila

25 %

Računalni hardver

25 %

Ostala materijalna imovina

10 % do 33 %

Dobici ili gubici otuđenja utvrđuju se usporedbom prihoda umanjenih za troškove prodaje s knjigovodstvenom vrijednosti otuđene imovine te se uključuju u izvještaj o financijskim rezultatima.

Najmovi

Najmovi

Najmovi materijalne imovine, za koju EU ima drži sve rizike i koristi vlasništva, razvrstavaju se u poslovne najmove. Poslovni najmovi kapitaliziraju se na početku najma po nižoj poštenoj vrijednosti iznajmljene imovine i sadašnje vrijednosti najmanje visine plaćanja najma. Svako plaćanje najma upisuje se u obveze i financijske troškove kako bi se na nepodmirenu bilancu primijenila stalna stopa. Obveze najma bez financijskih troškova uključuju se u ostale obveze (dugoročne i kratkoročne). Kamate na financijske troškove terete se u izvještaju o financijskom rezultatu tijekom razdoblja najma kako bi se dobila stalna periodična kamatna stopa na preostali saldo obveze za svako razdoblje. Imovina pod poslovnim najmovima amortizira se tijekom njezina korisnog vijeka uporabe ili razdoblja najma, ovisno o tome što je kraće.

Najmovi kod kojih najmodavac ima znatan udio rizika i koristi od vlasništva razvrstavaju se u poslovne najmove. Plaćanja izvršena za poslovne najmove terete se u izvještaju o financijskom rezultatu linearno tijekom razdoblja trajanja najma.

1.5.3.   
  Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine

Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine

Imovina s neodređenim korisnim vijekom uporabe nije predmet amortizacije te se na godišnjoj osnovi ispituje umanjenje njezine vrijednosti. Ispituje se umanjene vrijednosti imovine koja jest predmet amortizacije uvijek kad događaji ili promjene okolnosti ukazuju da se knjigovodstvena vrijednost ne može nadoknaditi. Gubitak od umanjenja priznaje se za iznos za koji knjigovodstvena vrijednost imovine premašuje njezinu nadoknadivu vrijednost. Nadoknadiva vrijednost jest iznos neto poštene vrijednosti imovine umanjen za troškove prodaje ili iznos njezine vrijednosti pri uporabi, ovisno o tome što je više.

Ostatak vrijednosti i korisni vijek uporabe nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme ispituju se, ako je to potrebno, barem jednom godišnje. Knjigovodstvena vrijednost imovine odmah se upisuje u njezinu nadoknadivu vrijednost ako je njezina knjigovodstvena vrijednost veća od procijenjene nadoknadive vrijednosti. Ako razlozi za umanjenje vrijednosti priznati za prethodne godine više ne vrijede, ispituju se gubici od umanjenja.

1.5.4.   
  Ulaganja

Ulaganja

Udjeli u pridruženim subjektima i zajedničkim pothvatima

Udjeli u pridruženim subjektima i zajedničkim pothvatima

Udjeli u pridruženim subjektima i zajedničkim pothvatima obračunavaju se s pomoću metode udjela. Troškovi držanja udjela prilagođavaju se kako bi prikazali udio povećanja ili smanjenja neto imovine pridruženih subjekata i zajedničkih pothvata koji se mogu pripisati EU-u nakon početnog priznavanja ako postoje indicije umanjenja vrijednosti te se, ako je potrebno, upisuje njihova niža nadoknadiva vrijednost. Nadoknadiva vrijednost utvrđuje se kako je opisano u točki 1.5.3. Ako razlozi za umanjenje vrijednosti prestanu vrijediti, gubitak od umanjenja poništava se za knjigovodstveni iznos koji bi bio utvrđen da umanjenje vrijednosti nije bilo priznato.

1.5.3

Ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala

Ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala

Ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala razvrstavaju se kao financijska imovina raspoloživa za prodaju (vidi 1.5.5.) te se u skladu s tim prenose po poštenoj vrijednosti s dobicima i gubicima koji nastaju zbog promjena poštene vrijednosti (uključujući tečajne razlike) priznate u pričuvi poštene vrijednosti.

1.5.5.

S obzirom na nepostojanje izlistane tržišne cijene na aktivnom tržištu, ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala vrjednuju se linearno prema nižem trošku pripisane neto vrijednosti imovine (NAV). Neostvarena dobit koja je rezultat mjerenja poštene vrijednosti priznaje se u pričuvama, a neostvareni gubici procjenjuju se prema umanjenju vrijednost kako bi se utvrdilo priznaju li se kao gubici od umanjenja u izvještaju o financijskom rezultatu ili kao promjene u pričuvi poštene vrijednosti.

1.5.5.   
  Financijska imovina

Financijska imovina

Razvrstanost

Razvrstanost

EU svoju financijsku imovinu razvrstava prema sljedećim kriterijima: financijska imovina određena po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka, najmovi i potraživanja, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju. Razvrstavanja financijskih instrumenata utvrđuje se pri početnom priznavanju i ponovno procjenjuju na svaki datum bilance stanja.

i.   Financijska imovina određena po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka

Financijska imovina određena po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka

Financijska imovina razvrstava se u ovu kategoriju ako je nabavljena prvenstveno u svrhu prodaje u kratkom roku ili ako je tako odredio EU. U nju se razvrstavaju i izvedeni instrumenti. Imovina u ovoj kategoriji razvrstava se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od datuma bilance.

ii.   Najmovi i potraživanja

Najmovi i potraživanja

Najmovi i potraživanja su neizvedena financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima, koja nije kotirana na aktivnom tržištu. Oni nastaju kad EU osigurava novac, robu ili usluge izravno dužniku bez namjere trgovanja potraživanjem. Pripadaju trajnoj imovini, osim ako dospijevaju u roku od 12 mjeseci od datuma bilance stanja.

iii.   Ulaganja koja se drže do dospijeća

Ulaganja koja se drže do dospijeća

Ulaganja koja se drže do dospijeća su neizvedena financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima i fiksnim dospijećima, koju EU namjerava i može držati do dospijeća. Tijekom financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo ulaganja EU-a.

iv.   Financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju jest neizvedena imovina koja se razvrstava ili u ovu kategoriju ili ni u jednu od ostalih kategorija. Razvrstava se kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina ovisno o razdoblju u kojem EU očekuje da tom imovinom može raspolagati, a to je obično preostalo razdoblje dospijeća na dan bilance stanja. Ulaganja u nekonsolidirane subjekte i ostala kapitalna ulaganja (npr. aktivnosti rizičnog kapitala) koja se ne obračunavaju s pomoću metode udjela također se razvrstavaju u kategoriju imovine raspoložive za prodaju.

Početno priznavanje i mjerenje

Početno priznavanje i mjerenje

Kupnja i prodaja financijske imovine po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju priznaju se na datum trgovanja – datum na koji EU preuzima obvezu kupnje ili prodaje imovine. Zajmovi se priznaju kad se novac doznači zajmoprimcima. Financijski instrumenti početno se priznaju po poštenoj cijeni. Za svu financijsku imovinu koja se ne iskazuje po poštenoj vrijednost kroz račun dobiti i gubitka transakcijski troškovi dodaju se poštenoj vrijednosti pri početnom priznavanju. Financijska imovina koja se iskazuje po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka početno se priznaju po poštenoj vrijednosti, a transakcijski troškovi u izvještaju o financijskom rezultatu prikazani su kao izdaci.

Poštena vrijednost financijske imovine prilikom početnog priznavanja obično je cijena transakcije (odnosno poštena vrijednost primljene naknade). Međutim, kad se daje dugoročni zajam bez kamata ili s kamatama nižima od tržišnih, njegova poštena vrijednost može se procijeniti kao sadašnja vrijednost svih budućih primitaka novca koji se diskontiraju uporabom prevladavajuće tržišne kamate stope za slični instrument sličnog kreditnog rejtinga.

Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava mjere se po njihovom nominalnom iznosu koji se smatra poštenom vrijednošću zajma. Razlozi su sljedeći:

| — | „Tržišno okruženje” za davanje zajmova EU-a vrlo je specifično te različito od tržišta kapitala na kojem se uobičajeno izdaju komercijalne ili državne obveznice. S obzirom na to da zajmodavci na tim tržištima mogu birati alternativna ulaganja, ta se mogućnost odražava na tržišne cijene. Međutim, EU nema mogućnost alternativnih ulaganja jer mu nije dopušteno ulagati na tržištima kapitala.EU samo posuđuje sredstva kako bi ih dao u zajam po istoj kamatnoj stopi. To znači da za posuđena sredstva EU-a ne postoji alternativna mogućnost davanja zajmova ili ulaganja.Stoga nema troška te mogućnosti te tako ni temelja za usporedbu s tržišnim stopama.Zapravo, aktivnost davanja zajmova EU-a samo je po sebi tržište.U biti, s obzirom na neprimjenjivost opcije troška za tu mogućnost, tržišna cijena ne odražava vjerno bit aktivnosti davanja zajmova EU-a.Stoga nije prikladno utvrđivati poštenu vrijednost zajmova EU-a u odnosu na komercijalne ili državne obveznice. |
| --- | --- |

—

„Tržišno okruženje” za davanje zajmova EU-a vrlo je specifično te različito od tržišta kapitala na kojem se uobičajeno izdaju komercijalne ili državne obveznice. S obzirom na to da zajmodavci na tim tržištima mogu birati alternativna ulaganja, ta se mogućnost odražava na tržišne cijene. Međutim, EU nema mogućnost alternativnih ulaganja jer mu nije dopušteno ulagati na tržištima kapitala.EU samo posuđuje sredstva kako bi ih dao u zajam po istoj kamatnoj stopi. To znači da za posuđena sredstva EU-a ne postoji alternativna mogućnost davanja zajmova ili ulaganja.Stoga nema troška te mogućnosti te tako ni temelja za usporedbu s tržišnim stopama.Zapravo, aktivnost davanja zajmova EU-a samo je po sebi tržište.U biti, s obzirom na neprimjenjivost opcije troška za tu mogućnost, tržišna cijena ne odražava vjerno bit aktivnosti davanja zajmova EU-a.Stoga nije prikladno utvrđivati poštenu vrijednost zajmova EU-a u odnosu na komercijalne ili državne obveznice.

| — | Nadalje, s obzirom na to da ne postoji mogućnost usporedbe s aktivnim tržištem ili sličnim transakcijama, kamatna stopa koju EU treba primjenjivati za izračun poštene vrijednosti njezinih aktivnosti davanja zajmova u okviru EFSM-a, BOP-a i ostalih sličnih zajmova morala bi biti zaračunana kamatna stopa. |
| --- | --- |

—

Nadalje, s obzirom na to da ne postoji mogućnost usporedbe s aktivnim tržištem ili sličnim transakcijama, kamatna stopa koju EU treba primjenjivati za izračun poštene vrijednosti njezinih aktivnosti davanja zajmova u okviru EFSM-a, BOP-a i ostalih sličnih zajmova morala bi biti zaračunana kamatna stopa.

| — | Osim toga, kod tih zajmova riječ je o učinku kompenzacije između danih i primljenih zajmova zbog njihove uzajamne naravi. Stoga je efektivna kamatna stopa za zajmove jednaka efektivnoj kamatnoj stopi predmetnog zajma. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu. |
| --- | --- |

—

Osim toga, kod tih zajmova riječ je o učinku kompenzacije između danih i primljenih zajmova zbog njihove uzajamne naravi. Stoga je efektivna kamatna stopa za zajmove jednaka efektivnoj kamatnoj stopi predmetnog zajma. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu.

Financijski instrumenti prestaju se priznavati kad prava na primitak novčanih tokova iz ulaganja isteknu ili su prenesena, a EU je prenio gotovo sve rizike i koristi od vlasništva.

Naknadna mjerenja

Naknadna mjerenja

| i. | Financijska imovina po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka naknadno je iskazana po poštenoj vrijednosti. Dobici i gubici koji nastaju zbog promjena u poštenoj vrijednosti u kategoriji „financijskih instrumenata po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka” unose se u izvještaj o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem nastaju. |
| --- | --- |

i.

Financijska imovina po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka naknadno je iskazana po poštenoj vrijednosti. Dobici i gubici koji nastaju zbog promjena u poštenoj vrijednosti u kategoriji „financijskih instrumenata po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka” unose se u izvještaj o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem nastaju.

| ii. | Najmovi i potraživanja te ulaganja koja se drže do dospijeća iskazuju se po amortiziranom trošku metodom efektivne kamate. U slučaju zajmova danih na temelju posuđenih sredstava, ista efektivna kamata primjenjuje se na dane i uzete zajmove jer su ti zajmovi uzajamne naravi, a razlike između uvjeta davanja i uzimanja zajma nisu materijalne. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu. |
| --- | --- |

ii.

Najmovi i potraživanja te ulaganja koja se drže do dospijeća iskazuju se po amortiziranom trošku metodom efektivne kamate. U slučaju zajmova danih na temelju posuđenih sredstava, ista efektivna kamata primjenjuje se na dane i uzete zajmove jer su ti zajmovi uzajamne naravi, a razlike između uvjeta davanja i uzimanja zajma nisu materijalne. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu.

| iii. | Držanje do dospijeća – EU trenutačno ne drži ulaganja koja se drže do dospijeća. |
| --- | --- |

iii.

Držanje do dospijeća – EU trenutačno ne drži ulaganja koja se drže do dospijeća.

| iv. | Financijska imovina raspoloživa za prodaju naknadno se iskazuje po poštenoj vrijednosti. Dobici i gubici koji nastaju zbog promjena poštene vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju priznaju se u pričuvi poštene vrijednosti. Kad se imovina razvrstana u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju prodaje ili joj se umanji vrijednost, prilagodbe kumulativne poštene vrijednosti prethodno priznate u pričuvi poštene vrijednosti priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Kamata na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju uz primjenu metode efektivne kamate priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Dividende za vlasničke instrumente raspoložive za prodaju priznaju se kad se utvrdi pravo EU-a na primitak plaćanja.
  Poštene vrijednosti navedenih ulaganja na aktivnim tržištima temelje se na tekućim ponuđenim cijenama. Ako tržište za financijsku imovinu nije aktivno (i za neizlistane vrijednosne papire), EU određuje poštenu vrijednost metodom procjene. To uključuje uporabu tržišnih uvjeta, upućivanje na ostale instrumente koji su sadržajno isti, analizu diskontiranih novčanih tokova, modele utvrđivanja cijena i ostale metode procjene koje obično koriste sudionici na tržištu.
  U slučajevima kada se poštena vrijednost ulaganja u vlasničke instrumente bez kotirane tržišne cijene na aktivnom tržištu ne može pouzdano izmjerit, ta se ulaganja vrednuju kroz troška umanjen za gubitke od umanjenja. |
| --- | --- |

iv.

Financijska imovina raspoloživa za prodaju naknadno se iskazuje po poštenoj vrijednosti. Dobici i gubici koji nastaju zbog promjena poštene vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju priznaju se u pričuvi poštene vrijednosti. Kad se imovina razvrstana u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju prodaje ili joj se umanji vrijednost, prilagodbe kumulativne poštene vrijednosti prethodno priznate u pričuvi poštene vrijednosti priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Kamata na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju uz primjenu metode efektivne kamate priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Dividende za vlasničke instrumente raspoložive za prodaju priznaju se kad se utvrdi pravo EU-a na primitak plaćanja.

Poštene vrijednosti navedenih ulaganja na aktivnim tržištima temelje se na tekućim ponuđenim cijenama. Ako tržište za financijsku imovinu nije aktivno (i za neizlistane vrijednosne papire), EU određuje poštenu vrijednost metodom procjene. To uključuje uporabu tržišnih uvjeta, upućivanje na ostale instrumente koji su sadržajno isti, analizu diskontiranih novčanih tokova, modele utvrđivanja cijena i ostale metode procjene koje obično koriste sudionici na tržištu.

U slučajevima kada se poštena vrijednost ulaganja u vlasničke instrumente bez kotirane tržišne cijene na aktivnom tržištu ne može pouzdano izmjerit, ta se ulaganja vrednuju kroz troška umanjen za gubitke od umanjenja.

Umanjenje vrijednosti financijske imovine

Umanjenje vrijednosti financijske imovine

Na svaki datum bilance EU utvrđuje postoje li objektivni dokazi mogućeg umanjenja vrijednosti financijske imovine. Vrijednost financijske imovine umanjena je i postoje gubici od umanjenja ako i isključivo ako postoje objektivni dokazi o umanjenju, što je posljedica jednoga ili više događaja koji su nastali nakon početnog priznavanja, a taj događaj povezan s gubitkom (ili događaji) utječe na procijenjene buduće novčane tokove od financijske imovine koju je moguće pouzdano procijeniti.

(a)   Imovina koja se iskazuje po amortiziranom trošku

Imovina koja se iskazuje po amortiziranom trošku

Ako postoje objektivni dokazi o nastanku gubitka od umanjenja vrijednosti najmova i potraživanja ili ulaganja koja se drže do dospijeća i iskazuju po amortiziranom trošku, iznos gubitka mjeri se kao razlika između knjigovodstvene vrijednosti imovine i sadašnje vrijednosti procijenjenih budućih novčanih tokova (osim budućih kreditnih gubitaka koji nisu nastali) diskontiranih po izvornoj efektivnoj kamatnoj stopi financijske imovine. Iskazani iznos imovine smanjuje se, a iznos gubitka priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Ako najam ili ulaganje koje se drži do dospijeća imaju promjenjivu kamatnu stopu, diskontna stopa za mjerenje gubitka od umanjenja jest tekuća efektivna kamatna stopa utvrđena ugovorom. Izračun sadašnje vrijednosti procijenjenih budućih novčanih tokova financijske imovine koja služi kao osiguranje plaćanja odražava novčane tokove koji mogu nastati ovrhom, umanjene za troškove stjecanja i prodaje osiguranja plaćanja, bez obzira na to je li ovrha vjerojatna. Ako se u narednome razdoblju iznos gubitka od umanjenja vrijednosti smanji, a to je smanjenje objektivno moguće dovesti u vezu s događajem koji je nastao nakon priznavanja umanjenja, prethodno se priznati gubitak od umanjenja poništava kroz izvještaj o financijskom rezultatu.

(b)   Imovina koje se iskazuje po poštenoj vrijednosti

Imovina koje se iskazuje po poštenoj vrijednosti

Kad se vlasnička ulaganja razvrstavaju kao financijska imovina raspoloživa za prodaju, a želi se utvrditi umanjuje li se vrijednost vrijednosnih papira, razmatra se znatan ili stalan (produljeni) pad poštene vrijednosti vrijednosnog papira ispod njegova troška. Ako za financijsku imovinu raspoloživu za prodaju postoji takav dokaz, kumulativni gubitak – koji se mjeri kao razlika između troška stjecanja i tekuće poštene vrijednosti umanjena za svaki gubitak od umanjenja te financijske imovine prethodno priznate u izvještaju o financijskom rezultatu – uklanja se iz pričuva i priznaje u izvještaju o financijskom rezultatu. Gubici od umanjenja priznati u izvještaju o financijskom rezultatu za kapitalna ulaganja ne poništavaju se kroz izvještaj o financijskom rezultatu. Ako se u narednom razdoblju poštena vrijednost dužničkog instrumenta razvrstanog kao financijska imovina raspoloživa za prodaju poveća i to je povećanje moguće objektivno povezati s događajem koji je nastao nakon priznavanja gubitka od umanjenja, gubitak od umanjenja poništava se kroz izvještaj o financijskom rezultatu.

1.5.6.   
  Zalihe

Zalihe

Zalihe se iskazuju prema trošku ili neto utrživoj vrijednosti, ovisno o tome što je manje. Trošak se utvrđuje pomoću FIFO metode procjene zaliha (eng. first-in, first-out). Trošak gotovih proizvoda i nedovršenih radova sastoji se od sirovina, izravnog rada, ostalih troškova koji se mogu izravno pripisati i povezanih općih troškova proizvodnje (na temelju redovitog poslovnog kapaciteta). Neto utrživa vrijednost jest procijenjena prodajna cijena u sklopu redovnoga poslovanja, umanjena za troškove dovršenja i prodaje. Ako se drže za distribuciju uz naknadu ili bez nje, zalihe se mjere po trošku i tekućem zamjenskom trošku, ovisno o tome koji je niži. Tekući zamjenski trošak jest trošak koji bi nastao kad bi EU nabavljao imovinu na datum izvještaja.

first-in, first-out

1.5.7.   
  Iznosi pretfinanciranja

Iznosi pretfinanciranja

Pretfinanciranje je plaćanje koje se vrši kako bi se korisniku osigurao gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Može se podijeliti na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u odgovarajućem ugovoru o pretfinanciranju. Likvidna sredstva ili predujam vraćaju se ili koriste u skladu s namjenom za koju su dodijeljena tijekom razdoblja utvrđenog u ugovoru. Ako ih korisnik ne upotrijebi za opravdane rashode, obvezan je vratiti predujam EU-u. Iznos sredstava iz pretfinanciranja smanjuje se (u potpunosti ili djelomično) na temelju opravdanih troškova (koji se priznaju kao izdatak) i vraćanja sredstava.

Na kraju godine neobračunani iznosi pretfinanciranja vrjednuju se po izvorno plaćenom iznosu (iznosima) umanjenom za: vraćene iznose, opravdane iznose prikazane kao izdaci, procijenjene opravdane iznose koji krajem godine još nisu obračunani i umanjenje vrijednosti.

Priznaje se kamata na pretfinanciranje jer je ostvarena u skladu s odredbama predmetnog ugovora. Na kraju godine vrši se procjena prihoda od obračunane kamate, na temelju najpouzdanijih informacija, te se upisuje u bilancu stanja.

1.5.8.   
  Potraživanja

Potraživanja

Potraživanja se iskazuju po izvornom iznosu umanjenom za otpis umanjenja vrijednosti. Otpis zbog umanjenja potraživanja utvrđuje se ako postoji objektivan dokaz da EU neće moći naplatiti iznose u skladu s izvornim uvjetima potraživanja. Iznos otpisa jest razlika između iznosa knjigovodstvene vrijednosti i nadoknadivog iznosa. Iznos otpisa priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Opći otpis na temelju prošlih iskustava vrši se i za nepodmirene naloge za povrat za koje ranije nije izvršen poseban otpis. Za obradu uračunanih prihoda krajem godine vidi bilješku 1.5.14.

1.5.14

1.5.9.   
  Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti jesu financijski instrumenti definirani kao dugotrajna imovina. Oni uključuju novčana sredstva u blagajni, bankovne depozite po viđenju, ostala kratkoročna visoko likvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca.

1.5.10   
  Mirovine i ostala primanja zaposlenih

Mirovine i ostala primanja zaposlenih

Mirovinske obveze

Mirovinske obveze

EU upravlja utvrđenim mirovinskim planovima. Osoblje iz svojih plaća uplaćuje jednu trećinu očekivanih troškova, a obveze se ne financiraju. Obveza koja se priznaje u bilanci stanja u odnosu na utvrđene mirovinske planove jest sadašnja vrijednost utvrđenih mirovinskih obveza na datum bilance stanja. Utvrđene mirovinske obveze izračunavaju aktuari pomoću metode predviđenih kreditnih točaka. Sadašnja vrijednost utvrđene mirovinske obveze utvrđuje se diskontiranjem procijene budućih odljeva novca upotrebom kamata na državne obveznice izražene u valuti u kojoj će se doprinosi plaćati, a čiji su uvjeti dospijeća usklađeni s uvjetima povezane mirovinske obveze.

Aktuarska dobit i gubici koji nastaju iz podešavanja iskustava i promjena aktuarskih pretpostavki odmah se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu. Troškovi za proteklo službovanje odmah se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu, osim ako je mirovinski plan uvjetovan ostankom zaposlenika u službi za određeno razdoblje (razdoblje ostvarenje prava). U tom se slučaju trošak proteklog rada amortizira na linearnoj osnovi tijekom razdoblja ostvarenja prava.

Doprinosi za zdravstvo nakon prestanka zaposlenja

Doprinosi za zdravstvo nakon prestanka zaposlenja

EU svojim zaposlenicima plaća doprinose za zdravstvo naknadom zdravstvenih izdataka. Za svakodnevne administrativne poslove osnovan je poseban fond. Taj se sustav primjenjuje na sadašnje zaposlenike, umirovljenike, udovice i njihove korisnike osiguranja. Primanja namijenjena „neaktivnim osobama” (umirovljenici, siročad itd.) razvrstavaju se kao „primanja nakon prestanka zaposlenja”. S obzirom na prirodu tih primanja potreban je aktuarski izračun. Obveza u bilanci stanja utvrđuje se na sličnim temeljima kao za mirovinske obveze (vidi bilješku iznad).

1.5.11.   
  Rezerviranja

Rezerviranja

Rezerviranja se priznaju u slučaju tekućih zakonskih ili izvedenih obveza EU-a prema trećim stranama na temelju prošlih događaja, vjerojatnije je da za podmirenje obveze neće biti potreban odljev sredstava i iznos se može pouzdano procijeniti. Rezerviranja se ne priznaju za gubitke iz budućeg poslovanja. Iznos rezerviranja najbolja je procjena izdataka koji se očekuju za podmirenje sadašnje obveze na datum izvješćivanja. Ako rezerviranje uključuje veliki broj stavki, obveza se procjenjuje uspoređivanjem svih mogućih ishoda s vjerojatnostima koje su s njima povezane (metoda očekivane vrijednosti).

1.5.12.   
  Financijske obveze

Financijske obveze

Financijske obveze razvrstavaju se kao financijske obveze po poštenoj vrijednosti kroz dobit ili gubitak ili kao financijske obveze iskazane po amortiziranom trošku (uzeti zajmovi). Uzeti zajmovi sastoje se od zajmova uzetih od kreditnih institucija i dugovanja zabilježenih u potvrdama. One se početno priznaju po poštenoj vrijednosti, pošto su njihovi prihodi od izdavanja (poštena vrijednost primljene naknade) bez nastalih troškova, a potom iskazani po amortiziranom trošku metodom efektivne kamate; sve razlike između prihoda, bez transakcijskih troškova, i otkupna vrijednost priznaju se u izvještaju o financijskom rezultati za razdoblje uzetog zajma pomoću metode efektivne kamate.

Razvrstavaju se kao trajne obveze, osim ako dospijevaju za manje od 12 mjeseci nakon datuma bilance stanja. U slučaju zajmova danih iz uzetih zajmova, metoda efektivne kamate ne mora se koristiti na davanje i uzimanje zajmova na temelju razmatranja značajnosti. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu.

Financijske obveze određene po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka uključuju izvedene instrumente kad je njihova poštena vrijednost negativna. One se računovodstveno obrađuju kao financijska imovina po poštenoj vrijednosti kroz dobit ili gubitak, vidi bilješku 1.5.5.

1.5.5

1.5.13.   
  Poslovne obveze

Poslovne obveze

Znatan iznos poslovnih obveza EU-a nije povezan s kupovinom robe ili usluga – to su neplaćeni zahtjevi za povrat troškova korisnika bespovratnih sredstava ili drugih sredstava EU-a. Prilikom primitka zahtjeva za povrat troškova knjiže se kao poslovne obveze plaćanja traženog iznosa. Nakon provjere i primitka opravdanog troška, poslovne obveze vrjednuju se po primljenom i opravdanom iznosu.

Poslovne obveze koje nastaju zbog kupnje robe ili usluga priznaju se po primanju računa za izvorni iznos, a odgovarajući izdatak upisuje se u izvještaj prilikom isporuke robe ili usluga i njihova primitka u EU-u.

1.5.14.   
  Obračunani i odgođeni prihodi i troškovi

Obračunani i odgođeni prihodi i troškovi

U skladu s računovodstvenim pravilima EU-a, transakcije i događaji u financijskom izvještaju priznaju se u razdoblju na koji se odnose. Na kraju obračunskog razdoblja, obračunani izdaci priznaju se na temelju procijenjenog iznosa obveze prijenosa u tom razdoblju. Obračunani izdaci izračunavaju se u skladu s detaljnim operativnim i praktičnim smjernicama Komisije kojima Komisija želi postići istinitost i točnost financijskog izvještaja.

I prihodi se obračunavaju u razdoblju na koji se odnose. Na kraju godine, ako za pruženu uslugu još nije izdan račun, EU je isporučio robu ili postoji ugovor (tj. upućivanjem na temeljni ugovor), uračunani prihodi priznaju se u financijskom izvještaju.

Osim toga, na kraju godine, ako je za uslugu koja još nije pružena izdan račun ili roba još nije isporučena, prihod se odgađa i priznaje u narednom obračunskom razdoblju.

1.6.   IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

1.6.1.   
  Prihodi

Prihodi

Prihodi iz nerazmjenskih poslova

Prihodi iz nerazmjenskih poslova

Ti prihodi čine najveći dio prihoda EU-a te uključuju uglavnom izravne i neizravne poreze te vlastita sredstva. Osim poreza EU može primati sredstva iz ostalih izvora, primjerice carine, novčanih kazni i donacija.

Sredstva na temelju BND-a i PDV-a

Sredstva na temelju BND-a i PDV-a

Prihod se priznaje za razdoblje za koje je Europska komisija zatražila doprinose od država članica. On se mjeri po njegovu „traženom iznosu”. S obzirom na to da se sredstva na temelju BND-a i PDV-a temelje na procjeni podataka za predmetnu proračunsku godinu, mogu biti revidirani jer do promjena može doći prije no što države članice pošalju konačne podatke. Učinak promjene u procjeni uključuje se pri utvrđivanju neto viška ili manjka za razdoblje u kojem je do promjene došlo.

Tradicionalna vlastita sredstva

Tradicionalna vlastita sredstva

Potraživanja i povezani prihodi priznaju se po primitku relevantnih mjesečnih izvještaja A (uključujući prikupljene carine i zajamčene, ali neosporavane iznose) od država članica. Na datum izvještavanja, prihodi koje prikupljaju države članice za to razdoblje, ali koji Europskoj komisiji još nisu plaćeni procjenjuju se i priznaju kao obračunani prihodi. Tromjesečni izvještaji B (uključujući neprikupljene i nezajamčene carine te zajamčene iznose koje je dužnik osporio) od država članica priznaju se kao prihod umanjen za zajamčene troškove prikupljanja (25 %). Osim toga, u izvještaju o financijskom rezultatu priznaje se smanjenje vrijednosti za iznos procijenjene razlike povrata.

Novčane kazne

Novčane kazne

Prihod od novčanih kazni priznaje se kad EU donese odluku o novčanoj kazni i o tome obavijesti primatelj. Ako postoji sumnja u solventnost poduzeća, priznaje se smanjenje vrijednosti prava. Nakon donošenja odluke o novčanoj kazni, dužnici imaju dva mjeseca od dana obavijesti:

| — | da prihvate odluku i u tom slučaju moraju platiti kaznu u traženom roku, a iznos konačno prikuplja EU |
| --- | --- |

—

da prihvate odluku i u tom slučaju moraju platiti kaznu u traženom roku, a iznos konačno prikuplja EU

| — | ili da ne prihvate odluku i u tom slučaju oni u skladu s pravom EU-a podnose žalbu. |
| --- | --- |

—

ili da ne prihvate odluku i u tom slučaju oni u skladu s pravom EU-a podnose žalbu.

Međutim, čak i ako se podnese žalba, glavnica kazne mora se platiti u propisanom roku od tri mjeseca jer žalba nema suspenzivni učinak (članak 278. Ugovora o EU-u) ili, u određenim okolnostima i uz suglasnost računovodstvenog službenika Komisije, umjesto plaćanja može se podnijeti bankovno jamstvo.

Ako poduzeće podnosi žalbu protiv odluke, a privremeno je platilo kaznu, iznos se objavljuje kao nepredviđena obveza. Međutim, s obzirom da žalba primatelja protiv odluke EU-a nema suspenzivni učinak, primljena sredstva koriste se za poravnanje potraživanja. Ako se umjesto uplate prima jamstvo, novčana kazna i dalje se smatra potraživanjem. Ako je vjerojatno da Opći sud neće donijeti odluku u korist EU-a, za pokrivanje rizika priznaje se rezerviranje. Ako je umjesto toga dano jamstvo, upisuje se nenaplaćeno potraživanje. Akumulirana kamata koja se plaća na bankovni račun Europske komisije na koji se deponiraju uplate priznaje se kao prihod, a sve se nepredviđene obveze u skladu s tim povećavaju.

Prihod od razmjenskih poslova

Prihod od razmjenskih poslova

Prihod od prodaje robe i usluga priznaje se kad se znatan rizik i koristi vlasništva nad robom prenose na kupca. Prihod povezan s transakcijom koja uključuje pružanje usluga priznaje se s obzirom na stupanj dovršenosti transakcije na dan izvješćivanja.

Prihod od kamata i troškovi kamata

Prihod od kamata i troškovi kamata

Prihodi od kamata i troškovi kamata priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu pomoću metode efektivne kamate. To je metoda izračuna amortiziranog troška financijske imovine ili financijske obveze i raspoređivanja prihoda od kamata ili troškova kamata na predmetno razdoblje. Pri izračunu efektivne kamatne stope EU procjenjuje novčane tokove uzimajući u obzir sve ugovorne rokove financijskog instrumenta (primjerice prijevremena plaćanja), no ne uzima u obzir buduće kreditne gubitke. Izračun uključuje sve naknade i protuusluge plaćene ili primljene između ugovornih stranaka koji su sastavni dio efektivne kamatne stope, transakcijske troškove te sve ostale premije ili diskonte.

Nakon što je financijska imovina ili skupina slične financijske imovine otpisana kao posljedica gubitka od umanjenja, prihod od kamata priznaje se primjenom kamatne stope koja je upotrijebljena za diskontiranje budućih novčanih tokova radi mjerenja gubitka od umanjenja.

Prihod od dividende

Prihod od dividende

Prihod od dividende priznaje se po utvrđivanju prava na primitak plaćanja.

1.6.2.   
  Troškovi

Troškovi

Troškovi razmjene koji nastaju zbog kupnje robe ili usluga priznaju se po njihovoj isporuci i primitku u EU-u. Oni se vrjednuju po izvornom trošku računa. Nerazmjenski izdaci svojstveni su za EU te predstavljaju većinu izdataka EU-a. Odnose se na prijenos sredstava korisnicima, a moguća su tri oblika troškova: prava, prijenosi u okviru ugovora te bespovratna sredstva, doprinosi i donacije na diskrecijskoj osnovi.

Prijenosi se priznaju kao trošak u razdoblju u kojem je nastao događaj koji je rezultirao prijenosom, sve dok je vrsta prijenosa dopuštena uredbom (Financijska uredba, Pravilnik o osoblju ili druga uredba) ili je sklopljen ugovor kojim se taj prijenos odobrava; korisnik je ispunio sve kriterije opravdanosti; i moguće je izvršiti pouzdanu procjenu iznosa.

Po primitku zahtjeva za plaćanja ili izjave o troškovima koji zadovoljavaju kriterije za priznavanje, njihov opravdani iznos priznaje se kao izdatak. Na kraju godine nastali opravdani izdaci koji su dospjeli korisnicima, ali o tome još nisu obaviješteni, procjenjuju se i knjiže kao obračunani izdaci.

1.7.   NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE

NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE

1.7.1.   
  Nepredviđena imovina

Nepredviđena imovina

Nepredviđena imovina jest moguća imovina koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje EU ne može u cijelosti utjecati. Nepredviđena imovina objavljuje se kad je vjerojatan priljev gospodarske koristi ili mogućnost djelovanja.

1.7.2.   
  Nepredviđene obveze

Nepredviđene obveze

Nepredviđena obveza jest moguća obveza koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje EU ne može u cijelosti utjecati; ili sadašnja obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije priznata jer nije vjerojatno da će podmirenje obveze zahtijevati odljev resursa s gospodarskim koristima i mogućnošću djelovanja ili u rijetkim okolnostima ako iznos obveze nije moguće dovoljno pouzdano izmjeriti.

2.   BILJEŠKE UZ BILANCU STANJA

DUGOTRAJNA IMOVINA

DUGOTRAJNA IMOVINA

2.1.   NEMATERIJALNA IMOVINA

NEMATERIJALNA IMOVINA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Iznos |
| Bruto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011. | 301 |
| Povećanja | 89 |
| Otuđenja | (11) |
| Ostale promjene | 0 |
| Bruto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012. | 379 |
| Akumulirana amortizacija na dan 31.12.2011. | (152) |
| Iznos amortizacije za godinu | (39) |
| Otuđenja | 4 |
| Ostale promjene | (4) |
| Akumulirana amortizacija na dan 31.12.2012. | (191) |
| Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012. | 188 |
| Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011. | 149 |

u milijunima EUR

Iznos

Bruto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011.

301

Povećanja

89

Otuđenja

(11)

Ostale promjene

0

Bruto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012.

Bruto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012.

379

379

Akumulirana amortizacija na dan 31.12.2011.

(152)

Iznos amortizacije za godinu

(39)

Otuđenja

4

Ostale promjene

(4)

Akumulirana amortizacija na dan 31.12.2012.

Akumulirana amortizacija na dan 31.12.2012.

(191)

(191)

Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012.

Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012.

188

188

Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011.

Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011.

149

149

Navedeni iznosi odnose se prvenstveno na računalni softver.

2.2.   NEKRETNINE, POSTROJENJA I OPREMA

NEKRETNINE, POSTROJENJA I OPREMA

U imovinu u izgradnji na dan 31. prosinca 2012. uključena je imovina koja se odnosi na projekt Galileo, globalni satelitski navigacijski sustav EU-a koji se gradi uz pomoć Europske svemirske agencije (ESA), u vrijednosti 660 milijuna EUR (2011.: 291 milijuna EUR). Kad bude završen, sustav će se sastojati od 30 satelita, 2 centra za nadzor i 16 zemaljskih postaja. Iznos u bilanci stanja odražava kapitalizirane troškove tog projekta nastale za Komisiju od 22. listopada 2011. kada su uspješno lansirana prva dva satelita tog sustava. Prije tog datuma, kako je objašnjeno u prethodnom godišnjem financijskom izvještaju, Komisija je smatrala da je projekt u fazi istraživanja te su stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a svi nastali troškovi prikazani kao izdaci. Od početka projekta i do kraja tekućeg financijskog okvira, predviđen je proračunski iznos od 3 837 milijuna EUR. Za sljedeći financijski okvir predviđeno je još 5 400 milijuna EUR troškova; iz proračuna EU-a u cijelosti će se financirati puštanje sustava u rad, njegovo iskorištavanje, pružanje usluga Galilea do 2020. i priprema sljedeće generacije konstelacije. Iznos od 13 milijuna EUR nekapitaliziranih troškova razvoja priznat je u 2012. kao izdatak.

Od listopada 2011. do datuma bilance stanja lansirana su ukupno četiri satelita i, kad se završi njihovo testiranje, kreće projektna faza „validacije u orbiti” (IOV). Tu fazu zajednički financiraju EU i ESA te, u skladu sa sporazumom o bespovratnim sredstvima sklopljenim između dviju stranaka, ESA vrši službeni prijenos izgrađene imovine na EU. Za taj pravni prijenos bit će potrebna suglasnost Vijeća ESA-e, uz napomenu da su sve države članice ESA-a osim dviju (Norveška i Švicarska) ujedno i države članice EU-a. Istovremeno, Komisija nema razloga pretpostaviti da će taj prijenos blokirati država članica (ili članice) ESA-e.

NEKRETNINE, POSTROJENJA I OPREMA

NEKRETNINE, POSTROJENJA I OPREMA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Zemljište i zgrade | Postrojenja i oprema | Namještaj i vozila | Računalni hardver | Ostala materijalna imovina | Financijski najmovi | Imovina u izgradnji | Ukupno |
| Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju prethodne godine | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Povećanja | 96 | 42 | 22 | 52 | 11 | 511 | 583 | 1 317 |
| Otuđenja | (26) | (23) | (21) | (54) | (11) | 0 | 0 | (135) |
| Prijenos između kategorija imovine | 102 | 8 | 0 | 12 | 0 | (14) | (111) | (3) |
| Ostale promjene | 24 | 3 | 3 | 11 | 3 | (1) | 1 | 44 |
| Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju godine | 4 314 | 558 | 233 | 578 | 231 | 3 181 | 1 118 | 10 213 |
| Akumulirana amortizacija na kraju prethodne godine | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Iznos amortizacije za godinu | (138) | (45) | (20) | (67) | (21) | (114) | | (405) |
| Ponovno knjižena amortizacija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Otuđenja | 3 | 23 | 21 | 51 | 10 | 5 | | 113 |
| Prijenos između kategorija imovine | — | 0 | 0 | (11) | 0 | 14 | | 3 |
| Ostale promjene | (3) | (2) | (1) | (13) | (2) | (7) | | (28) |
| Akumulirana amortizacija na kraju godine | (2 137) | (449) | (166) | (436) | (150) | (897) | | (4 235) |
| Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012. | 2 177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2 284 | 1 118 | 5 978 |
| Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011. | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |

u milijunima EUR

Zemljište i zgrade

Postrojenja i oprema

Namještaj i vozila

Računalni hardver

Ostala materijalna imovina

Financijski najmovi

Imovina u izgradnji

Ukupno

Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju prethodne godine

4 118

528

229

557

228

2 685

645

8 990

Povećanja

96

42

22

52

11

511

583

1 317

Otuđenja

(26)

(23)

(21)

(54)

(11)

0

0

(135)

Prijenos između kategorija imovine

102

8

0

12

0

(14)

(111)

(3)

Ostale promjene

24

3

3

11

3

(1)

1

44

Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju godine

Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju godine

4 314

4 314

558

558

233

233

578

578

231

231

3 181

3 181

1 118

1 118

10 213

10 213

Akumulirana amortizacija na kraju prethodne godine

(1 999)

(425)

(166)

(396)

(137)

(796)

(3 919)

Iznos amortizacije za godinu

(138)

(45)

(20)

(67)

(21)

(114)

(405)

Ponovno knjižena amortizacija

0

0

0

0

0

1

1

Otuđenja

3

23

21

51

10

5

113

Prijenos između kategorija imovine

—

0

0

(11)

0

14

3

Ostale promjene

(3)

(2)

(1)

(13)

(2)

(7)

(28)

Akumulirana amortizacija na kraju godine

Akumulirana amortizacija na kraju godine

(2 137)

(2 137)

(449)

(449)

(166)

(166)

(436)

(436)

(150)

(150)

(897)

(897)

(4 235)

(4 235)

Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012.

Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012.

2 177

2 177

109

109

67

67

142

142

81

81

2 284

2 284

1 118

1 118

5 978

5 978

Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011.

Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011.

2 119

103

63

161

91

1 889

645

5 071

Troškovi koji se moraju platiti u pogledu financijskih najmova i sličnih prava prikazani su u bilanci stanja kao kratkoročne i dugoročne obveze (vidi bilješke 2.15 i 2.18.1). Troškovi su sljedeći:

2.15

2.18.1

FINANCIJSKI NAJMOVI

FINANCIJSKI NAJMOVI

| u milijunima EUR |
| --- |
| Opis | Kumulativni troškovi | Iznosi koje treba platiti | Ukupna vrijednost | Naknadni troškovi imovine | Vrijednost imovine | Amortizacija | Neto knjigovodstvena vrijednost |
| (A) | < 1 godina | > 1 godina | > 5 godina | Ukupne obveze
  (b) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | = (A+B+C+D) |
| Zemljište i zgrade | 992 | 63 | 342 | 1 686 | 2 091 | 3 083 | 61 | 3 144 | (877) | 2 267 |
| Ostala materijalna imovina | 18 | 7 | 11 | 1 | 19 | 37 | — | 37 | (20) | 17 |
| Ukupno na dan 31.12.2012. | 1 010 | 70 | 353 | 1 687 | 2 110 | 3 120 | 61 | 3 181 | (897) | 2 284 |
| Kamate | | 85 | 307 | 502 | 893 | | | | | |
| Ukupna buduća minimalna plaćanja najma na dan 31.12.2012. | | 155 | 660 | 2 189 | 3 003 |
| Ukupna buduća minimalna plaćanja najma na dan 31.12.2011. | | 153 | 608 | 1 859 | 2 620 |

u milijunima EUR

Opis

Kumulativni troškovi

Iznosi koje treba platiti

Ukupna vrijednost

Naknadni troškovi imovine

Vrijednost imovine

Amortizacija

Neto knjigovodstvena vrijednost

(A)

< 1 godina

> 1 godina

> 5 godina

Ukupne obveze

(b)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

= (A+B+C+D)

Zemljište i zgrade

992

63

342

1 686

2 091

3 083

61

3 144

(877)

2 267

2 267

Ostala materijalna imovina

18

7

11

1

19

37

—

37

(20)

17

17

Ukupno na dan 31.12.2012.

1 010

70

353

1 687

2 110

3 120

61

3 181

(897)

2 284

Kamate

85

307

502

893

Ukupna buduća minimalna plaćanja najma na dan 31.12.2012.

155

660

2 189

3 003

Ukupna buduća minimalna plaćanja najma na dan 31.12.2011.

153

608

1 859

2 620

2.3.   ULAGANJA OBRAČUNANA METODOM UDJELA

ULAGANJA OBRAČUNANA METODOM UDJELA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Udjeli u zajedničkim pothvatima | 2.3.1. | 42 | 62 |
| Udjeli u pridruženim subjektima | 2.3.2. | 350 | 312 |
| Ukupno | | 392 | 374 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Udjeli u zajedničkim pothvatima

2.3.1.

2.3.1.

42

62

Udjeli u pridruženim subjektima

2.3.2.

2.3.2.

350

312

Ukupno

392

374

2.3.1.   
  Udjeli u zajedničkim pothvatima

Udjeli u zajedničkim pothvatima

| u milijunima EUR |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | FCH | Ukupno |
| Iznos na dan 31.12.2011. | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |
| Doprinosi | — | 70 | 116 | 98 | 54 | 338 |
| Podjela neto rezultata | — | (70) | (106) | (91) | (91) | (358) |
| Iznos na dan 31.12.2012. | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |

u milijunima EUR

GJU

SESAR

ITER

IMI

FCH

Ukupno

Iznos na dan 31.12.2011.

0

0

0

25

37

62

Doprinosi

—

70

116

98

54

338

Podjela neto rezultata

—

(70)

(106)

(91)

(91)

(358)

Iznos na dan 31.12.2012.

Iznos na dan 31.12.2012.

0

0

0

0

10

10

32

32

0

0

42

42

Udjeli u zajedničkim pothvatima obračunavaju se s pomoću metode udjela. Sljedeće knjigovodstvene vrijednosti pripisuju se EU-u na temelju njegova postotka sudjelovanja:

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Dugotrajna imovina | 226 | 211 |
| Kratkoročna imovina | 106 | 123 |
| Dugoročne obveze | 0 | 0 |
| Kratkoročne obveze | (291) | (314) |
| Prihodi | 8 | 8 |
| Izdaci | (427) | (379) |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Dugotrajna imovina

226

211

Kratkoročna imovina

106

123

Dugoročne obveze

0

0

Kratkoročne obveze

(291)

(314)

Prihodi

8

8

Izdaci

(427)

(379)

Zajedničko poduzeće Galileo (GJU) u likvidaciji

Zajedničko poduzeće Galileo (GJU) u likvidaciji

Likvidacija Zajedničkog poduzeća Galileo (GJU) pokrenuta je krajem 2006. i još uvijek traje. S obzirom na neaktivnost subjekta i nastavak likvidacije u 2012. prihoda i izdataka nije bilo.

Zajedničko poduzeće SESAR

Zajedničko poduzeće SESAR

Cilj ovog zajedničkog poduzeća jest osigurati modernizaciju europskog sustava upravljanja zračnim prometom i brza provedba Glavnog plana upravljanja europskim zračnim prometom usklađivanjem i usmjeravanjem svih relevantnih istraživačkih i razvojnih napora u EU-a. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu SESAR-a sudjelovala s 46,12 %. Ukupni (indikativni) doprinos Komisije predviđen za SESAR (od 2007. do 2013.) iznosi 700 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati dio u gubicima iznosi 157 milijuna EUR.

Međunarodna organizacija za energiju fuzije ITER (ITER)

Međunarodna organizacija za energiju fuzije ITER (ITER)

U ITER su uključeni EU i Kina, Indija, Rusija, Južna Koreja, Japan i SAD. ITER je osnovan radi upravljanja objektima ITER-a, poticanja uporabe objekata ITER-a, promicanja fuzijske energije kako bi u javnosti bila jasna i prihvaćena te pokretanja svih ostalih aktivnosti potrebnih za ostvarenje njegove namjene. Doprinos EU-a (Euratom) međunarodnom ITER-u ostvaruje se preko Agencije fuzija za energiju, uključujući i doprinose država članica i Švicarske. Ukupan doprinos pravno se smatra doprinosom Euratoma ITER-u jer država članice i Švicarsku u ITER-u nemaju vlasničke udjele. S obzirom da EU pravno sudjeluje u zajedničkog pothvatu međunarodnog ITER-a, Komisija mora taj udio priznati u svojem izvještaju. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu ITER-a sudjelovala s 44,25 %. Ukupni (indikativni) doprinos Euratoma predviđen za ITER (od 2007. do 2041.) iznosi 8 949 milijuna EUR.

Zajedničke tehnološke inicijative

Zajedničke tehnološke inicijative

Javno-privatna partnerstva u obliku zajedničkih tehnoloških inicijativa, koje se provode preko zajedničkih poduzeća u smislu članka 187. Ugovora, osnovana su radi provedbe ciljeva lisabonske strategije za rast i zapošljavanje. U ovaj su naslov uključeni IMI i FCH, ali tri druga, ARTEMIS, Clean Sky i ENIAC, iako pravno zajednička poduzeća, sa stajališta računovodstva moraju se smatrati pridruženim subjektima (te su stoga uključeni u bilješku 2.3.2.) jer Komisija nad njima ne vrši zajednički nadzor, već ima znatan utjecaj.

Clean Sky

2.3.2.

Zajednička tehnološka inicijativa za inovativne lijekove IMI

Zajednička tehnološka inicijativa za inovativne lijekove IMI

Zajedničko poduzeće IMI podupire pretkonkurentsko farmaceutsko istraživanje i razvoj u državama članicama i pridruženim zemljama u cilju povećanja ulaganja u istraživanje u biofarmaceutskom sektoru te promiče uključivanje malih i srednjih poduzeća (MSP) u te aktivnosti. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu IMI-ja sudjelovala s 78,58 %. Najveći indikativni doprinos Komisije do 31.12.2017. iznosit će 1 milijardu EUR.

Zajedničko poduzeće za gorivne ćelije i vodik FCH

Zajedničko poduzeće za gorivne ćelije i vodik FCH

Cilj Zajedničkog poduzeća FCH jest udruživanje resursa javnog i privatnog sektora u jačanju istraživačkih aktivnosti u cilju povećanja cjelokupne učinkovitosti europskih istraživačkih napora te ubrzanje razvoja i primjene tehnologija gorivnih ćelija i vodika. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu FCH-ja sudjelovala s 80,6 %. Najveći indikativni doprinos EU-a do 31.12.2017. iznosit će 470 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati udio gubitaka iznosi 12 milijuna EUR.

2.3.2.   
  Udjeli u pridruženim subjektima

Udjeli u pridruženim subjektima

| u milijunima EUR |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | Ukupno |
| Iznos na dan 31.12.2011. | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |
| Doprinosi | — | 22 | 97 | 16 | 135 |
| Podjela neto viška/(manjka) | 9 | (22) | (97) | (22) | (132) |
| Ostala kretanja vlasničkog kapitala | 35 | — | — | — | 35 |
| Iznos na dan 31.12.2012. | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |

u milijunima EUR

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Ukupno

Iznos na dan 31.12.2011.

292

0

0

20

312

312

Doprinosi

—

22

97

16

135

135

Podjela neto viška/(manjka)

9

(22)

(97)

(22)

(132)

(132)

Ostala kretanja vlasničkog kapitala

35

—

—

—

35

35

Iznos na dan 31.12.2012.

Iznos na dan 31.12.2012.

336

336

0

0

0

0

14

14

350

350

Udjeli u pridruženim subjektima obračunavaju se s pomoću metode udjela. Sljedeći knjigovodstveni iznosi pripisuju se EU-u na temelju njegova postotka sudjelovanja:

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Imovina | 505 | 460 |
| Obveze | (191) | (162) |
| Prihodi | 33 | 28 |
| Manjak | (177) | (182) |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Imovina

505

460

Obveze

(191)

(162)

Prihodi

33

28

Manjak

(177)

(182)

Europski investicijski fond (EIF)

Europski investicijski fond (EIF)

Europski investicijski fond (EIF) jest financijska institucija EU-a koja se bavi osiguranjem rizičnog kapitala i jamstava MSP-ovima. Komisija je platila 20 % udjela tako da bilanca nepozvanih sredstava iznosi 720 milijuna EUR.

| u milijunima EUR |
| --- |
| EIF | Ukupni kapital EIF-a | Kapital koji je upisala Komisija |
| Ukupni kapital | 3 000 | 900 |
| Uplaćeno | (600) | (180) |
| Nepozvano | 2 400 | 720 |

u milijunima EUR

EIF

Ukupni kapital EIF-a

Kapital koji je upisala Komisija

Ukupni kapital

3 000

900

Uplaćeno

(600)

(180)

Nepozvano

Nepozvano

2 400

2 400

720

720

Zajedničko poduzeće ARTEMIS

Zajedničko poduzeće ARTEMIS

To je poduzeće osnovano radi provedbe zajedničke tehnološke inicijative s privatnim sektorom u ugrađenim računalnim sustavima. Najveći indikativni doprinos Komisije iznosi 420 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati dio u gubicima iznosi 5 milijuna EUR (95,2 % udjela u vlasništvu).

Zajedničko poduzeće Clean Sky

Zajedničko poduzeće Clean Sky

Cilj tog poduzeća jest ubrzati razvoj, provjeru i predstavljanje čistih tehnologija zračnog prometa u EU-u, a posebno stvaranje radikalno novog sustava zračnog prijevoza u cilju smanjenja učinka zračnog prijevoza na okoliš. Najveći indikativni doprinos Komisije iznosi 800 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati udio gubitaka iznosi 48 milijuna EUR (62,89 % udjela u vlasništvu).

Zajedničko poduzeće ENIAC

Zajedničko poduzeće ENIAC

Cilj ENIAC-a jest utvrditi usuglašeni istraživački program u području nanoelektronike kako bi se postavili istraživački prioriteti za razvoj i donošenje ključnih sposobnosti u tom području. Ti će se ciljevi ostvarivati udruživanjem resursa javnog i privatnog sektora radi podupiranja istraživačkih i razvojnih aktivnosti u obliku projekata. Ukupna obveza EU-a iznosi 450 milijuna EUR. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu ENIAC-a imala udio u vlasništvu od 95,9 %.

2.4.   DUGOTRAJNA IMOVINA

DUGOTRAJNA IMOVINA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Financijska imovina raspoloživa za prodaju | 2.4.1. | 4 870 | 2 272 |
| Zajmovi | 2.4.2. | 57 441 | 41 400 |
| Ukupno | | 62 311 | 43 672 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012

31.12.2011

Financijska imovina raspoloživa za prodaju

2.4.1.

2.4.1.

4 870

2 272

Zajmovi

2.4.2.

2.4.2.

57 441

41 400

Ukupno

62 311

43 672

2.4.1.   
  Dugotrajna financijska imovina raspoloživa za prodaju.

Dugotrajna financijska imovina raspoloživa za prodaju.

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Jamstveni fond (5) | 1 327 | 1 475 |
| EZUČ u likvidaciji | 1 102 | — |
| Ulaganja fonda BUFI | 832 | — |
| Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) | 593 | — |
| Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) | 52 | — |
| Europska agencija za kemikalije | 52 | — |
| Europska banka za obnovu i razvoj | 188 | 188 |
| Aktivnosti rizičnog kapitala | 123 | 134 |
| Početak ETF-a | 305 | 234 |
| Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju | 296 | 241 |
| Ukupno | 4 870 | 2 272 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Jamstveni fond (5)

5

1 327

1 475

EZUČ u likvidaciji

1 102

—

Ulaganja fonda BUFI

832

—

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF)

593

—

Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT)

52

—

Europska agencija za kemikalije

52

—

Europska banka za obnovu i razvoj

188

188

Aktivnosti rizičnog kapitala

123

134

Početak ETF-a

305

234

Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju

296

241

Ukupno

4 870

2 272

Kako bi se od 2012. što bolje predstavila ekonomska stvarnost, sva financijska imovina raspoloživa za prodaju prikazuje se u skladu s njezinim preostalim dospijećem na datum bilance stanja. Imovina s dospijećem dužim od 1 godine na datum izvješćivanja prikazuje se kao dugotrajna, a imovina s dospijećem prije kraja 2013. prikazuje se kao kratkotrajna imovina (vidi bilješku 2.8). Za razliku od 2011. prethodno navedeni iznosi Jamstvenog fonda za 2012. prikazan je bez novca i novčanih ekvivalenata (2011.: 302 milijuna EUR) i povezanih obveza (2011.: 1 milijun EUR). Da je sadašnji pristup primijenjen u izvještaju za 2011., usporedni podaci bili bi sljedeći:

2.8

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Jamstveni fond (6) | 1 327 | 973 |
| EZUČ u likvidaciji | 1 102 | 982 |
| Ulaganja fonda BUFI | 832 | 588 |
| Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) | 593 | 365 |
| Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) | 52 | 47 |
| Europska agencija za kemikalije | 52 | 91 |
| Europska banka za obnovu i razvoj | 188 | 188 |
| Aktivnosti rizičnog kapitala | 123 | 134 |
| Početak ETF-a | 305 | 234 |
| Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju | 296 | 241 |
| Ukupno | 4 870 | 3 843 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Jamstveni fond (6)

6

1 327

973

EZUČ u likvidaciji

1 102

982

Ulaganja fonda BUFI

832

588

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF)

593

365

Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT)

52

47

Europska agencija za kemikalije

52

91

Europska banka za obnovu i razvoj

188

188

Aktivnosti rizičnog kapitala

123

134

Početak ETF-a

305

234

Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju

296

241

Ukupno

4 870

3 843

Jamstveni fond

Jamstveni fond

Jamstvenim fondom za vanjska djelovanja obuhvaćeni su zajmovi za koje EU jamči na temelju odluke Vijeća, osobito kad je riječ o davanju zajmova Europske investicijske banke (EIB) za aktivnosti izvan EU-a i zajmova mikrofinancijske pomoći (MFA) i Euratoma izvan EU-a. Riječ je o dugoročnom instrumentu za pokrivanje svih neplaćenih zajmove za koje jamči EU. Sredstva fonda osiguravaju se plaćanjima iz općeg proračuna EU-a koja odgovaraju 9 % kapitalne vrijednosti aktivnosti, primicima od kamata na ulaganja iz imovine fonda i iznosima koje su vratili dužnici koji su kasnili s plaćanjem i za koje je fond morao aktivirati jamstva. Sav nastali godišnji višak vraća se u proračun EU-a kao prihod.

Od EU-a se zahtijeva da za pokrivanje zajmova trećim zemljama uključi jamstvenu pričuvu. Ta je pričuva namijenjena pokrivanju zahtjeva Jamstvenog fonda i, ako je potrebno, aktiviranih jamstava koji premašuju raspoloživa sredstva fonda tako da se za te iznose može teretiti proračun. Ta pričuva odgovara ciljnom iznosu od 9 % nepodmirenih zajmova na kraju godine.

EZUČ u likvidaciji

EZUČ u likvidaciji

Kad je riječ o iznosima EZUČ-a u likvidaciji, sva financijska imovina raspoloživa za prodaju jesu dužnički vrijednosni papiri izraženi u eurima i kotirani na aktivnom tržištu. Na dan 31. prosinca 2012. dužnički vrijednosni papiri (iskazani po njihovoj poštenoj vrijednosti) koji dospijevaju tijekom 2013. iznose 490 milijuna EUR (2011.: 481 milijun EUR).

Ulaganja fonda BUFI

Ulaganja fonda BUFI

Privremeno naplaćenim novčanim kaznama od 1. siječnja 2010. upravlja Komisija preko posebno osnovanog fonda (BUFI) i one se ulažu u financijske instrumente razvrstane u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju.

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika RSFF

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika RSFF

Instrumentom za financiranje na temelju podjele rizika upravlja EIB, a ulagački portfelj Komisije koristi se za rezerviranje financijskog rizika zajmova i jamstava EIB-a za opravdane istraživačke projekte. Ukupno je za razdoblje od 2007. do 2013. predviđen proračun Komisije u iznosu do 1 milijardu EUR, od čega je do 800 milijuna EUR osigurano iz posebnog programa „Suradnja”, a do 200 milijuna EUR iz posebnog programa „Kapaciteti”. EIB se obvezao da će osigurati isti iznos.

Doprinos Komisije RSFF-u do 31. prosinca 2012., uključujući doprinose EFTA-e i trećih zemalja, iznosio je 1 006 milijuna EUR. Doprinose je EIB uložio u obveznice (31. prosinca 2012. poštena vrijednost u iznosu od 754 milijuna EUR) te gotovinske i oročene depozite (314 milijuna EUR). Iznos od 948 milijuna EUR iskazan kao nepredviđena obveza (bilješka 5.2.1.) predstavlja najveći gubitak 31. prosinca 2012. koji bi nastao za Komisiju u slučaju neotplaćivanja zajmova ili jamstava koje je EIB u okviru RSFF-a dao. Treba napomenuti da je cjelokupni rizik Komisije ograničen na iznos kojim pridonosi ovom instrumentu.

5.2.1.

Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT)

Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT)

Iz Instrumenta za kreditna jamstva za projekte TEN-T izdaju se jamstva za ublaživanje prihodovnih rizika u početnim godinama projekata TEN u području prijevoza. Posebno se jamstvom mogu u cijelosti pokriti rezervne kreditne linije, koje se mogu aktivirati samo u slučajevima kad novčani tokovi projekta nisu dovoljni za otplatu nadređenog duga. Instrument je zajednički financijski proizvod Komisije i EIB-a, a na temelju uredbe o TEN-T-u iz proračuna EU-a izdvojeno je 500 milijuna EUR koji će se dodijeliti u razdoblju od 2007. do 2013. EIB će dodijeliti dodatnih 500 milijuna EUR tako da će u konačnici za ovaj instrument biti raspoloživ iznos od 1 milijarde EUR.

Doprinos Komisije LGTT-u do 31. prosinca 2012. iznosio je 155 milijuna EUR. Ta je sredstva EIB uložio je u obveznice (31. prosinca 2012. poštena vrijednost u iznosu od 75 milijuna EUR) te u oročene depozite (88 milijuna EUR). Do konca 2012. potpisani su zajmovi u iznosu od 523 milijuna EUR te stoga pokriveni jamstvom. Iznos od 39 milijuna EUR iskazan kao nepredviđena obveza (bilješka 5.2.1.) predstavlja najveći gubitak 31. prosinca 2012. koji bi nastao za Komisiju u slučaju neotplaćivanja zajmova koje je dao EIB u okviru LGTT-a. To predstavlja 7,4 % ukupnih zajamčenih iznosa. Treba napomenuti da je cjelokupni rizik Komisije ograničen na iznos kojim pridonosi ovom instrumentu.

5.2.1.

Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD)

Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD)

S obzirom na to da EBRD ne kotira na burzama i s obzirom na ugovorna ograničenja obuhvaćena statutom EBRD-a, između ostalog povezana s prodajom sudjelujućih interesa, ograničenih na trošak stjecanja i dopuštenih samo postojećim dioničarima, udio Komisije vrjednuje se prema trošku umanjenom za otpis umanjenja vrijednosti.

| u milijunima EUR |
| --- |
| EBRD | Ukupni kapital EBRD-a | Kapital koji je upisala Komisija |
| Ukupni kapital | 29 601 | 900 |
| Uplaćeno | (6 202) | (188) |
| Nepozvano | 23 399 | 712 |

u milijunima EUR

EBRD

Ukupni kapital EBRD-a

Kapital koji je upisala Komisija

Ukupni kapital

29 601

900

Uplaćeno

(6 202)

(188)

Nepozvano

Nepozvano

23 399

23 399

712

712

Aktivnosti rizičnog kapitala

Aktivnosti rizičnog kapitala

U okviru aktivnosti rizičnog kapitala financijskim posrednicima daju se iznosi za financiranje vlasničkih ulaganja. Njima upravlja EIB, a financiraju se u okviru europske susjedske politike.

Početak ETF-a

Početak ETF-a

Tim su fondom obuhvaćeni program za rast i zapošljavanje, program MAP, program CIP i pilot-projekt za prijenos tehnologije, pod pokroviteljstvom EIF-a, kojima se podupire osnivanje i financiranje novih MSP-ova ulaganjem u pogodne specijalizirane fondove poduzetničkog kapitala. Na kraju godine preuzete su obveze u iznosu od dodatnih 122 milijuna EUR koje se odnose na početak ETF-a, ali ih ostale stranke još nisu upotrijebile.

Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju

Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju

Glavni iznosi uključeni u prethodnu tablicu pod dugoročna ulaganja raspoloživa za prodaju jesu Europski fond za jugoistočnu Europu (113 milijuna EUR), Fond za zeleni razvoj (39 milijuna EUR) i Fond GEEREF (68 milijuna EUR).

Europski fond za jugoistočnu Europu

Fond za zeleni razvoj

Fond GEEREF

2.4.2.   
  Dugoročni zajmovi

Dugoročni zajmovi

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Zajmovi odobreni iz proračuna EU-a i EZUČ-a | 2.4.2.1. | 162 | 170 |
| Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava | 2.4.2.2. | 57 279 | 41 230 |
| Ukupno | | 57 441 | 41 400 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Zajmovi odobreni iz proračuna EU-a i EZUČ-a

2.4.2.1.

2.4.2.1.

162

170

Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava

2.4.2.2.

2.4.2.2.

57 279

41 230

Ukupno

57 441

41 400

2.4.2.1.   Zajmovi odobreni iz proračuna Europske unije i EZUČ-a u likvidaciji

Zajmovi odobreni iz proračuna Europske unije i EZUČ-a u likvidaciji

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Zajmovi pod posebnim uvjetima | Stambeni zajmovi EZUČ-a | Ukupno |
| Ukupno na dan 31.12.2011. | 151 | 19 | 170 |
| Novi zajmovi | — | — | — |
| Otplate | (17) | (4) | (21) |
| Tečajne razlike | 1 | — | 1 |
| Promjene knjigovodstvene vrijednosti | 11 | 1 | 12 |
| Ukupno na dan 31.12.2012. | 146 | 16 | 162 |

u milijunima EUR

Zajmovi pod posebnim uvjetima

Stambeni zajmovi EZUČ-a

Ukupno

Ukupno na dan 31.12.2011.

151

19

170

Novi zajmovi

—

—

—

Otplate

(17)

(4)

(21)

Tečajne razlike

1

—

1

Promjene knjigovodstvene vrijednosti

11

1

12

Ukupno na dan 31.12.2012.

146

16

162

Zajmovi pod posebnim uvjetima daju se uz povlaštenu stopu kao dio suradnje s državama izvan EU-a. Svi iznosi dospijevaju nakon više od 12 mjeseci nakon kraja godine. Na te se zajmove primjenjuje efektivna kamatna stopa između 7,73 % i 14,507 %.

2.4.2.2.   Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava

Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava

| u milijunima EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | BOP | EFSM | EZUČ u likvidaciji | Ukupno |
| Ukupno na dan 31.12.2011. | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Novi zajmovi | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Otplate | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Promjene knjigovodstvene vrijednosti | (1) | (2) | (2) | 332 | (4) | 323 |
| Ukupno na dan 31.12.2012. | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 |
| Dospijeće iznosa < 1 godina | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Dospijeće iznosa > 1 godina | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 279 |

u milijunima EUR

MFA

Euratom

BOP

EFSM

EZUČ u likvidaciji

Ukupno

Ukupno na dan 31.12.2011.

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Novi zajmovi

39

—

—

15 800

—

15 839

Otplate

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Tečajne razlike

—

—

—

—

5

5

Promjene knjigovodstvene vrijednosti

(1)

(2)

(2)

332

(4)

323

Ukupno na dan 31.12.2012.

549

425

11 623

44 476

221

57 294

Dospijeće iznosa < 1 godina

15

—

—

—

—

15

Dospijeće iznosa > 1 godina

Dospijeće iznosa > 1 godina

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

221

221

57 279

57 279

Do znatnog povećanja tih iznosa došlo je zbog zajmova danih u okviru EFSM-a tijekom 2012., a oni se ogledaju u povećanju uzetih zajmova EU-a (vidi bilješku 2.14.). Za više informacija o uzimanju i davanju zajmova vidi bilješku 7.

2.14.

7

2.5.   DUGOROČNA POTRAŽIVANJA I SREDSTVA ZA POVRAT

DUGOROČNA POTRAŽIVANJA I SREDSTVA ZA POVRAT

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Države članice | 545 | 268 |
| Ostali | 19 | 21 |
| Ukupno | 564 | 289 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Države članice

545

268

Ostali

19

21

Ukupno

564

289

Od navedenih potraživanja 550 milijuna EUR (2011.: 273 milijuna EUR) odnosi se na nerazmjenske transakcije.

Nepodmireni iznosi država članica odnose se na neizvršene odluke o poravnanju računa za ruralni razvoj iz EFJP-a i EPFRR-a.

2.6.   DUGOROČNO PRETFINANCIRANJE

DUGOROČNO PRETFINANCIRANJE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Pretfinanciranje | 2.6.1. | 40 790 | 40 625 |
| Unaprijed plaćeni izdaci | 2.6.2. | 3 715 | 4 098 |
| Ukupno | | 44 505 | 44 723 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Pretfinanciranje

2.6.1.

2.6.1.

40 790

40 625

Unaprijed plaćeni izdaci

2.6.2.

2.6.2.

3 715

4 098

Ukupno

44 505

44 723

2.6.1.   
  Pretfinanciranje

Pretfinanciranje

Vrijeme predviđeno za povrat ili upotreba pretfinanciranja određuje hoće li se prefinanciranje iskazati kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina pretfinanciranja. Upotreba se definira ugovorom na temelju kojeg se projekt izvodi. Sva plaćanja ili upotreba koji dospijevaju u roku od dvanaest mjeseci od datuma izvješćivanja iskazuju se kao kratkotrajno pretfinanciranje.

Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem

Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem

To su jamstva koje Komisija zahtijeva od korisnika koji nisu države članice, u određenim slučajevima pri plaćanju predujmova (pretfinanciranje). Za tu vrstu jamstva iskazuju se dvije vrijednosti, „nominalna” i „tekuća” vrijednost. Kod „nominalne” vrijednosti financirani događaj povezan je postojanjem jamstva. Kod „tekuće” vrijednosti događaj koji aktivira jamstvo je plaćanje pretfinanciranja i/ili naknadna poravnanja. Na dan 31. prosinca 2012.„nominalna” vrijednost jamstava koja je u vezi s pretfinanciranjem primio ERF iznosila je 1 348 milijuna EUR, a „tekuća” vrijednost tih jamstava iznosila je 1 083 milijuna EUR (2011.: 1 330 milijuna EUR odnosno 1 083 milijuna EUR).

Određeni iznosi pretfinanciranja isplaćeni u okviru 7. istraživačkog okvirnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj (FP7) pokrivaju se iz Jamstvenog fonda sudionika (PGF) – pretfinanciranje isplaćeno 2012 iznosilo je ukupno 4 milijarde EUR (2011.: 3,3 milijarde EUR). Taj je fond odvojen od EU-a i ne konsolidira se u ovom izvještaju – bilješka 11.2.3.

11.2.3

| u milijunima EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Izravno centralizirano upravljanje | 1 249 | 1 219 |
| Neizravno centralizirano upravljanje | 1 042 | 774 |
| Decentralizirano upravljanje | 677 | 697 |
| Podijeljeno upravljanje | 37 214 | 37 249 |
| Zajedničko upravljanje | 592 | 686 |
| Upravljanje drugih institucija i agencija | 16 | — |
| Ukupno | 40 790 | 40 625 |

u milijunima EUR

Vrsta upravljanja

31.12.2012.

31.12.2011.

Izravno centralizirano upravljanje

1 249

1 219

Neizravno centralizirano upravljanje

1 042

774

Decentralizirano upravljanje

677

697

Podijeljeno upravljanje

37 214

37 249

Zajedničko upravljanje

592

686

Upravljanje drugih institucija i agencija

16

—

Ukupno

40 790

40 625

Najvažniji dugoročni iznosi financiranja odnose se na strukturne mjere za programsko razdoblje 2007. – 2013.: regionalni fond za razvoj (ERDF) i kohezijski fond (CF) 23,9 milijarde EUR, socijalni fond (ESF) 6,5 milijarde EUR, poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) 6,1 milijarde EUR i ribarstveni fond (EFF) 0,6 milijarde EUR. S obzirom na to da su mnogi projekti dugoročni, potrebno je osigurati raspoloživost povezanih predujmova tijekom razdoblja duljeg od jedne godine. Stoga se ovi iznosi pretfinanciranja prikazuju kao dugotrajna imovina.

Pretfinanciranje predstavlja veliki dio ukupne imovine EU-a te mu se posvećuje odgovarajuća i redovita pažnja. Treba napomenuti da razina iznosa pretfinanciranja različitih programa mora biti dovoljna da se osigura potreban protok kako bi korisnik mogao pokrenuti projekt, uz istovremenu zaštitu financijskih interesa EU-a i uzimanje u obzir pravnih, operativnih i troškovno učinkovitih ograničenja. Kako bi unaprijedila praćenje pretfinanciranja, Komisija uzima u obzir sve te elemente.

2.6.2.   
  Unaprijed plaćeni izdaci

Unaprijed plaćeni izdaci

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Instrumenti financijskog inženjeringa | 2 717 | 3 378 |
| Programi pomoći | 998 | 720 |
| Ukupno | 3 715 | 4 098 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Instrumenti financijskog inženjeringa

2 717

3 378

Programi pomoći

998

720

Ukupno

3 715

4 098

U okviru programâ strukturnih fondova za razdoblje 2007. – 2013. plaćanja državama članicama mogu se vršiti iz proračuna EU-a kako bi se pridonijelo instrumentima financijskog inženjeringa (u obliku zajmova, vlasničkih ulaganja ili jamstava) koje su utvrdile države članice koje njima upravljaju. Novac neiskorišten u okviru tih instrumenta na kraju godine upisuje se u vlasništvo EU-a (kao i standardno pretfinanciranje) te se stoga u bilanci stanja Komisije smatra imovinom. Međutim, temeljni pravni akti ne obvezuju države članice da podnose periodične izvještaje Komisiji o uporabi tih predujmova, a u nekim ih slučajevima ni ne prikazuju u izvještajima o rashodima koje podnose Komisiji. Stoga se na temelju informacija primljenih od država članica o uporabi tih sredstava, na kraju svake godine procjenjuje vrijednost te imovine.

Iznosi uneseni u naslov programa pomoći predstavljaju procjenu Komisije o otvorenim predujmovima za različite programe pomoći (državne potpore, tržišne mjere EFJP-a).

KRATKOTRAJNA IMOVINA

KRATKOTRAJNA IMOVINA

2.7.   ZALIHE

ZALIHE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Znanstveni materijali | 81 | 78 |
| Ostalo | 57 | 16 |
| Ukupno | 138 | 94 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Znanstveni materijali

81

78

Ostalo

57

16

Ukupno

138

94

2.8.   KRATKOTRAJNA FINANCIJSKA IMOVINA

KRATKOTRAJNA FINANCIJSKA IMOVINA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Financijska imovina raspoloživa za prodaju | 2.8.1. | 1 858 | 3 619 |
| Zajmovi | 2.8.2. | 123 | 102 |
| Ukupno | | 1 981 | 3 721 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Financijska imovina raspoloživa za prodaju

2.8.1.

2.8.1.

1 858

3 619

Zajmovi

2.8.2.

2.8.2.

123

102

Ukupno

1 981

3 721

2.8.1.   
  Kratkotrajna financijska imovina raspoloživa za prodaju

Kratkotrajna financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju kupuje se radi povrata ulaganja ili služi za uspostavu posebne imovinske strukture ili sekundarnog izvora likvidnosti te se stoga može prodavati u slučaju potrebne ili promjena kamatnih stopa. Pregled financijske imovine raspoložive za prodaju s preostalim dospijećem do kraja 2013. prikazan je u sljedećoj tablici:

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Jamstveni fond | 268 | — |
| EZUČ u likvidaciji | 490 | 1 463 |
| Ulaganja fonda BUFI | 845 | 1 358 |
| Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) | 160 | 547 |
| Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) | 23 | 97 |
| Europska agencija za kemikalije | 69 | 151 |
| Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju | 3 | 3 |
| Ukupno | 1 858 | 3 619 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Jamstveni fond

268

—

EZUČ u likvidaciji

490

1 463

Ulaganja fonda BUFI

845

1 358

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF)

160

547

Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT)

23

97

Europska agencija za kemikalije

69

151

Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju

3

3

Ukupno

1 858

3 619

Kako je objašnjeno u bilješci 2.4.1, od 2012. promijenjen je način prikazivanja financijske imovine raspoložive za prodaju. Da je isti pristup primijenjen u izvještaju za 2011., usporedni podaci bili bi sljedeći:

2.4.1

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Jamstveni fond | 268 | 201 |
| EZUČ u likvidaciji | 490 | 481 |
| Ulaganja fonda BUFI | 845 | 770 |
| Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) | 160 | 182 |
| Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) | 23 | 49 |
| Europska agencija za kemikalije | 69 | 60 |
| Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju | 3 | 3 |
| Ukupno | 1 858 | 1 746 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Jamstveni fond

268

201

EZUČ u likvidaciji

490

481

Ulaganja fonda BUFI

845

770

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF)

160

182

Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT)

23

49

Europska agencija za kemikalije

69

60

Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju

3

3

Ukupno

1 858

1 746

2.8.2.   
  Kratkotrajni zajmovi

Kratkotrajni zajmovi

U ovaj naslov unose se zajmovi s preostalim konačnim dospijećem kraćim od 12 mjeseci nakon datuma bilance stanja (za više detalja vidi bilješku 2.4.2.2.). U ovaj naslov unose se i oročeni depoziti Europske službe za vanjsko djelovanje (42 milijuna EUR) i EZUČ-a u likvidaciji (22 milijuna EUR).

2.4.2.2.

2.9.   KRATKOROČNA POTRAŽIVANJA I SREDSTVA ZA POVRAT

KRATKOROČNA POTRAŽIVANJA I SREDSTVA ZA POVRAT

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Novčane kazne | 2.9.1. | 4 090 | 3 125 |
| Države članice | 2.9.2. | 6 270 | 2 693 |
| Obračunani prihodi i odgođeni troškovi | 2.9.3. | 3 368 | 3 267 |
| Ostala potraživanja i sredstva za povrat | 2.9.4. | 311 | 392 |
| Ukupno | | 14 039 | 9 477 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Novčane kazne

2.9.1.

2.9.1.

4 090

3 125

Države članice

2.9.2.

2.9.2.

6 270

2 693

Obračunani prihodi i odgođeni troškovi

2.9.3.

2.9.3.

3 368

3 267

Ostala potraživanja i sredstva za povrat

2.9.4.

2.9.4.

311

392

Ukupno

14 039

9 477

Navedeni ukupan iznos sadržava 13 729 milijuna EUR (2011.: 8 955 milijuna EUR) koji se odnose na nerazmjenske transakcije.

2.9.1.   
  Novčane kazne

Novčane kazne

Ovi iznosi osigurat će se iz novčanih kazni koje je odredila Komisija u iznosu od 4 357 milijuna EUR (2011.: 3 369 milijuna EUR) umanjeno za otpis u iznosu od 267 milijuna EUR (2011.: 244 milijuna EUR).

U pogledu tih potraživanja za novčane kazne nepodmirene do 31. prosinca 2012. primljena su jamstva u ukupnom iznosu od 2 513 milijuna EUR (2011.: 3 012 milijuna EUR). Treba napomenuti da 1 471 milijun EUR potraživanja dospijevaju nakon 31. prosinca 2012.

2.9.2.   
  Države članice

Države članice

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Potraživanja u vezi EFJP-a i ruralnog razvoja |
| EFJP | 1 172 | 1 439 |
| EPFRR | 14 | 23 |
| TRDI | 44 | 37 |
| SAPARD | 136 | 142 |
| Otpis | (814) | (771) |
| Ukupno | 552 | 870 |
| Plaćeni i vraćeni PDV | 44 | 41 |
| Vlastita sredstva: |
| Utvrđena u izvještaju A | 45 | 29 |
| Utvrđena u posebnom izvještaju | 1 294 | 1 263 |
| Vlastita sredstva za naplatu | 3 617 | — |
| Otpis | (773) | (779) |
| Ostalo | 16 | 114 |
| Ukupno | 4 199 | 627 |
| Ostala sredstva za povrat od država članica: |
| Očekivani povrat pretfinanciranja | 1 220 | 963 |
| Ostalo | 255 | 192 |
| Ukupno | 1 475 | 1 155 |
| Ukupno | 6 270 | 2 693 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Potraživanja u vezi EFJP-a i ruralnog razvoja

Potraživanja u vezi EFJP-a i ruralnog razvoja

EFJP

1 172

1 439

EPFRR

14

23

TRDI

44

37

SAPARD

136

142

Otpis

(814)

(771)

Ukupno

552

870

Plaćeni i vraćeni PDV

Plaćeni i vraćeni PDV

44

44

41

41

Vlastita sredstva:

Vlastita sredstva:

Utvrđena u izvještaju A

45

29

Utvrđena u posebnom izvještaju

1 294

1 263

Vlastita sredstva za naplatu

3 617

—

Otpis

(773)

(779)

Ostalo

16

114

Ukupno

4 199

627

Ostala sredstva za povrat od država članica:

Ostala sredstva za povrat od država članica:

Očekivani povrat pretfinanciranja

1 220

963

Ostalo

255

192

Ukupno

1 475

1 155

Ukupno

6 270

2 693

Potraživanja u vezi s EFJP-om i ruralnim razvojem

Potraživanja u vezi s EFJP-om i ruralnim razvojem

Ovom stavkom obuhvaćeni su prvenstveno iznosi koje države članice duguju na dan 31. prosinca u skladu sa svojom prijavom i potvrdom od 15. listopada. Vrši se procjena tih potraživanja nakon prijave i do 31. prosinca. Komisija vrši i procjenu otpisa za dugovane iznose koji se vjerojatno neće vratiti. Te prilagodbe ne znače da se Komisija odriče naplate tih sredstava u budućnosti. U prilagodbu se uključuje i smanjenje od 20 % koje države članice mogu zadržati za pokrivanje administrativnih troškova.

Potraživanja u vezi s vlastitim sredstvima

Potraživanja u vezi s vlastitim sredstvima

Znatno povećanje potraživanja od država članica objašnjava se uglavnom iznosom od 3 617 milijuna EUR vlastitih sredstava koja se primaju do 31. prosinca 2012. u vezi s izmjenama proračuna 5/2012 i 6/2012. Izmjene proračuna donesene su 21. studenoga 2012. odnosno 12. prosinca 2012. U skladu s člankom 10. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 unosi koji odgovaraju ponovnom usklađivanju doprinosa od BNP-a provedeni su prvog radnog dana siječnja 2013.

Treba napomenuti da države članice imaju pravu zadržati 25 % tradicionalnih vlastitih sredstava za troškove naplate te su stoga navedeni iznosi prikazani bez tih smanjenja. Na temelju procjena država članica od njihovih potraživanja oduzet je otpis. Međutim, to ne znači da se Komisija odriče naplate iznosa obuhvaćenih usklađivanjem vrijednosti.

2.9.3.   
  Obračunani prihodi i odgođeni troškovi

Obračunani prihodi i odgođeni troškovi

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Obračunani prihodi | 3 002 | 2 952 |
| Odgođeni troškovi | 351 | 296 |
| Ostalo | 15 | 19 |
| Ukupno | 3 368 | 3 267 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Obračunani prihodi

3 002

2 952

Odgođeni troškovi

351

296

Ostalo

15

19

Ukupno

3 368

3 267

Glavni iznos iz ovog naslova jest obračunani prihod:

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Vlastita sredstva | 2 388 | 2 644 |
| Poljoprivredni namjenski prihod za studeni i prosinac | 218 | 111 |
| Kohezijski fond, fondovi za regionalni i ruralni razvoj: financijske korekcije | 276 | 16 |
| Ostali obračunani prihodi | 120 | 181 |
| Ukupno | 3 002 | 2 952 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Vlastita sredstva

2 388

2 644

Poljoprivredni namjenski prihod za studeni i prosinac

218

111

Kohezijski fond, fondovi za regionalni i ruralni razvoj: financijske korekcije

276

16

Ostali obračunani prihodi

120

181

Ukupno

3 002

2 952

2.9.4.   
  Ostala potraživanja i sredstva za povrat

Ostala potraživanja i sredstva za povrat

U ovaj naslov unose se uglavnom sredstva za povrat iznosa pretfinanciranja, povrat troškova te ostalih prihoda od administrativnih i operativnih mjera.

2.10.   KRATKOROČNO PRETFINANCIRANJE

KRATKOROČNO PRETFINANCIRANJE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Pretfinanciranje | 2.10.1 | 9 548 | 8 089 |
| Unaprijed plaćeni izdaci | 2.10.2 | 3 690 | 2 918 |
| Ukupno | | 13 238 | 11 007 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Pretfinanciranje

2.10.1

2.10.1

9 548

8 089

Unaprijed plaćeni izdaci

2.10.2

2.10.2

3 690

2 918

Ukupno

13 238

11 007

2.10.1.   
  Pretfinanciranje

Pretfinanciranje

| u milijunima EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Izravno centralizirano upravljanje | 3 289 | 3 048 |
| Neizravno centralizirano upravljanje | 3 908 | 3 037 |
| Decentralizirano upravljanje | 301 | 330 |
| Podijeljeno upravljanje | 1 008 | 761 |
| Zajedničko upravljanje | 844 | 803 |
| Upravljanje drugih institucija i agencija | 198 | 110 |
| Ukupno | 9 548 | 8 089 |

u milijunima EUR

Vrsta upravljanja

31.12.2012.

31.12.2011.

Izravno centralizirano upravljanje

3 289

3 048

Neizravno centralizirano upravljanje

3 908

3 037

Decentralizirano upravljanje

301

330

Podijeljeno upravljanje

1 008

761

Zajedničko upravljanje

844

803

Upravljanje drugih institucija i agencija

198

110

Ukupno

9 548

8 089

Bilanca kratkoročnog pretfinanciranja sastoji se od dvije posebne sastavnice: bruto pretfinanciranje i obračunane obveze izvršene za to prefinanciranje (odražavaju procjenu povezanih rashoda nastalih na kraju godine). Za primjerenu analizu promjene bilance neto kratkoročnog pretfinanciranja od jedne do druge godine treba uzeti u obzir oba elementa.

S jedne strane, zbog znatnog napretka u zatvaranju prethodnog programskog razdoblja 2000. – 2006. bruto kratkoročno pretfinanciranje u okviru podijeljenog upravljanja za 2012. smanjeno je za dodatnih 3 milijarde EUR. S druge strane, obračunane obveza za to pretfinanciranje smanjene su za 3,3 milijarde EUR zbog čega je neto kratkoročno pretfinanciranje povećano za ukupno 0,3 milijarde EUR. Razlog tih kretanja jest preklapanje prethodnog programskog razdoblja 2000. – 2006. (koji je trenutačno u fazi zatvaranja) s tekućim programskim razdobljem 2007. – 2013. Dok se procjenjuje da je pretfinanciranje povezano s prethodnim programskim razdobljem u potpunosti upotrijebljeno (tj. neto bilance jest nula), pretfinanciranje u tekućem programskom razdoblju prema procjenama do 31. prosinca 2012. samo je djelomično upotrijebljeno. Procjenjuje se da će preostali iznos biti upotrijebljen tijekom 2013. ili kasnije.

Slično se može primijetiti za izravno centralizirano upravljanje za koje je bruto pretfinanciranje smanjeno za 741 milijun EUR, a neto pretfinanciranje neznatno povećano za 241 milijun EUR.

2.10.2.   
  Unaprijed plaćeni izdaci

Unaprijed plaćeni izdaci

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Instrumenti financijskog inženjeringa | 1 358 | 1 126 |
| Programi pomoći | 2 332 | 1 792 |
| Ukupno | 3 690 | 2 918 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Instrumenti financijskog inženjeringa

1 358

1 126

Programi pomoći

2 332

1 792

Ukupno

3 690

2 918

2.11.   NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI

NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Neograničena novčana sredstva: | 2.11.1. | | |
| Računi u riznicama i središnjim bankama | | 2 203 | 7 450 |
| Tekući računi | | 967 | 1 099 |
| Knjiga blagajne | | 38 | 43 |
| Prijenos sredstava (sredstva u prijenosu) | | (1) | (5) |
| Ukupno | | 3 207 | 8 587 |
| Novčana sredstva iz financijskih instrumenata i oročeni depoziti | 2.11.2. | 2 345 | 2 028 |
| Ograničena novčana sredstva | 2.11.3. | 5 122 | 8 320 |
| Ukupno | | 10 674 | 18 935 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Neograničena novčana sredstva:

Neograničena novčana sredstva:

2.11.1.

2.11.1.

Računi u riznicama i središnjim bankama

2 203

7 450

Tekući računi

967

1 099

Knjiga blagajne

38

43

Prijenos sredstava (sredstva u prijenosu)

(1)

(5)

Ukupno

3 207

8 587

Novčana sredstva iz financijskih instrumenata i oročeni depoziti

Novčana sredstva iz financijskih instrumenata i oročeni depoziti

2.11.2.

2.11.2.

2 345

2 345

2 028

2 028

Ograničena novčana sredstva

Ograničena novčana sredstva

2.11.3.

2.11.3.

5 122

5 122

8 320

8 320

Ukupno

10 674

18 935

2.11.1.   
  Neograničena novčana sredstva

Neograničena novčana sredstva

Neograničenim novčanim sredstvima obuhvaćena su sva sredstva koja EU drži na računima u svim državama članicama i državama EFTA-e (riznice ili središnje banke), te tekući računi, knjige blagajne i gotovina.

Do znatnog smanjenja neograničenih novčanih sredstava došlo je uglavnom zbog smanjenja na računima u riznicama i središnjim bankama. Završna bilanca za 2012. bila je znatno niža od završne bilance za 2011. zbog visoke stope izvršenja proračuna za 2012. Osim toga, dodatni novčani resursi povezani s Izmjenom proračunom 5/2012 i Izmjenom proračuna 6/2012 primljeni su tek 2013.

2.11.2.   
  Novčana sredstva iz financijskih instrumenata i oročeni depoziti

Novčana sredstva iz financijskih instrumenata i oročeni depoziti

Sredstva u ovom naslovu jesu uglavnom novčani ekvivalenti (1 845 milijuna EUR) kojima u ime Komisije upravljaju opunomoćenici i koji su namijenjeni provedbi određenih programa financijskih instrumenata financiranih iz proračuna EU-a i ostalih oročenih depozita (500 milijuna EUR). Stoga se novčana sredstva iz financijskih instrumenta mogu upotrijebiti samo za njihov predmetni program. Na kraju godine za financijske instrumente kojima upravljaju opunomoćenici preuzete su obveze za dodatnih 100 milijuna EUR, ali ih ostale stranke još nisu upotrijebile.

Kako je objašnjeno u bilješci 2.4.1., od 2012. promijenjen je način prikazivanja financijske imovine raspoložive za prodaju te povezanog novca i novčanih ekvivalenata. U 2012. ovim naslovom obuhvaćeni su novac i novčani ekvivalenti Jamstvenog fonda, dok u 2011. nije bio obuhvaćen iznos od 302 milijuna EUR novca i novčanih ekvivalenata Jamstvenog fonda za 2011., koji su bili prikazani pod dugotrajnom financijskom imovinom raspoloživom za prodaju. Da se novi način prikazivanja, uključujući prikazivanje novčanih sredstava financijskih instrumenata u posebnoj liniji, primjenjivao za izvještaj za 2011., usporedni podaci iznosili bi 963 milijuna EUR za tekuće račune i 2 466 milijuna EUR za novčana sredstva financijskih instrumenata i oročenih depozita.

2.4.1.

2.11.3.   
  Ograničena novčana sredstva

Ograničena novčana sredstva

Ograničena novčana sredstva odnose se na iznose primljene u vezi s novčanim kaznama koje je odredila Komisija u predmetima koji još uvijek traju. Ona se čuvaju na posebnim depozitnim računima koji se ne upotrebljavaju za druge aktivnosti. U slučaju da je podnesena žalba ili da nije poznato hoće li druga stranka podnijeti žalbu, osnovni iznos prikazuje se kao nepredviđena obveza u bilješci 5.2.

5.2

Do smanjenja ograničenih novčanih sredstava dolazi zbog dva glavna razloga: s jedne strane Sud je donio velik broj konačnih odluka koji su se odnosile na znatne iznose, a s druge strane došlo je do povećanja uporabe posebno osnovanog fonda za novčane kazne (BUFI). Od 1. siječnja 2010. svim privremeno naplaćenim novčanim kaznama upravlja Komisija preko tog fonda i one se ulažu u financijske instrumente razvrstane u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju (vidi bilješku 2.4. i 2.8.).

2.4.

2.8.

DUGOROČNE OBVEZE

DUGOROČNE OBVEZE

2.12.   MIROVINE I OSTALA PRIMANJA ZAPOSLENIH

MIROVINE I OSTALA PRIMANJA ZAPOSLENIH

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Mirovine – osoblje | 37 528 | 30 617 |
| Mirovine – ostali | 968 | 777 |
| Zajednički sustav zdravstvenog osiguranja | 4 007 | 3 441 |
| Ukupno | 42 503 | 34 835 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Mirovine – osoblje

37 528

30 617

Mirovine – ostali

968

777

Zajednički sustav zdravstvenog osiguranja

4 007

3 441

Ukupno

42 503

34 835

Znatan porast mirovinskih obveza objašnjava se velikim smanjenjem primijenjene diskontne stope koja rezultira velikim aktuarskim gubitkom za predmetnu godinu.

2.12.1.   
  Mirovine – osoblje

Mirovine – osoblje

U skladu s člankom 83. Pravilnika o osoblju, plaćanje doprinosa predviđenih u mirovinskom programu za osoblje (PSEO: Mirovinski program za europske dužnosnike) u proračunu EU-a smatra se kao rashod. Program se ne financira, već države članice jamče skupno plaćanje tih doprinosa u skladu s ljestvicom utvrđenom za financiranje tog rashoda. Osim toga, dužnosnici jednom trećinom pridonose dugoročnom financiranju tog programa s pomoću obveznog doprinosa.

Obveze mirovinskog programa procijenjene su na temelju broja aktivnog i umirovljenog osoblja na dan 31. prosinca 2012. i pravila iz Pravilnika o osoblju primjenjivih na isti datum. Vrednovanje je izvršeno u skladu s metodologijom IPSAS-a 25 (te time i računovodstvenog pravila EU-a br. 12). Za izračun te obveze upotrijebljena je metoda predviđenih kreditnih točaka. Glavne aktuarske pretpostavke raspoložive na dan vrednovanja i upotrijebljene za vrednovanje bile su sljedeće:

| Obveze za mirovine osoblja | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| Nominalna diskontna stopa | 3,6 % | 4,9 % |
| Očekivana stopa inflacije | 2,0 % | 1,8 % |
| Realna diskontna stopa | 1,6 % | 3,0 % |
| Mogućnost sklapanja braka: muškarci/žene | 84 % / 38 % | 84 % / 38 % |
| Opći porast plaća/revalorizacija mirovine | 0 % | 0 % |
| Međunarodna tablica duljine života javnih službenika 2008. | Da | Da |

Obveze za mirovine osoblja

31.12.2012.

31.12.2011.

Nominalna diskontna stopa

3,6 %

4,9 %

Očekivana stopa inflacije

2,0 %

1,8 %

Realna diskontna stopa

1,6 %

3,0 %

Mogućnost sklapanja braka: muškarci/žene

84 % / 38 %

84 % / 38 %

Opći porast plaća/revalorizacija mirovine

0 %

0 %

Međunarodna tablica duljine života javnih službenika 2008.

Da

Da

Kretanja bruto obveza za doprinose zaposlenih

Kretanja bruto obveza za doprinose zaposlenih

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Obveze za mirovine osoblja | Zdravstveno osiguranje |
| Bruto obveza na kraju prethodne godine | 34 233 | 3 711 |
| Troškovi službe/uobičajeni troškovi | 1 144 | — |
| Trošak kamate | 1 043 | — |
| Plaćeni doprinosi | (1 243) | — |
| Aktuarski gubici | 6 691 | 567 |
| Promjena uslijed novih zaposlenika | 93 | — |
| Bruto obveza na kraju godine | 41 961 | 4 278 |
| Korektivni koeficijent koji se koristi za mirovine | 1 022 | Nije primjenjivo |
| Smanjenje poreza na mirovine | (5 455) | Nije primjenjivo |
| Imovina plana | Nije primjenjivo | (271) |
| Neto obveza na kraju godine | 37 528 | 4 007 |

u milijunima EUR

Obveze za mirovine osoblja

Zdravstveno osiguranje

Bruto obveza na kraju prethodne godine

Bruto obveza na kraju prethodne godine

34 233

34 233

3 711

3 711

Troškovi službe/uobičajeni troškovi

1 144

—

Trošak kamate

1 043

—

Plaćeni doprinosi

(1 243)

—

Aktuarski gubici

6 691

567

Promjena uslijed novih zaposlenika

93

—

Bruto obveza na kraju godine

Bruto obveza na kraju godine

41 961

41 961

4 278

4 278

Korektivni koeficijent koji se koristi za mirovine

1 022

Nije primjenjivo

Smanjenje poreza na mirovine

(5 455)

Nije primjenjivo

Imovina plana

Nije primjenjivo

(271)

Neto obveza na kraju godine

37 528

4 007

2.12.2.   
  Mirovine – ostali

Mirovine – ostali

Ovdje je riječ o obvezama za mirovine trenutačnih i bivših članova Komisije, Suda (i Općeg suda), Revizorskog suda, Glavnog tajništva Vijeća, Ombudsmana, Europskog nadzornika za zaštitu podataka i Službeničkog suda Europske unije. U ovaj naslove unosi se i obveza u vezi s mirovinama zastupnika Europskog parlamenta.

2.12.3.   
  Zajednički sustav zdravstvenog osiguranja

Zajednički sustav zdravstvenog osiguranja

Vrednuje se i procijenjena obveza EU-a u pogledu njegovih doprinosa Zajedničkom sustavu zdravstvenog osiguranja u vezi s njegovim umirovljenim osobljem. Bruto obveza vrednuje se na iznos od 4 278 milijuna EUR, a neto iznos izračunava se oduzimanjem imovine plana od bruto obveze u iznosu od 271 milijun EUR. Diskontna stopa i opći porast plaća upotrijebljeni u izračunu isti su kao i pri vrednovanju mirovine osoblja.

2.13.   DUGOROČNA REZERVIRANJA

DUGOROČNA REZERVIRANJA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Iznos 31.12.2011. | Dodatna rezerviranja | Neiskorišteni poništeni iznosi | Upotrijebljeni iznosi | Prijenos u kratkoročna rezerviranja | Promjena procjene | Iznos 31.12.2012. |
| Pravni predmeti | 368 | 58 | (241) | (53) | 0 | 0 | 132 |
| Razgradnja nuklearnih postrojenja | 1 005 | 0 | 0 | (3) | (29) | 24 | 997 |
| Financijska rezerviranja | 100 | 38 | 0 | 0 | (33) | 3 | 108 |
| Ostalo | 22 | 1 | (1) | (1) | 0 | 0 | 21 |
| Ukupno | 1 495 | 97 | (242) | (57) | (62) | 27 | 1 258 |

u milijunima EUR

Iznos 31.12.2011.

Dodatna rezerviranja

Neiskorišteni poništeni iznosi

Upotrijebljeni iznosi

Prijenos u kratkoročna rezerviranja

Promjena procjene

Iznos 31.12.2012.

Pravni predmeti

368

58

(241)

(53)

0

0

132

Razgradnja nuklearnih postrojenja

1 005

0

0

(3)

(29)

24

997

Financijska rezerviranja

100

38

0

0

(33)

3

108

Ostalo

22

1

(1)

(1)

0

0

21

Ukupno

1 495

97

(242)

(57)

(62)

27

1 258

Pravni predmeti

Pravni predmeti

Ovdje je riječ o procjeni iznosa koje će vjerojatno trebati platiti nakon više od 12 mjeseci od kraja godine u vezi s nizom pravnih predmeta u tijeku. Do smanjenja rezerviranja za pravna predmeta došlo je uglavnom zbog zatvaranje sudskog predmeta EFJP-a u 2012.

Razgradnja nuklearnih postrojenja

Razgradnja nuklearnih postrojenja

Konzorcij neovisnih stručnjaka ažurirao je 2008. njihovu studiju iz 2003. o procijenjenim troškovima razgradnje nuklearnih postrojenja JRC-a i programa zbrinjavanja otpada. Njihova revidirana procjena u iznosu od 1 222 milijuna EUR (prethodno 1 145 milijuna EUR) uzeta je kao temelj za rezerviranja koja treba unijeti u financijski izvještaj. U skladu s računovodstvenim pravilima EU-a, ta je procjena indeksirana za inflaciju i potom diskontirana na njezinu neto sadašnju vrijednost (uz primjenu krivulje beskuponskih ugovora o razmjeni u eurima). U pogledu procijenjenog trajanja tog programa (oko 20 godina) treba naglasiti da postoje određena neizvjesnost u vezi te procjene, a konačni trošak može biti različit od trenutačno uknjiženih iznosa.

Financijska rezerviranja

Financijska rezerviranja

Ovdje je riječ o rezerviranjima koja predstavljaju procijenjene gubitke koji će nastati u vezi s jamstvima danima u okviru instrumenta za davanje jamstava MSP-ova iz 1998., instrumenta za davanja jamstava MSP-ovima iz 2001. i instrumenta za davanja jamstava MSP-ovima iz 2007. u okviru europskog mikrofinancijskog instrumenta Progress (Jamstvo) pri čemu je Europski investicijski fond (EIF) ovlašten za davanje jamstava u svoje ime, ali u ime i na rizik Komisije. Međutim, financijski rizik povezan s povučenim i nepovučenim jamstvima ograničen je. Dugoročna financijska rezerviranja diskontiraju se po njihovoj sadašnjoj neto vrijednosti (uz primjenu godišnje stope ugovora o razmjeni u eurima).

Progress

2.14.   DUGOROČNE FINANCIJSKE OBVEZE

DUGOROČNE FINANCIJSKE OBVEZE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Dugotrajni uzeti zajmovi | 57 252 | 41 200 |
| Ukidanje Jamstvenog fonda (7) | (20) | (21) |
| Ukupno | 57 232 | 41 179 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Dugotrajni uzeti zajmovi

57 252

41 200

Ukidanje Jamstvenog fonda (7)

7

(20)

(21)

Ukupno

57 232

41 179

Dugotrajni uzeti zajmovi

Dugotrajni uzeti zajmovi

| u milijunima EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | BOP | EFSM | EZUČ u likvidaciji | Ukupno |
| Ukupno na dan 31.12.2011. | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Novi uzeti zajmovi | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Otplate | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Promjene knjigovodstvene vrijednosti | (1) | (2) | (2) | 332 | — | 327 |
| Ukupno na dan 31.12.2012. | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 |
| Dospijeće iznosa < 1 godina | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Dospijeće iznosa > 1 godina | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 252 |

u milijunima EUR

MFA

Euratom

BOP

EFSM

EZUČ u likvidaciji

Ukupno

Ukupno na dan 31.12.2011.

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Novi uzeti zajmovi

39

—

—

15 800

—

15 839

Otplate

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Tečajne razlike

—

—

—

—

4

4

Promjene knjigovodstvene vrijednosti

(1)

(2)

(2)

332

—

327

Ukupno na dan 31.12.2012.

549

425

11 623

44 476

194

57 267

Dospijeće iznosa < 1 godina

Dospijeće iznosa < 1 godina

15

15

—

—

—

—

15

15

Dospijeće iznosa > 1 godina

Dospijeće iznosa > 1 godina

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

194

194

57 252

57 252

U ovaj naslov uključeni su uzeti zajmovi EU-a koji dospijevaju za više od jedne godine. U uzete zajmove uključeni su dugovi zabilježeni u potvrdama u iznosu od 57 026 milijuna EUR (2011.: 41 011 milijuna EUR). Promjene knjigovodstvene vrijednosti odgovaraju promjeni obračunanih kamata. Za više informacija o uzimanju i davanju zajmova vidi bilješku 7.

7

2.15.   OSTALE DUGOROČNE OBVEZE

OSTALE DUGOROČNE OBVEZE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Dugovi financijskih zajmova | 2 040 | 1 603 |
| Zgrade otplaćene u obrocima | 352 | 367 |
| Ostalo | 135 | 89 |
| Ukupno | 2 527 | 2 059 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Dugovi financijskih zajmova

2 040

1 603

Zgrade otplaćene u obrocima

352

367

Ostalo

135

89

Ukupno

2 527

2 059

KRATKOROČNE OBVEZE

KRATKOROČNE OBVEZE

2.16.   KRATKOROČNA REZERVIRANJA

KRATKOROČNA REZERVIRANJA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Iznos 31.12.2011. | Dodatna rezerviranja | Neiskorišteni poništeni iznosi | Upotrijebljeni iznosi | Prijenos iz dugoročnih | Promjena procjene | Iznos 31.12.2012. |
| Pravni predmeti | 17 | 218 | (2) | (9) | 0 | 0 | 224 |
| Razgradnja nuklearnih postrojenja | 29 | 0 | 0 | (29) | 29 | 0 | 29 |
| Financijska rezerviranja | 165 | 30 | 0 | (43) | 33 | 3 | 188 |
| Ostalo | 59 | 342 | (32) | (5) | 1 | 0 | 365 |
| Ukupno | 270 | 590 | (34) | (86) | 63 | 3 | 806 |

u milijunima EUR

Iznos 31.12.2011.

Dodatna rezerviranja

Neiskorišteni poništeni iznosi

Upotrijebljeni iznosi

Prijenos iz dugoročnih

Promjena procjene

Iznos 31.12.2012.

Pravni predmeti

17

218

(2)

(9)

0

0

224

Razgradnja nuklearnih postrojenja

29

0

0

(29)

29

0

29

Financijska rezerviranja

165

30

0

(43)

33

3

188

Ostalo

59

342

(32)

(5)

1

0

365

Ukupno

270

590

(34)

(86)

63

3

806

2.17.   KRATKOROČNE FINANCIJSKE OBVEZE

KRATKOROČNE FINANCIJSKE OBVEZE

Ovaj naslov odnosi se na uzete zajmove (vidi bilješku 2.14) s dospijećem u roku od 12 mjeseci od datuma bilance stanja.

2.14

2.18.   POSLOVNE OBVEZE

POSLOVNE OBVEZE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Kratkoročni dio dugoročnih obveza | 2.18.1. | 89 | 81 |
| Poslovne obveze | 2.18.2. | 21 558 | 22 311 |
| Obračunani troškovi i odgođeni prihodi | 2.18.3. | 68 436 | 69 081 |
| Ukupno | | 90 083 | 91 473 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Kratkoročni dio dugoročnih obveza

2.18.1.

2.18.1.

89

81

Poslovne obveze

2.18.2.

2.18.2.

21 558

22 311

Obračunani troškovi i odgođeni prihodi

2.18.3.

2.18.3.

68 436

69 081

Ukupno

90 083

91 473

2.18.1.   
  Kratkoročni dio dugoročnih obveza

Kratkoročni dio dugoročnih obveza

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Dugovi financijskih zajmova | 70 | 66 |
| Ostalo | 19 | 15 |
| Ukupno | 89 | 81 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Dugovi financijskih zajmova

70

66

Ostalo

19

15

Ukupno

89

81

2.18.2.   
  Poslovne obveze

Poslovne obveze

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Države članice | 23 029 | 22 200 |
| Dobavljači i ostali | 1 704 | 1 611 |
| Procijenjeni neopravdani iznosi i predviđena pretplaćanja | (3 175) | (1 500) |
| Ukupno | 21 558 | 22 311 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Države članice

23 029

22 200

Dobavljači i ostali

1 704

1 611

Procijenjeni neopravdani iznosi i predviđena pretplaćanja

(3 175)

(1 500)

Ukupno

21 558

22 311

Poslovne obveze uključuju troškovnike koje je Komisija primila u okviru dodjele bespovratnih sredstava. Knjiže se u zahtijevanom iznosu od trenutka kada je zahtjev zaprimljen. Ako je država članica protustranka, tako se i razvrstavaju. Isti postupak primjenjuje se za račune i financijska odobrenja primljene u okviru aktivnosti nabave. Predmetni zahtjevi za povrat troškova uzimaju se u obzir u postupku razdvajanja računovodstvenih razdoblja na kraju godine. Nakon unosa vrijednosti za granične datume iznosi procijenjenih opravdani iznosi bilježe se kao izdaci, a preostali dio iskazuje se kao „Procijenjeni neopravdani iznosi i predviđena pretplaćanja” (vidi u nastavku). Kako se imovina i obveze ne bi precijenile, odlučeno je da se neto iznos prikazuje pod kratkotrajnim obvezama.

Države članice

Države članice

Osnovni iznosi iz ove stavke odnose se na neplaćene zahtjeve za povrat troškova mjera Strukturnog fonda (5,6 milijardi EUR za ESF i 15,6 milijarde EUR za EFRR i CF).

Dobavljači i ostali

Dobavljači i ostali

U taj su naslov uključene razne poslovne obveze, iznosi dugovani na temelju dodjele bespovratnih sredstava i nabave te iznosi obveze prema javnim tijelima i nekonsolidiranim subjektima (npr. ERF).

Procijenjeni neopravdani iznosi i predviđena pretplaćanja

Procijenjeni neopravdani iznosi i predviđena pretplaćanja

Poslovne obveze umanjuju se za dio primljenih, ali neprovjerenih zahtjeva za povrat koji se smatraju neopravdanima. Najveći iznos odnosi se na glavne uprave za strukturne mjere. Poslovne obveze umanjuju se i za dio primljenih zahtjeva za povrat koji odgovaraju pretplaćenim rashodima koje još treba platiti na kraju godine (2,4 milijarde EUR).

2.18.3.   
  Obračunani troškovi i odgođeni prihodi

Obračunani troškovi i odgođeni prihodi

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Obračunani troškovi | 68 216 | 68 577 |
| Odgođeni prihodi | 201 | 490 |
| Ostalo | 19 | 14 |
| Ukupno | 68 436 | 69 081 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Obračunani troškovi

68 216

68 577

Odgođeni prihodi

201

490

Ostalo

19

14

Ukupno

68 436

69 081

Obračunani troškovi dijele se kako slijedi:

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Poljoprivreda i ruralni razvoj: |
| EFJP: Izravna pomoć u razdoblju od 16. listopada do 31. prosinca | 33 040 | 33 774 |
| EFJP: Izravna pomoć – ostala prava | 11 492 | 10 701 |
| EFJP: Restrukturiranje industrije šećera | 0 | 224 |
| EFJP: Ostalo | 1 | 23 |
| EAFRD | 12 497 | 12 127 |
| Ukupno | 57 030 | 56 849 |
| Strukturne mjere: |
| EFF/FIFG | 66 | 56 |
| ERFF & Kohezijski fond | 4 359 | 4 791 |
| ISPA | 382 | 172 |
| ESF | 1 378 | 1 687 |
| Ukupno | 6 185 | 6 706 |
| Ostali obračunani troškovi: |
| Istraživanje i razvoj | 1 077 | 1 157 |
| Ostalo | 3 924 | 3 865 |
| Ukupno | 5 001 | 5 022 |
| Ukupno | 68 216 | 68 577 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Poljoprivreda i ruralni razvoj:

Poljoprivreda i ruralni razvoj:

EFJP: Izravna pomoć u razdoblju od 16. listopada do 31. prosinca

33 040

33 774

EFJP: Izravna pomoć – ostala prava

11 492

10 701

EFJP: Restrukturiranje industrije šećera

0

224

EFJP: Ostalo

1

23

EAFRD

12 497

12 127

Ukupno

57 030

56 849

Strukturne mjere:

Strukturne mjere:

EFF/FIFG

66

56

ERFF & Kohezijski fond

4 359

4 791

ISPA

382

172

ESF

1 378

1 687

Ukupno

6 185

6 706

Ostali obračunani troškovi:

Ostali obračunani troškovi:

Istraživanje i razvoj

1 077

1 157

Ostalo

3 924

3 865

Ukupno

5 001

5 022

Ukupno

68 216

68 577

NETO IMOVINA

NETO IMOVINA

2.19.   PRIČUVE

PRIČUVE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Pričuva poštene vrijednosti | 2.19.1. | 150 | (108) |
| Jamstveni fond | 2.19.2. | 2 079 | 1 911 |
| Ostale pričuve | 2.19.3. | 1 832 | 1 805 |
| Ukupno | | 4 061 | 3 608 |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Pričuva poštene vrijednosti

2.19.1.

2.19.1.

150

(108)

Jamstveni fond

2.19.2.

2.19.2.

2 079

1 911

Ostale pričuve

2.19.3.

2.19.3.

1 832

1 805

Ukupno

4 061

3 608

2.19.1.   
  Pričuva poštene vrijednosti

Pričuva poštene vrijednosti

U skladu s računovodstvenim pravilima, prilagodba poštene vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju obračunava se u pričuvi poštene vrijednosti. Neto iznos od 5 milijuna EUR (2011.: 24 milijuna EUR) akumuliranog smanjenja poštene vrijednosti u 2012. isključen je iz pričuve poštene vrijednosti i priznat u izvještaju o financijskom rezultatu u vezi s financijskom imovinom raspoloživom za prodaju.

2.19.2.   
  Pričuva Jamstvenog fonda

Pričuva Jamstvenog fonda

Ta pričuva odražava ciljani iznos od 9 % nepodmirenih iznosa koji se jamče iz Fonda i koje treba knjižiti kao imovinu.

2.19.3.   
  Ostale pričuve

Ostale pričuve

Taj iznos odnosi se prvenstveno na pričuvu EZUČ-a u likvidaciji (1 534 milijuna EUR) za imovinu Istraživačkog fonda za ugljen i čelik i predviđen je u kontekstu likvidacije EZUČ-a.

2.20.   IZNOSI KOJI ĆE SE ZATRAŽITI OD DRŽAVA ČLANICA

IZNOSI KOJI ĆE SE ZATRAŽITI OD DRŽAVA ČLANICA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Iznos |
| Iznosi koji će se zatražiti od država članica na dan 31.12.2011. | 37 458 |
| Povrat viška iz proračuna za 2011. državama članicama | 1 497 |
| Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda | 168 |
| Ostala kretanja pričuve | 25 |
| Poslovni rezultat godine | 5 329 |
| Ukupni iznosi koji će se zatražiti od država članica na dan 31.12.2012. | 44 477 |
| Podijeljeni na: | |
| Primanja zaposlenih | 42 503 |
| Ostali iznosi | 1 974 |

u milijunima EUR

Iznos

Iznosi koji će se zatražiti od država članica na dan 31.12.2011.

37 458

Povrat viška iz proračuna za 2011. državama članicama

1 497

Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda

168

Ostala kretanja pričuve

25

Poslovni rezultat godine

5 329

Ukupni iznosi koji će se zatražiti od država članica na dan 31.12.2012.

44 477

Podijeljeni na:

Podijeljeni na:

Primanja zaposlenih

42 503

Ostali iznosi

1 974

Taj iznos predstavlja dio izdataka nastalih za Komisiju do 31. prosinca 2012. koji se moraju financirati iz budućih proračuna. Mnogi izdaci priznaju se u skladu s računovodstvenim pravilima u godini N iako mogu biti plaćeni u godini N+1 i financirani iz proračuna za godinu N+1. Zbog uključivanja tih obveza u izvještaj, uz činjenicu da se odgovarajući iznosi financiraju iz budućih proračuna rezultira, na kraju godine obveze daleko premašuju imovinu. Najvažniji iznosi odnose se na aktivnosti EFJP-a. Većinu iznosa koje treba osigurati zapravo plaćaju države članice u roku od 12 mjeseci nakon predmetne financijske godine kao dio proračuna za narednu godinu.

Samo su primanja zaposlenih obveza Komisije u pogledu njezinog osoblja koja se plaćaju tijekom dužeg razdoblja, dok države članice jamče financiranje mirovinskih doprinosa u godišnjim proračunima Procjena podjele budućih plaćanja za primanja zaposlenih navedena je u svrhu informiranja u sljedećoj tablici:

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Iznos |
| Iznosi koji se trebaju platiti 2013. | 1 399 |
| Iznosi koji se trebaju platiti nakon 2013. | 41 104 |
| Ukupne obveza za primanja zaposlenika na dan 31.12.2012. | 42 503 |

u milijunima EUR

Iznos

Iznosi koji se trebaju platiti 2013.

1 399

Iznosi koji se trebaju platiti nakon 2013.

41 104

Ukupne obveza za primanja zaposlenika na dan 31.12.2012.

42 503

Treba napomenuti i da sve navedeno ne utječe na proračunski rezultat – proračunski prihod uvijek treba biti jednaki proračunskim rashodima ili ih premašivati, a svaki višak prihoda vraća se državama članicama.

3.   BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

3.1.   PRIHODI OD VLASTITIH SREDSTAVA I DOPRINOSA

PRIHODI OD VLASTITIH SREDSTAVA I DOPRINOSA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 2012. | 2011. |
| Sredstva na temelju BND-a | | 98 061 | 88 442 |
| Tradicionalna vlastita sredstva: carine | | 16 087 | 16 528 |
| Tradicionalna vlastita sredstva: pristojbe na šećer | | 157 | 161 |
| Sredstva na temelju PDV-a | | 14 871 | 14 763 |
| Prihod od vlastitih sredstava | 3.1.1. | 129 176 | 119 894 |
| Proračunske prilagodbe | 3.1.2. | 1 439 | 4 533 |
| Doprinosi od trećih zemalja (uključujući EFTA-u) | | 304 | 250 |
| Ukupno | | 130 919 | 124 677 |

u milijunima EUR

Bilješka

2012.

2011.

Sredstva na temelju BND-a

98 061

88 442

Tradicionalna vlastita sredstva: carine

16 087

16 528

Tradicionalna vlastita sredstva: pristojbe na šećer

157

161

Sredstva na temelju PDV-a

14 871

14 763

Prihod od vlastitih sredstava

Prihod od vlastitih sredstava

3.1.1.

3.1.1.

129 176

129 176

119 894

119 894

Proračunske prilagodbe

3.1.2.

3.1.2.

1 439

4 533

Doprinosi od trećih zemalja (uključujući EFTA-u)

304

250

Ukupno

130 919

124 677

3.1.1.   
  Prihod od vlastitih sredstava

Prihod od vlastitih sredstava

Vlastita sredstva osnovni su element u prihodu od poslovanja EU-a. Većina rashoda financira se iz vlastitih sredstava jer ostali prihod predstavlja samo mali dio ukupnog financiranja. Tri su kategorije vlastitih sredstava: tradicionalna vlastita sredstva („TOR”), sredstva na temelju PDV-a i sredstva na temelju BND-a. Tradicionalnim vlastitim sredstvima obuhvaćene su pristojbe na šećer i carine. Korektivni mehanizam u pogledu proračunskih neravnoteža (korekcija za GB) te bruto smanjenje godišnjeg doprinosa sredstava na temelju BND-a za Nizozemsku i Švedsku također čine dio sustava vlastitih sredstava. U svrhu troškova prikupljanja države članice zadržavaju 25 % tradicionalnih vlastitih sredstava, a iznosi u prethodnoj tablici iskazani su bez tih smanjenja.

Treba napomenuti da su 2011. belgijske vlasti podnijele zahtjev za povrat približno 126 milijuna EUR (neto) u pogledu iznosa prenesenih u proračun EU-a u okviru TOR-a. S obzirom na to da su na temelju inspekcija Komisije i revizija Revizorskog suda utvrđeni određeni nedostaci u belgijskom sustavu odobravanja troškova i računovodstvenom sustavu, što je utjecalo i na pouzdanost iznosa prenesenih u proračun EU-a u okviru TOR-a, provedena je vanjska revizija. Službe Komisije izvršile su u prvom polugodištu 2013. dodatnu inspekciju i ocijenile rezultate revizije, uključujući zahtjev za povrat i korektivne mjere poduzete ako je bilo potrebno. U zaključcima revizije, potkrijepljeni inspekcijom Komisije, potvrđeno je da u zahtjevu za povrat nema materijalnih pogrešaka i da je njegov izračun pouzdan. Stoga je 31. prosinca 2012. u izvještaju Komisije predviđeno rezerviranje za pokrivanje troškova povrata na temelju zahtjeva belgijskih vlasti koji će se izvršiti tijekom 2013.

3.1.2.   
  Proračunske prilagodbe

Proračunske prilagodbe

U proračunske prilagodbe uključen je proračunski višak iz 2011. (1 497 milijuna EUR) koji se vraćaju izravno državama članicama oduzimanjem iznosa vlastitih sredstava koje su one morale prenijeti EU-u za narednu godinu – stoga je riječ o prihodu za 2012.

3.2.   OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA

OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 2012. | 2011. |
| Novčane kazne | 3.2.1. | 1 884 | 868 |
| Poljoprivredne pristojbe | 3.2.2. | 87 | 65 |
| Povrat izdataka: | 3.2.3. | | |
| Izravno centralizirano upravljanje | | 63 | 76 |
| Neizravno centralizirano upravljanje | | 30 | 17 |
| Decentralizirano upravljanje | | 27 | 106 |
| Zajedničko upravljanje | | 8 | 3 |
| Podijeljeno upravljanje | | 1 376 | 845 |
| Ukupno | | 1 504 | 1 047 |
| Prihodi od administrativnog poslovanja: | 3.2.4. | | |
| Osoblje | | 1 209 | 1 141 |
| Prihodi povezani s nekretninama, postrojenjima i opremom | | 23 | 94 |
| Ostali administrativni prihodi | | 59 | 119 |
| Ukupno | | 1 291 | 1 354 |
| Razni prihodi od poslovanja: | 3.2.5. | | |
| Prilagodbe/rezerviranja | | 280 | 59 |
| Dobit od tečajnih razlika | | 335 | 476 |
| Ostalo | | 1 445 | 1 507 |
| Ukupno | | 2 060 | 2 042 |
| Ukupno | | 6 826 | 5 376 |

u milijunima EUR

Bilješka

2012.

2011.

Novčane kazne

Novčane kazne

3.2.1.

3.2.1.

1 884

1 884

868

868

Poljoprivredne pristojbe

Poljoprivredne pristojbe

3.2.2.

3.2.2.

87

87

65

65

Povrat izdataka:

Povrat izdataka:

3.2.3.

3.2.3.

Izravno centralizirano upravljanje

63

76

Neizravno centralizirano upravljanje

30

17

Decentralizirano upravljanje

27

106

Zajedničko upravljanje

8

3

Podijeljeno upravljanje

1 376

845

Ukupno

1 504

1 047

Prihodi od administrativnog poslovanja:

Prihodi od administrativnog poslovanja:

3.2.4.

3.2.4.

Osoblje

1 209

1 141

Prihodi povezani s nekretninama, postrojenjima i opremom

23

94

Ostali administrativni prihodi

59

119

Ukupno

1 291

1 354

Razni prihodi od poslovanja:

Razni prihodi od poslovanja:

3.2.5.

3.2.5.

Prilagodbe/rezerviranja

280

59

Dobit od tečajnih razlika

335

476

Ostalo

1 445

1 507

Ukupno

2 060

2 042

Ukupno

6 826

5 376

3.2.1.   
  Novčane kazne

Novčane kazne

Ti se prihodi odnose na novčane kazne koje određuje Komisija za kršenja pravila tržišnog natjecanja. Potraživanja i povezani prihodi priznaju se kad Komisija donese odluku o novčanoj kazni i o tome obavijesti primatelj. Do povećanja prihoda od novčanih kazni u usporedbi s 2011. došlo je zbog slučaja visoke novčane kazne u 2012. u predmetu povezanom s cijevima za televizijske i računalne monitore.

U ožujku 2013. Microsoft je kažnjen novčanom kaznom u iznosu od 561 milijun EUR zbog propusta promicanja niza mrežnih pretraživača, a ne samo Internet Explorera, među korisnicima u EU-u.

Internet Explorera

3.2.2.   
  Poljoprivredne pristojbe

Poljoprivredne pristojbe

Ti se iznosi odnose prvenstveno na pristojbe od mlijeka, instrumenta za upravljanje tržištem kojim se žele kazniti proizvođači mlijeka koji premašuju svoje referentne količine. S obzirom na to da nisu povezane s prethodnim plaćanjima Komisije, u praksi se smatraju prihodom za posebnu namjenu.

3.2.3.   
  Povrat izdataka

Povrat izdataka

Ovaj naslov predstavlja naloge za povrat koje izdaje Komisija i odbitke naknadnih plaćanja uknjiženih u računovodstveni sustav Komisije u cilju povrata rashoda prethodno plaćenih iz općeg proračuna, na temelju nadzora, završenih revizija ili analiza opravdanosti, zajedno s nalozima za povrat koje izdaju države članice korisnicima rashoda za EFJP. To uključuje i promjene procjena uračunanih prihoda od prethodne do tekuće godine.

Treba napomenuti da ti iznosi predstavljaju samo računovodstveni učinak korektivnih aktivnosti EU-a na temelju računovodstvenih pravila EU-a na snazi. Zbog toga ti iznosi ne mogu prikazati i ne prikazuju cijeli opseg povrata rashoda EU-a, osobito za važna područja potrošnje za potrebe strukturnih mjera gdje se, radi osiguranja povrata neopravdanih novčanih sredstava, primjenjuju posebni mehanizmi, koja ne uključuju izdavanja naloga za povrat te stoga ne utječu na računovodstveni sustav EU-a. Osim toga, u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a, ni povrat iznosa pretfinanciranja nije uključen u prihode. Više detalja o financijskim korekcijama i povratima izdataka dano je u bilješci 6.

6

Poljoprivreda: EFJP i ruralni razvoj

Poljoprivreda: EFJP i ruralni razvoj

U okviru Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), iznos od 1 020 EUR obračunan je kao prihod za godinu u ovom naslovu, a sastoji se od:

| — | korekcija usklađivanja o kojima je odlučeno tijekom godine (724 milijuna EUR) |
| --- | --- |

—

korekcija usklađivanja o kojima je odlučeno tijekom godine (724 milijuna EUR)

| — | prijevara i nepravilnosti (296 milijuna EUR): povrati koje su prijavile države članice i koji su vraćeni tijekom godine u iznosu od 195 milijuna EUR i neto povećanje nepodmirenih iznosa koje su prijavile države članice i koji će se podmiriti na kraju godine, a povezani su s prijevarama i neregularnostima u iznosu od 101 milijun EUR. |
| --- | --- |

—

prijevara i nepravilnosti (296 milijuna EUR): povrati koje su prijavile države članice i koji su vraćeni tijekom godine u iznosu od 195 milijuna EUR i neto povećanje nepodmirenih iznosa koje su prijavile države članice i koji će se podmiriti na kraju godine, a povezani su s prijevarama i neregularnostima u iznosu od 101 milijun EUR.

Strukturne mjere

Strukturne mjere

Povrat rashoda za strukturne mjere uključene u ovaj naslov iznosio je 356 milijuna EUR (2011.: 109 milijuna EUR). U osnovne iznose u ovom podnaslovu uključeni su nalozi za povrat koje je izdala Komisija u cilju povrata neprimjerenih rashoda nastalih u prethodnim godinama u iznosu od 95 milijuna EUR (uključujući 5 milijuna EUR povezanih sa smjernicama EFSJP-a) i promjenu (povećanje) obračunanih prihoda na kraju godine u iznosu od 261 milijun EUR.

Nalozi za povrat izdaju se samo u sljedećim slučajevima:

| — | službene odluke Komisije o financijskoj korekciji nakon otkrivanja neregularnih rashoda u iznosima koje su tražila države članice |
| --- | --- |

—

službene odluke Komisije o financijskoj korekciji nakon otkrivanja neregularnih rashoda u iznosima koje su tražila države članice

| — | prilagodbe pri zatvaranju programa na temelju čega se smanjuje doprinos EU-a ako država članica nije prijavila nedovoljne opravdane rashode kako bi opravdala već izvršeno ukupno pretfinanciranje i privremena plaćanja; to se može izvršiti i bez službene odluke Komisije ako je država članica suglasna |
| --- | --- |

—

prilagodbe pri zatvaranju programa na temelju čega se smanjuje doprinos EU-a ako država članica nije prijavila nedovoljne opravdane rashode kako bi opravdala već izvršeno ukupno pretfinanciranje i privremena plaćanja; to se može izvršiti i bez službene odluke Komisije ako je država članica suglasna

| — | plaćanje iznosa vraćenih nakon zatvaranja programa na temelju okončanja pravnog postupka koji je u vrijeme zatvaranja programa još uvijek trajao. |
| --- | --- |

—

plaćanje iznosa vraćenih nakon zatvaranja programa na temelju okončanja pravnog postupka koji je u vrijeme zatvaranja programa još uvijek trajao.

Ostali nalozi za povrat izdani u okviru strukturnih mjera odnose se na povrat pretfinanciranja – vidi bilješku 6.5. Ti iznosi ne prikazuju se kao prihod, već se u bilanci stanja knjiže u naslov koji se odnosi na pretfinanciranje.

6.5

3.2.4.   
  Prihodi od administrativnog poslovanja

Prihodi od administrativnog poslovanja

Taj prihod nastaje od odbitaka od plaća osoblja, a odnosi se prvenstveno na dva iznosa – mirovinski doprinosi za osoblje i porez na dohodak.

3.2.5.   
  Razni prihodi od poslovanja

Razni prihodi od poslovanja

Iznos od 672 milijuna EUR (2011.: 535 milijuna EUR) odnosi se na iznose primljene od zemalja pristupnica. Ovim je naslovom obuhvaćena i dobit od tečajnih razlika, osim kad je riječ o financijskim aktivnostima opisanima u bilješci 3.5. Ta se dobit ostvaruje svakodnevnim aktivnostima i povezanim transakcijama u valutama koje nisu euro te iz revalorizacije potrebne za pripremu izvještaja na kraju godine. Njome su obuhvaćena i ostvarena i neostvarena dobit. Neto dobit od tečajnih razlika za godinu iznosi 52 milijuna EUR (2011.: 94 milijuna EUR).

3.5

3.3.   ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI

ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2012. | 2011. |
| Izdaci za osoblje | 5 708 | 5 416 |
| Amortizacija i umanjenje vrijednosti | 451 | 412 |
| Ostali administrativni troškovi | 3 161 | 3 148 |
| Ukupno | 9 320 | 8 976 |

u milijunima EUR

2012.

2011.

Izdaci za osoblje

5 708

5 416

Amortizacija i umanjenje vrijednosti

451

412

Ostali administrativni troškovi

3 161

3 148

Ukupno

9 320

8 976

U ovaj naslov uključeni su izdaci u iznosu od 379 milijuna EUR (2011.: 358 milijuna EUR) koji se odnose na poslovne najmove – iznose za koje je preuzeta obveza plaćanja prije isteka tih ugovora o najmu kako slijedi:

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Iznosi koje treba platiti |
| < 1 godina | 1 – 5 godina | > 5 godina | Ukupno |
| Zgrade | 340 | 947 | 575 | 1 862 |
| IT materijali i ostala oprema | 5 | 7 | 0 | 12 |
| Ukupno | 345 | 954 | 575 | 1 874 |

u milijunima EUR

Iznosi koje treba platiti

< 1 godina

1 – 5 godina

> 5 godina

Ukupno

Zgrade

340

947

575

1 862

IT materijali i ostala oprema

5

7

0

12

Ukupno

345

954

575

1 874

3.4.   TROŠKOVI POSLOVANJA

TROŠKOVI POSLOVANJA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 2012. | 2011. |
| Glavni troškovi poslovanja: | 3.4.1. | | |
| Izravno centralizirano upravljanje | | 9 883 | 10 356 |
| Neizravno centralizirano upravljanje | | 4 151 | 4 119 |
| Decentralizirano upravljanje | | 1 019 | 766 |
| Podijeljeno upravljanje | | 106 378 | 104 067 |
| Zajedničko upravljanje | | 1 819 | 1 714 |
| Ukupno | | 123 250 | 121 022 |
| Ostali troškovi poslovanja: | 3.4.2. | | |
| Prilagodbe/rezerviranja | | 427 | 251 |
| Gubici od tečajnih razlika | | 281 | 382 |
| Ostalo | | 675 | 2 123 |
| Ukupno | | 1 383 | 2 756 |
| Ukupno | | 124 633 | 123 778 |

u milijunima EUR

Bilješka

2012.

2011.

Glavni troškovi poslovanja:

Glavni troškovi poslovanja:

3.4.1.

3.4.1.

Izravno centralizirano upravljanje

9 883

10 356

Neizravno centralizirano upravljanje

4 151

4 119

Decentralizirano upravljanje

1 019

766

Podijeljeno upravljanje

106 378

104 067

Zajedničko upravljanje

1 819

1 714

Ukupno

123 250

121 022

Ostali troškovi poslovanja:

Ostali troškovi poslovanja:

3.4.2.

3.4.2.

Prilagodbe/rezerviranja

427

251

Gubici od tečajnih razlika

281

382

Ostalo

675

2 123

Ukupno

1 383

2 756

Ukupno

124 633

123 778

3.4.1.   
  Glavni troškovi poslovanja

Glavni troškovi poslovanja

Troškovima poslovanja EU-a obuhvaćeni su razni naslovi financijskog okvira i to u različitim oblicima, zavisno o načinu doznačivanja novca i kako se njime upravlja. Većina tih rashoda obuhvaćena je naslovom „Podijeljeno upravljanje” i podrazumijeva delegiranje zadaća državama članicama u nizu područja, od uporabe EFJP-a i mjerama koje se financiranju iz strukturnih fondova (Regionalni fond za razvoj, Socijalni fond, Poljoprivredni fond za ruralni razvoj, Kohezijski fond i Fond za ribarstvo).

Glavni elementi troškova poslovanja u pogledu navedenog obuhvaćaju sljedeća područja: poljoprivreda i ruralni razvoj (57 milijardi EUR), regionalni razvoj i kohezija (39 milijardi EUR), zapošljavanje i socijalna pitanja (11 milijardi EUR), istraživačke i komunikacijske mreže, sadržaji i tehnologije (6 milijardi EUR) i vanjski poslovi (3 milijarde EUR).

3.4.2.   
  Ostali troškovi poslovanja

Ostali troškovi poslovanja

Do gubitaka od promjene tečaja, osim kad je riječ o financijskim aktivnostima opisanima u bilješci 3.6., dolazi zbog svakodnevnih aktivnosti i povezanih transakcija u valutama koje nisu euro te iz revalorizacije potrebne za pripremu izvještaja na kraju godine – bilo da se radi o ostvarenim ili neostvarenim gubicima.

3.6.

Ovim naslovom je u 2011. (ostali troškovi poslovanja) uglavnom bila obuhvaćena korekcija novčanih kazni određenih u prethodnim godinama u ukupnom iznosu od 1 471 milijun EUR.

Troškovi za istraživanje i razvoj

Troškovi za istraživanje i razvoj

Troškovi istraživanja i nekapitalizirani troškovi razvoja obuhvaćeni su i administrativnim troškovima i troškovima poslovanja kako slijedi:

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2012. | 2011. |
| Troškovi istraživanja | 331 | 327 |
| Nekapitalizirani troškovi razvoja | 76 | 145 |
| Priznati kao izdatak | 407 | 472 |

u milijunima EUR

2012.

2011.

Troškovi istraživanja

331

327

Nekapitalizirani troškovi razvoja

76

145

Priznati kao izdatak

407

472

3.5.   PRIHOD IZ FINANCIJSKOG POSLOVANJA

PRIHOD IZ FINANCIJSKOG POSLOVANJA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2012. | 2011. |
| Prihod od dividende | 12 | 5 |
| Prihodi od kamata: |
| Na pretfinanciranje | 28 | 40 |
| Na zakašnjela plaćanja | 242 | 89 |
| Na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju | 100 | 113 |
| Na zajmove | 1 559 | 921 |
| Na novac i novčane ekvivalente | 26 | 132 |
| Ostalo | 2 | 5 |
| Ukupno | 1 957 | 1 300 |
| Ostali prihodi iz financijskog poslovanja: |
| Ostvareni dobitak od prodaje financijske imovine | 18 | 3 |
| Ostalo | 160 | 178 |
| Ukupno | 178 | 181 |
| Prilagodbe sadašnji vrijednosti | 0 | 1 |
| Dobit od tečajnih razlika | 10 | 4 |
| Ukupno | 2 157 | 1 491 |

u milijunima EUR

2012.

2011.

Prihod od dividende

Prihod od dividende

12

12

5

5

Prihodi od kamata:

Prihodi od kamata:

Na pretfinanciranje

28

40

Na zakašnjela plaćanja

242

89

Na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju

100

113

Na zajmove

1 559

921

Na novac i novčane ekvivalente

26

132

Ostalo

2

5

Ukupno

1 957

1 300

Ostali prihodi iz financijskog poslovanja:

Ostali prihodi iz financijskog poslovanja:

Ostvareni dobitak od prodaje financijske imovine

18

3

Ostalo

160

178

Ukupno

178

181

Prilagodbe sadašnji vrijednosti

Prilagodbe sadašnji vrijednosti

0

0

1

1

Dobit od tečajnih razlika

Dobit od tečajnih razlika

10

10

4

4

Ukupno

2 157

1 491

Povećanje prihoda od financijskog poslovanja objašnjava se uglavnom povećanjem dobiti od kamata na zajmove. To je povećanje u skladu s povećanom bilancom zajmova iz EFSM-a (vidi bilješke 2.4.4. i 7.). S obzirom na to da se radi o uzajamnim zajmovima, odgovarajuće povećanja zabilježeno je i u izdacima za kamate na zajmove (vidi bilješku 3.6.). Smanjenje prihoda od novca i novčanih ekvivalenata može se objasniti znatnim smanjenjem tržišnih kamatnih stopa zabilježenima 2012. To je najviše utjecalo na kamate od privremeno naplaćenih novčanih kazni. U toj posebnoj kategoriji zbog skupnog učinka smanjenja kamatne stope i važnog broja računa za uplatu novčanih kazni zatvorenih 2012. došlo je do smanjenja prihoda od kamata za približno 81 milijun EUR.

2.4.4.

7.

3.6.

3.6.   IZDACI ZA FINANCIJSKO POSLOVANJE

IZDACI ZA FINANCIJSKO POSLOVANJE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2012. | 2011. |
| Izdaci za kamate: |
| Na najmove | 88 | 91 |
| Na uzete zajmove | 1 545 | 903 |
| Ostalo | 23 | 30 |
| Ukupno | 1 656 | 1 024 |
| Ostali izdaci za financijsko poslovanje: |
| Prilagodbe financijskih rezerviranja | 75 | 74 |
| Izdaci koji se odnose na financijske instrumente kojima upravljaju opunomoćenici | 43 | 47 |
| Gubitak od umanjenja financijske imovine raspoložive za prodaju | 8 | 12 |
| Ostvareni gubitak od prodaje financijske imovine | 4 | 5 |
| Ostalo | 143 | 144 |
| Ukupno | 273 | 282 |
| Gubici od tečajnih razlika | 13 | 49 |
| Ukupno | 1 942 | 1 355 |

u milijunima EUR

2012.

2011.

Izdaci za kamate:

Izdaci za kamate:

Na najmove

88

91

Na uzete zajmove

1 545

903

Ostalo

23

30

Ukupno

1 656

1 024

Ostali izdaci za financijsko poslovanje:

Ostali izdaci za financijsko poslovanje:

Prilagodbe financijskih rezerviranja

75

74

Izdaci koji se odnose na financijske instrumente kojima upravljaju opunomoćenici

43

47

Gubitak od umanjenja financijske imovine raspoložive za prodaju

8

12

Ostvareni gubitak od prodaje financijske imovine

4

5

Ostalo

143

144

Ukupno

273

282

Gubici od tečajnih razlika

Gubici od tečajnih razlika

13

13

49

49

Ukupno

1 942

1 355

3.7.   UDIO U NETO MANJKU ZAJEDNIČKIH POTHVATA I PRIDRUŽENIH SUBJEKATA

UDIO U NETO MANJKU ZAJEDNIČKIH POTHVATA I PRIDRUŽENIH SUBJEKATA

U skladu s računovodstvenom metodom udjela, Komisija u svoj izvještaj o financijskom rezultatu uključuje svoj udio u neto manjku zajedničkih pothvata i pridruženih subjekata (vidi i bilješke 2.3.1. i 2.3.2.).

2.3.1.

2.3.2.

3.8.   PRIHOD OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

PRIHOD OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

U izvještaju o financijskom rezultatu za 2012. priznat je prihod od nerazmjenskih transakcija u iznosu od 137 023 milijuna EUR (2011.: 130 391 milijuna EUR).

3.9.   IZVJEŠĆIVANJE O SEGMENTIMA

IZVJEŠĆIVANJE O SEGMENTIMA

U izvještaju o segmentima dana je podjela prihoda od poslovanja i poslovnih troškova prema područjima politika u Komisiji i temelji se na strukturi proračuna na temelju aktivnosti. Ta područja politika mogu se rasporediti pod tri velika naslova – „Aktivnosti u Europskoj uniji”, „Aktivnosti izvan Europske unije” te „Usluge i ostalo”.

Naslov „Aktivnosti u Europskoj uniji” najobimniji je među njima jer su njime obuhvaćena mnoga područja politika u Europskoj uniji. Naslov „Aktivnosti izvan Europske unije” odnose se na politike koje se provode izvan EU-a, primjerice trgovina i pomoć. U naslov „Usluge i ostalo” uključene su unutarnje i horizontalne aktivnosti potrebne za funkcioniranje institucija i tijela EU-a. Treba napomenuti da su informacije o agencijama obuhvaćene odgovarajućim područjima politika. Treba napomenuti i da vlastita sredstva i doprinosi nisu raspoređeni među različite aktivnosti jer ih izračunavaju i prikupljaju službe Komisije koje njima i upravljaju.

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Aktivnosti u EU-u | Aktivnosti izvan EU-a | Usluge i ostalo | EZUČ u likvidaciji | Ostale institucije | Konsolidacijska isključenja | Ukupno |
| Novčane kazne | 1 884 | — | — | — | — | — | 1 884 |
| Poljoprivredne pristojbe | 87 | — | — | — | — | — | 87 |
| Povrat izdataka | 1 444 | 59 | 1 | — | — | — | 1 504 |
| Prihodi od administrativnog poslovanja | 99 | 1 | 992 | — | 664 | (465) | 1 291 |
| Razni prihodi od poslovanja | 2 692 | 90 | 440 | 7 | 8 | (1 177) | 2 060 |
| Ostali prihodi od poslovanja | 6 206 | 150 | 1 433 | 7 | 672 | (1 642) | 6 826 |
| Izdaci za osoblje | (2 256) | (318) | (1 352) | — | (1 802) | 20 | (5 708) |
| Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te s nekretninama, postrojenjima i opremom | (126) | 1 | (113) | — | (213) | — | (451) |
| Ostali administrativni troškovi | (1 003) | (311) | (880) | — | (1 594) | 627 | (3 161) |
| Administrativni troškovi | (3 385) | (628) | (2 345) | — | (3 609) | 647 | (9 320) |
| Izravno centralizirano upravljanje | (6 996) | (3 572) | (159) | — | — | 844 | (9 883) |
| Neizravno centralizirano upravljanje | (3 762) | (422) | (34) | — | — | 67 | (4 151) |
| Decentralizirano upravljanje | (494) | (525) | — | — | — | — | (1 019) |
| Podijeljeno upravljanje | (106 464) | 83 | 3 | — | — | — | (106 378) |
| Zajedničko upravljanje | (269) | (1 550) | — | — | — | — | (1 819) |
| Ostali troškovi poslovanja | (774) | (3) | (634) | (48) | (8) | 84 | (1 383) |
| Troškovi poslovanja | (118 759) | (5 989) | (824) | (48) | (8) | 995 | (124 633) |
| Ukupni troškovi poslovanja | (122 144) | (6 617) | (3 169) | (48) | (3 617) | 1 642 | (133 953) |
| Neto troškovi poslovanja | (115 938) | (6 467) | (1 736) | (41) | (2 945) | 0 | (127 127) |
| Prihodi od vlastitih sredstava i doprinosa | | | | | | | 130 919 |
| Višak od poslovnih aktivnosti | | | | | | | 3 792 |
| Neto prihodi od financijskog poslovanja | | | | | | | 215 |
| Obveza kretanja mirovina i ostalih primanja zaposlenih | | | | | | | (8 846) |
| Udio u neto manjku zajedničkih pothvata i pridruženih subjekata | | | | | | | (490) |
| Poslovni rezultat godine | | | | | | | (5 329) |

u milijunima EUR

Aktivnosti u EU-u

Aktivnosti izvan EU-a

Usluge i ostalo

EZUČ u likvidaciji

Ostale institucije

Konsolidacijska isključenja

Ukupno

Novčane kazne

1 884

—

—

—

—

—

1 884

Poljoprivredne pristojbe

87

—

—

—

—

—

87

Povrat izdataka

1 444

59

1

—

—

—

1 504

Prihodi od administrativnog poslovanja

99

1

992

—

664

(465)

1 291

Razni prihodi od poslovanja

2 692

90

440

7

8

(1 177)

2 060

Ostali prihodi od poslovanja

Ostali prihodi od poslovanja

6 206

6 206

150

150

1 433

1 433

7

7

672

672

(1 642)

(1 642)

6 826

6 826

Izdaci za osoblje

(2 256)

(318)

(1 352)

—

(1 802)

20

(5 708)

Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te s nekretninama, postrojenjima i opremom

(126)

1

(113)

—

(213)

—

(451)

Ostali administrativni troškovi

(1 003)

(311)

(880)

—

(1 594)

627

(3 161)

Administrativni troškovi

Administrativni troškovi

(3 385)

(3 385)

(628)

(628)

(2 345)

(2 345)

—

(3 609)

(3 609)

647

647

(9 320)

(9 320)

Izravno centralizirano upravljanje

(6 996)

(3 572)

(159)

—

—

844

(9 883)

Neizravno centralizirano upravljanje

(3 762)

(422)

(34)

—

—

67

(4 151)

Decentralizirano upravljanje

(494)

(525)

—

—

—

—

(1 019)

Podijeljeno upravljanje

(106 464)

83

3

—

—

—

(106 378)

Zajedničko upravljanje

(269)

(1 550)

—

—

—

—

(1 819)

Ostali troškovi poslovanja

(774)

(3)

(634)

(48)

(8)

84

(1 383)

Troškovi poslovanja

Troškovi poslovanja

(118 759)

(118 759)

(5 989)

(5 989)

(824)

(824)

(48)

(48)

(8)

(8)

995

995

(124 633)

(124 633)

Ukupni troškovi poslovanja

(122 144)

(6 617)

(3 169)

(48)

(3 617)

1 642

(133 953)

Neto troškovi poslovanja

Neto troškovi poslovanja

(115 938)

(115 938)

(6 467)

(6 467)

(1 736)

(1 736)

(41)

(41)

(2 945)

(2 945)

0

0

(127 127)

(127 127)

Prihodi od vlastitih sredstava i doprinosa

130 919

Višak od poslovnih aktivnosti

Višak od poslovnih aktivnosti

3 792

3 792

Neto prihodi od financijskog poslovanja

215

Obveza kretanja mirovina i ostalih primanja zaposlenih

(8 846)

Udio u neto manjku zajedničkih pothvata i pridruženih subjekata

(490)

Poslovni rezultat godine

Poslovni rezultat godine

(5 329)

(5 329)

IZVJEŠĆIVANJE O SEGMENTIMA – AKTIVNOSTI U EU-u

IZVJEŠĆIVANJE O SEGMENTIMA – AKTIVNOSTI U EU-u

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Gospodarski i financijski poslovi | Poduzetništvo i industrija | Tržišno natjecanje | Zapošljavanje | Poljoprivreda | Promet i energetika | Zaštita okoliša | Istraživanje | Informacijsko društvo |
| Ostali prihodi od poslovanja: | | | | | | | | | |
| Novčane kazne | 0 | 6 | 1 878 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Poljoprivredne pristojbe | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Povrat izdataka | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 025 | 10 | 3 | 21 | 18 |
| Prihodi od administrativnog poslovanja | 0 | 18 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 7 | 0 |
| Razni prihodi od poslovanja | 4 | 93 | 0 | 34 | 239 | 220 | 39 | 845 | 12 |
| OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA | 4 | 118 | 1 878 | 82 | 1 351 | 246 | 42 | 873 | 30 |
| Administrativni troškovi: | (68) | (210) | (89) | (107) | (127) | (412) | (126) | (432) | (131) |
| Izdaci za osoblje | (60) | (147) | (83) | (82) | (107) | (281) | (88) | (236) | (107) |
| Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te s nekretninama, postrojenjima i opremom | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (15) | (1) | (15) | 0 |
| Ostali administrativni troškovi | (8) | (55) | (6) | (24) | (20) | (116) | (37) | (181) | (24) |
| Troškovi poslovanja: | (40) | 394 | (80) | (10 873) | (56 842) | (2 372) | (329) | (4 365) | (1 312) |
| Izravno centralizirano upravljanje | (40) | 211 | 0 | (169) | (48) | (1 061) | (307) | (2 906) | (1 285) |
| Neizravno centralizirano upravljanje | 0 | 352 | 0 | (3) | 0 | (1 127) | (10) | (1 408) | (22) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (61) | (38) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Podijeljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | (10 618) | (56 655) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Zajedničko upravljanje | 0 | (130) | 0 | (7) | 0 | (123) | 0 | 0 | 0 |
| Ostali troškovi poslovanja | 0 | (39) | (80) | (15) | (101) | (61) | (12) | (51) | (5) |
| UKUPNI TROŠKOVI POSLOVANJA | (108) | 184 | (169) | (10 980) | (56 969) | (2 784) | (455) | (4 797) | (1 443) |
| NETO TROŠKOVI POSLOVANJA | (104) | 302 | 1 709 | (10 898) | (55 618) | (2 538) | (413) | (3 924) | (1 413) |

u milijunima EUR

Gospodarski i financijski poslovi

Poduzetništvo i industrija

Tržišno natjecanje

Zapošljavanje

Poljoprivreda

Promet i energetika

Zaštita okoliša

Istraživanje

Informacijsko društvo

Ostali prihodi od poslovanja:

Novčane kazne

0

6

1 878

0

0

0

0

0

0

Poljoprivredne pristojbe

0

0

0

0

87

0

0

0

0

Povrat izdataka

0

1

0

48

1 025

10

3

21

18

Prihodi od administrativnog poslovanja

0

18

0

0

0

16

0

7

0

Razni prihodi od poslovanja

4

93

0

34

239

220

39

845

12

OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA

4

4

118

118

1 878

1 878

82

82

1 351

1 351

246

246

42

42

873

873

30

30

Administrativni troškovi:

Administrativni troškovi:

(68)

(68)

(210)

(210)

(89)

(89)

(107)

(107)

(127)

(127)

(412)

(412)

(126)

(126)

(432)

(432)

(131)

(131)

Izdaci za osoblje

(60)

(147)

(83)

(82)

(107)

(281)

(88)

(236)

(107)

Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te s nekretninama, postrojenjima i opremom

0

(8)

0

(1)

0

(15)

(1)

(15)

0

Ostali administrativni troškovi

(8)

(55)

(6)

(24)

(20)

(116)

(37)

(181)

(24)

Troškovi poslovanja:

Troškovi poslovanja:

(40)

(40)

394

394

(80)

(80)

(10 873)

(10 873)

(56 842)

(56 842)

(2 372)

(2 372)

(329)

(329)

(4 365)

(4 365)

(1 312)

(1 312)

Izravno centralizirano upravljanje

(40)

211

0

(169)

(48)

(1 061)

(307)

(2 906)

(1 285)

Neizravno centralizirano upravljanje

0

352

0

(3)

0

(1 127)

(10)

(1 408)

(22)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

(61)

(38)

0

0

0

0

Podijeljeno upravljanje

0

0

0

(10 618)

(56 655)

0

0

0

0

Zajedničko upravljanje

0

(130)

0

(7)

0

(123)

0

0

0

Ostali troškovi poslovanja

0

(39)

(80)

(15)

(101)

(61)

(12)

(51)

(5)

UKUPNI TROŠKOVI POSLOVANJA

(108)

184

(169)

(10 980)

(56 969)

(2 784)

(455)

(4 797)

(1 443)

NETO TROŠKOVI POSLOVANJA

NETO TROŠKOVI POSLOVANJA

(104)

(104)

302

302

1 709

1 709

(10 898)

(10 898)

(55 618)

(55 618)

(2 538)

(2 538)

(413)

(413)

(3 924)

(3 924)

(1 413)

(1 413)

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Zajednički istraživački centar | Ribarstvo | Unutarnje tržište | Regionalna politika | Oporezivanje i carine | Obrazovanje i kultura | Zdravlje i zaštita potrošača | Pravda, sloboda i sigurnost | Ukupne aktivnosti u EU-u |
| Ostali prihodi od poslovanja: | | | | | | | | | |
| Novčane kazne | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 884 |
| Poljoprivredne pristojbe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 |
| Povrat izdataka | 0 | 6 | 0 | 303 | 0 | 6 | 2 | 1 | 1 444 |
| Prihodi od administrativnog poslovanja | 39 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 16 | 1 | 99 |
| Razni prihodi od poslovanja | 78 | 9 | 225 | (3) | 1 | 287 | 363 | 246 | 2 692 |
| OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA | 117 | 15 | 227 | 300 | 1 | 293 | 381 | 248 | 6 206 |
| Administrativni troškovi: | (358) | (47) | (229) | (78) | (113) | (205) | (348) | (305) | (3 385) |
| Izdaci za osoblje | (249) | (39) | (150) | (66) | (43) | (110) | (234) | (174) | (2 256) |
| Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te nekretninama, postrojenjima i opremom | (27) | 0 | (8) | 0 | (10) | (1) | (25) | (15) | (126) |
| Ostali administrativni troškovi | (82) | (8) | (71) | (12) | (60) | (94) | (89) | (116) | (1 003) |
| Troškovi poslovanja: | (82) | (807) | (69) | (38 622) | (14) | (1 808) | (661) | (877) | (118 759) |
| Izravno centralizirano upravljanje | (60) | (175) | (36) | (41) | (14) | (229) | (436) | (400) | (6 996) |
| Neizravno centralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 478) | (66) | 0 | (3 762) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (395) | 0 | 0 | 0 | 0 | (494) |
| Podijeljeno upravljanje | 0 | (629) | 0 | (38 186) | 0 | 0 | 0 | (376) | (106 464) |
| Zajedničko upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) | (7) | 0 | (269) |
| Ostali troškovi poslovanja | (22) | (3) | (33) | 0 | 0 | (99) | (152) | (101) | (774) |
| UKUPNI TROŠKOVI POSLOVANJA | (440) | (854) | (298) | (38 700) | (127) | (2 013) | (1 009) | (1 182) | (122 144) |
| NETO TROŠKOVI POSLOVANJA | (323) | (839) | (71) | (38 400) | (126) | (1 720) | (628) | (934) | (115 938) |

u milijunima EUR

Zajednički istraživački centar

Ribarstvo

Unutarnje tržište

Regionalna politika

Oporezivanje i carine

Obrazovanje i kultura

Zdravlje i zaštita potrošača

Pravda, sloboda i sigurnost

Ukupne aktivnosti u EU-u

Ostali prihodi od poslovanja:

Novčane kazne

0

0

0

0

0

0

0

0

1 884

Poljoprivredne pristojbe

0

0

0

0

0

0

0

0

87

Povrat izdataka

0

6

0

303

0

6

2

1

1 444

Prihodi od administrativnog poslovanja

39

0

2

0

0

0

16

1

99

Razni prihodi od poslovanja

78

9

225

(3)

1

287

363

246

2 692

OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA

117

117

15

15

227

227

300

300

1

1

293

293

381

381

248

248

6 206

6 206

Administrativni troškovi:

Administrativni troškovi:

(358)

(358)

(47)

(47)

(229)

(229)

(78)

(78)

(113)

(113)

(205)

(205)

(348)

(348)

(305)

(305)

(3 385)

(3 385)

Izdaci za osoblje

(249)

(39)

(150)

(66)

(43)

(110)

(234)

(174)

(2 256)

Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te nekretninama, postrojenjima i opremom

(27)

0

(8)

0

(10)

(1)

(25)

(15)

(126)

Ostali administrativni troškovi

(82)

(8)

(71)

(12)

(60)

(94)

(89)

(116)

(1 003)

Troškovi poslovanja:

Troškovi poslovanja:

(82)

(82)

(807)

(807)

(69)

(69)

(38 622)

(38 622)

(14)

(14)

(1 808)

(1 808)

(661)

(661)

(877)

(877)

(118 759)

(118 759)

Izravno centralizirano upravljanje

(60)

(175)

(36)

(41)

(14)

(229)

(436)

(400)

(6 996)

Neizravno centralizirano upravljanje

0

0

0

0

0

(1 478)

(66)

0

(3 762)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

(395)

0

0

0

0

(494)

Podijeljeno upravljanje

0

(629)

0

(38 186)

0

0

0

(376)

(106 464)

Zajedničko upravljanje

0

0

0

0

0

(2)

(7)

0

(269)

Ostali troškovi poslovanja

(22)

(3)

(33)

0

0

(99)

(152)

(101)

(774)

UKUPNI TROŠKOVI POSLOVANJA

(440)

(854)

(298)

(38 700)

(127)

(2 013)

(1 009)

(1 182)

(122 144)

NETO TROŠKOVI POSLOVANJA

NETO TROŠKOVI POSLOVANJA

(323)

(323)

(839)

(839)

(71)

(71)

(38 400)

(38 400)

(126)

(126)

(1 720)

(1 720)

(628)

(628)

(934)

(934)

(115 938)

(115 938)

IZVJEŠĆIVANJE O SEGMENTIMA – AKTIVNOSTI IZVAN EU-a

IZVJEŠĆIVANJE O SEGMENTIMA – AKTIVNOSTI IZVAN EU-a

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Vanjski odnosi | Trgovina | Razvoj | Proširenje | Humanitarna pomoć | Ukupne aktivnosti izvan EU-a |
| Ostali prihodi od poslovanja: | | | | | | |
| Povrat izdataka | 34 | 0 | 2 | 24 | (1) | 59 |
| Prihodi od administrativnog poslovanja | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Razni prihodi od poslovanja | 5 | 0 | 87 | (1) | (1) | 90 |
| OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA | 40 | 0 | 89 | 23 | (2) | 150 |
| Administrativni troškovi: | (102) | (72) | (342) | (80) | (32) | (628) |
| Izdaci za osoblje | (15) | (65) | (165) | (49) | (24) | (318) |
| Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te nekretninama, postrojenjima i opremom | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Ostali administrativni troškovi | (88) | (7) | (177) | (31) | (8) | (311) |
| Troškovi poslovanja: | (2 876) | (11) | (1 091) | (863) | (1 148) | (5 989) |
| Izravno centralizirano upravljanje | (1 729) | (6) | (782) | (485) | (570) | (3 572) |
| Neizravno centralizirano upravljanje | (350) | 0 | (19) | (53) | 0 | (422) |
| Decentralizirano upravljanje | (218) | 0 | (37) | (270) | 0 | (525) |
| Podijeljeno upravljanje | 83 | 0 | 0 | 0 | 0 | 83 |
| Zajedničko upravljanje | (662) | (5) | (252) | (54) | (577) | (1 550) |
| Ostali troškovi poslovanja | 0 | 0 | (1) | (1) | (1) | (3) |
| UKUPNI TROŠKOVI POSLOVANJA | (2 978) | (83) | (1 433) | (943) | (1 180) | (6 617) |
| NETO TROŠKOVI POSLOVANJA | (2 938) | (83) | (1 344) | (920) | (1 182) | (6 467) |

u milijunima EUR

Vanjski odnosi

Trgovina

Razvoj

Proširenje

Humanitarna pomoć

Ukupne aktivnosti izvan EU-a

Ostali prihodi od poslovanja:

Povrat izdataka

34

0

2

24

(1)

59

Prihodi od administrativnog poslovanja

1

0

0

0

0

1

Razni prihodi od poslovanja

5

0

87

(1)

(1)

90

OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA

40

40

0

0

89

89

23

23

(2)

(2)

150

150

Administrativni troškovi:

Administrativni troškovi:

(102)

(102)

(72)

(72)

(342)

(342)

(80)

(80)

(32)

(32)

(628)

(628)

Izdaci za osoblje

(15)

(65)

(165)

(49)

(24)

(318)

Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te nekretninama, postrojenjima i opremom

1

0

0

0

0

1

Ostali administrativni troškovi

(88)

(7)

(177)

(31)

(8)

(311)

Troškovi poslovanja:

Troškovi poslovanja:

(2 876)

(2 876)

(11)

(11)

(1 091)

(1 091)

(863)

(863)

(1 148)

(1 148)

(5 989)

(5 989)

Izravno centralizirano upravljanje

(1 729)

(6)

(782)

(485)

(570)

(3 572)

Neizravno centralizirano upravljanje

(350)

0

(19)

(53)

0

(422)

Decentralizirano upravljanje

(218)

0

(37)

(270)

0

(525)

Podijeljeno upravljanje

83

0

0

0

0

83

Zajedničko upravljanje

(662)

(5)

(252)

(54)

(577)

(1 550)

Ostali troškovi poslovanja

0

0

(1)

(1)

(1)

(3)

UKUPNI TROŠKOVI POSLOVANJA

(2 978)

(83)

(1 433)

(943)

(1 180)

(6 617)

NETO TROŠKOVI POSLOVANJA

NETO TROŠKOVI POSLOVANJA

(2 938)

(2 938)

(83)

(83)

(1 344)

(1 344)

(920)

(920)

(1 182)

(1 182)

(6 467)

(6 467)

IZVJEŠĆIVANJE O SEGMENTIMA – USLUGE I OSTALO

IZVJEŠĆIVANJE O SEGMENTIMA – USLUGE I OSTALO

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Tisak i komunikacija | Ured za borbu protiv prijevara | Usklađivanje | Osoblje i uprava | Eurostat | Proračun | Revizija | Jezici | Ostalo | Ukupno usluge i ostalo |
| Ostali prihodi od poslovanja: | | | | | | | | | | |
| Povrat izdataka | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Prihodi od administrativnog poslovanja | 0 | 7 | 2 | 829 | 0 | 56 | 0 | 98 | 0 | 992 |
| Razni prihodi od poslovanja | (2) | 5 | 1 | 53 | 0 | 9 | 0 | 47 | 327 | 440 |
| OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA | (1) | 12 | 3 | 882 | 0 | 65 | 0 | 145 | 327 | 1 433 |
| Administrativni troškovi: | (124) | (51) | (184) | (1 424) | (91) | (58) | (11) | (441) | 39 | (2 345) |
| Izdaci za osoblje | (79) | (38) | (159) | (632) | (70) | (45) | (10) | (358) | 39 | (1 352) |
| Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te nekretninama, postrojenjima i opremom | (2) | (1) | 0 | (109) | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | (113) |
| Ostali administrativni troškovi | (43) | (12) | (25) | (683) | (21) | (13) | (1) | (82) | 0 | (880) |
| Troškovi poslovanja: | (124) | (22) | (2) | (14) | (32) | (341) | 0 | (16) | (273) | (824) |
| Izravno centralizirano upravljanje | (90) | (22) | 0 | (12) | (32) | (3) | 0 | 0 | 0 | (159) |
| Neizravno centralizirano upravljanje | (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (34) |
| Podijeljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Ostali troškovi poslovanja | 0 | 0 | (2) | (2) | 0 | (341) | 0 | (16) | (273) | (634) |
| UKUPNI TROŠKOVI POSLOVANJA | (248) | (73) | (186) | (1 438) | (123) | (399) | (11) | (457) | (234) | (3 169) |
| NETO TROŠKOVI POSLOVANJA | (249) | (61) | (183) | (556) | (123) | (334) | (11) | (312) | 93 | (1 736) |

u milijunima EUR

Tisak i komunikacija

Ured za borbu protiv prijevara

Usklađivanje

Osoblje i uprava

Eurostat

Proračun

Revizija

Jezici

Ostalo

Ukupno usluge i ostalo

Ostali prihodi od poslovanja:

Povrat izdataka

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Prihodi od administrativnog poslovanja

0

7

2

829

0

56

0

98

0

992

Razni prihodi od poslovanja

(2)

5

1

53

0

9

0

47

327

440

OSTALI PRIHODI OD POSLOVANJA

(1)

(1)

12

12

3

3

882

882

0

0

65

65

0

0

145

145

327

327

1 433

1 433

Administrativni troškovi:

Administrativni troškovi:

(124)

(124)

(51)

(51)

(184)

(184)

(1 424)

(1 424)

(91)

(91)

(58)

(58)

(11)

(11)

(441)

(441)

39

39

(2 345)

(2 345)

Izdaci za osoblje

(79)

(38)

(159)

(632)

(70)

(45)

(10)

(358)

39

(1 352)

Izdaci povezani s nematerijalnom imovinom te nekretninama, postrojenjima i opremom

(2)

(1)

0

(109)

0

0

0

(1)

0

(113)

Ostali administrativni troškovi

(43)

(12)

(25)

(683)

(21)

(13)

(1)

(82)

0

(880)

Troškovi poslovanja:

Troškovi poslovanja:

(124)

(124)

(22)

(22)

(2)

(2)

(14)

(14)

(32)

(32)

(341)

(341)

0

0

(16)

(16)

(273)

(273)

(824)

(824)

Izravno centralizirano upravljanje

(90)

(22)

0

(12)

(32)

(3)

0

0

0

(159)

Neizravno centralizirano upravljanje

(34)

0

0

0

0

0

0

0

0

(34)

Podijeljeno upravljanje

0

0

0

0

0

3

0

0

0

3

Ostali troškovi poslovanja

0

0

(2)

(2)

0

(341)

0

(16)

(273)

(634)

UKUPNI TROŠKOVI POSLOVANJA

(248)

(73)

(186)

(1 438)

(123)

(399)

(11)

(457)

(234)

(3 169)

NETO TROŠKOVI POSLOVANJA

NETO TROŠKOVI POSLOVANJA

(249)

(249)

(61)

(61)

(183)

(183)

(556)

(556)

(123)

(123)

(334)

(334)

(11)

(11)

(312)

(312)

93

93

(1 736)

(1 736)

4.   BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA

4.1.   NAMJENA I PRIPREMA IZVJEŠTAJA O NOVČANIM TOKOVIMA

NAMJENA I PRIPREMA IZVJEŠTAJA O NOVČANIM TOKOVIMA

Podaci o novčanim tokovima upotrebljavaju se kao temelj za ocjenjivanje sposobnosti EU-a da stvara novac i novčane ekvivalente, kao i njegove potrebe za korištenjem tih novčanih tokova.

Izvještaj o novčanim tokovima priprema se s pomoću neizravne metode. To znači da se neto višak ili manjak financijske godine usklađuje za učinke transakcija nenovčane prirode, za sva razgraničenja ili obračunske iznose proteklih ili budućih poslovnih novčanih primitaka ili isplata, te za stavke prihoda ili izdataka povezane s ulagačkim novčanim tokovima.

Novčani tokovi nastali transakcijama u stranoj valuti evidentiraju se u izvještajnoj valuti EU-a (euro) na način da se na iznos u stranoj valuti primjenjuje tečaj koji vrijedi za euro i stranu valutu na datum novčanoga toka.

U izvještaju o novčanim tokovima prikazani su novčani tokovi tijekom razdoblja i raspoređeni prema poslovnim i ulagačkim aktivnostima (EU se ne bavi financijskim aktivnostima).

4.2.   POSLOVNE AKTIVNOSTI

POSLOVNE AKTIVNOSTI

Poslovne aktivnosti jesu aktivnosti EU-a koje nisu ulagačke naravi. Najveći broj aktivnosti upravo su poslovne aktivnosti. Zajmovi dani korisnicima (i povezani uzeti zajmovi ako je primjenjivo) ne smatraju se ulagačkim (ili financijskim) aktivnostima jer su oni dio općih ciljeva te time i svakodnevnog poslovanja EU-a. Operativnim aktivnostima pripadaju i ulaganja kao što su EIF, EBRD i fondovi poduzetničkog kapitala. Cilj tih aktivnosti doista jest sudjelovanje u ostvarenju ciljanih rezultata politika.

4.3.   ULAGAČKE AKTIVNOSTI

ULAGAČKE AKTIVNOSTI

Ulagačke aktivnosti jesu stjecanje i otuđivanje nematerijalne imovine, nekretnina, postrojenja i opreme te drugih ulaganja, koji nisu uključeni u novčane ekvivalente. Ulagačkim aktivnostima nisu obuhvaćeni zajmovi dani korisnicima. Cilj je prikazati stvarna ulaganja EU-a.

5.   NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE TE OSTALE VAŽNE OBJAVE

5.1.   NEPREDVIĐENA IMOVINA

NEPREDVIĐENA IMOVINA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Primljena jamstva: | | |
| Jamstva za ispunjavanje obveza | 337 | 300 |
| Ostala jamstva | 43 | 34 |
| Ostala nepredviđena imovina | 14 | 19 |
| Ukupno | 394 | 353 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Primljena jamstva:

Jamstva za ispunjavanje obveza

337

300

Ostala jamstva

43

34

Ostala nepredviđena imovina

14

19

Ukupno

394

353

Jamstva za ispunjavanje obveza zahtijevaju se kako bi se osiguralo da korisnici fondova EU-a ispunjavaju obveze iz ugovora s EU-om.

5.2.   NEPREDVIĐENE OBVEZE

NEPREDVIĐENE OBVEZE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Bilješka | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Dana jamstva | 5.2.1. | 22 317 | 24 394 |
| Novčane kazne | 5.2.2. | 6 378 | 8 951 |
| EFJP, ruralni razvoj i pretpristupna pomoć | 5.2.3. | 1 188 | 2 345 |
| Kohezijska politika | 5.2.4. | 546 | 318 |
| Sudski predmeti i ostali sporovi | 5.2.5. | 91 | 251 |
| Ostale nepredviđene obveze | | 1 | 2 |
| Ukupno | | 30 521 | 36 261 |
| Sve nepredviđene obveze, osim onih koje se odnose na novčane kazne, financirale bi se, u slučaju njihova dospijeća, iz proračuna EU-a u narednim godinama. |

u milijunima EUR

Bilješka

31.12.2012.

31.12.2011.

Dana jamstva

5.2.1.

5.2.1.

22 317

24 394

Novčane kazne

5.2.2.

5.2.2.

6 378

8 951

EFJP, ruralni razvoj i pretpristupna pomoć

5.2.3.

5.2.3.

1 188

2 345

Kohezijska politika

5.2.4.

5.2.4.

546

318

Sudski predmeti i ostali sporovi

5.2.5.

5.2.5.

91

251

Ostale nepredviđene obveze

1

2

Ukupno

30 521

36 261

Sve nepredviđene obveze, osim onih koje se odnose na novčane kazne, financirale bi se, u slučaju njihova dospijeća, iz proračuna EU-a u narednim godinama.

Sve nepredviđene obveze, osim onih koje se odnose na novčane kazne, financirale bi se, u slučaju njihova dospijeća, iz proračuna EU-a u narednim godinama.

5.2.1.   
  Dana jamstva

Dana jamstva

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Na zajmove koje iz vlastitih sredstava odobrava EIB: |
| Jamstvo u visini 60 % | 18 683 | 20 362 |
| Jamstvo u visini 70 % | 1 654 | 1 992 |
| Jamstvo u visini 75 % | 383 | 534 |
| Jamstvo u visini 100 % | 594 | 724 |
| Ukupno | 21 314 | 23 612 |
| Ostala dana jamstva | 1 003 | 782 |
| Ukupno | 22 317 | 24 394 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Na zajmove koje iz vlastitih sredstava odobrava EIB:

Na zajmove koje iz vlastitih sredstava odobrava EIB:

Jamstvo u visini 60 %

18 683

20 362

Jamstvo u visini 70 %

1 654

1 992

Jamstvo u visini 75 %

383

534

Jamstvo u visini 100 %

594

724

Ukupno

21 314

23 612

Ostala dana jamstva

Ostala dana jamstva

1 003

1 003

782

782

Ukupno

22 317

24 394

Iz proračuna EU-a jamče se zajmovi koje je potpisao i odobrio EIB iz vlastitih sredstava trećim zemljama na dan 31. prosinca 2012. (uključujući zajmove dane državama članicama prije pristupanja). Međutim, jamstvo EU-a ograničeno je na postotak gornje granice odobrene kreditne linije: 65 % (za mandate 2000. – 2007.), 70 %, 75 % ili 100 %. Za mandat 2007. – 2013. jamstvo EU-a ograničeno je na 65 % otvorenih stavki, a ne na odobrene kreditne linije. Ako se ne dostigne gornja granica, jamstvom EU-a pokriva se cijeli iznos. Nepodmireni iznos 31. prosinca 2012. iznosio je ukupno 21 314 milijuna EUR te čini najvišu razinu izloženosti EU-a.

Kod navedenog iznosa za 2011. za jamstvo u visini 65 % ne uzima se u obzir razlika u izračunu u pogledu mandata 2000. – 2007. i 2007. – 2013. Da je iznos za 2011. izračunan na temelju te razlike, bio bi prikazan iznos od 17 423 milijuna EUR.

Ostala dana jamstva povezana su uglavnom s Instrumentom za financiranje na temelju podjele rizika (948 milijuna EUR) i Instrumentom za kreditna jamstva za projekte TEN-T (39 milijuna EUR). Više informacija o tim instrumentima dano je bilješci 2.4.

2.4

5.2.2.   
  Novčane kazne

Novčane kazne

Ti se iznosi odnose na novčane kazne koje Komisija određuje za kršenje pravila tržišnog natjecanja koje su privremeno plaćene i za koje je podnesena žalbe ili nije poznato hoće li biti podnesena žalba. Dok Sud ne donese konačnu odluku, zadržava se nepredviđena obveza. Kamate ostvarene od privremenih plaćanja uključene su u poslovni rezultat godine i kao nepredviđena obveza kako bi se prikazala neizvjesnost prava Komisije na te iznose.

5.2.3.   
  EFJP, ruralni razvoj i pretpristupna pomoć

EFJP, ruralni razvoj i pretpristupna pomoć

Ovdje je riječ o nepredviđenim obvezama prema državama članicama povezanima s odlukama o sukladnosti s EFJP-om, ruralnim razvojem i pretpristupim financijskim korekcijama koje su predmet postupka pred Sudom. Utvrđivanje konačnog iznosa obveze i godine u kojoj će se uspješan ishod žalbi odraziti na proračun ovisit će o trajanju postupka pred Sudom.

5.2.4.   
  Kohezijska politika

Kohezijska politika

Ovdje je riječ o nepredviđenim obvezama prema državama članicama u vezi s mjerama u okviru kohezijske politike za koje se očekuje datum ročišta ili koje su predmet postupka pred Sudom.

5.2.5.   
  Sudski predmeti i ostali sporovi

Sudski predmeti i ostali sporovi

Ovaj se naslov odnosi na odštetne predmete koji se vode protiv Komisije i ostalih tijela EU-a, ostale pravne sporove i procijenjene sudske troškove. Treba napomenuti da u skladu s člankom 288. Ugovora o EZ-u podnositelj u odštetnom zahtjevu mora dokazati da je institucija dovoljno ozbiljno prekršila načelo vladavine prava u pogledu davanja prava pojedincima, da je podnositelj pretrpio stvarnu štetu i da postoji izravna uzročna veza između nezakonitog djela i štete.

5.3.   OSTALE VAŽNE OBJAVE

OSTALE VAŽNE OBJAVE

5.3.1.   
  Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu prikazane kao izdaci

Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu prikazane kao izdaci

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu prikazane kao izdaci | 175 853 | 165 236 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu prikazane kao izdaci

175 853

165 236

Navedeni iznos jest proračunski RAL („Reste à Liquider”) umanjen za iznose koji su prikazani kao izdaci u izvještaju o financijskom rezultatu za 2012. Proračunski RAL jest iznos otvorenih obveza za koje još nije izvršeno plaćanje i/ili koje još nisu poništene. To je uobičajena posljedica višegodišnjih programa. Proračunski RAL 31. prosinca 2012. iznosio je ukupno 217 810 milijuna EUR (2011.: 207 443 milijuna EUR).

5.3.2.   
  Znatne pravne obveze

Znatne pravne obveze

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Strukturne mjere | 71 775 | 142 916 |
| Protokol sa zemljama Mediterana | 264 | 264 |
| Sporazumi o ribarstvu | 173 | 37 |
| Program Galileo | 143 | 320 |
| Program GMES | 233 | 400 |
| TEN-T | 1 331 | 3 416 |
| Ostale ugovorne obveze | 3 884 | 4 493 |
| Ukupno | 77 803 | 151 846 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Strukturne mjere

71 775

142 916

Protokol sa zemljama Mediterana

264

264

Sporazumi o ribarstvu

173

37

Program Galileo

143

320

Program GMES

233

400

TEN-T

1 331

3 416

Ostale ugovorne obveze

3 884

4 493

Ukupno

77 803

151 846

Te su obveze nastale jer je EU preuzeo dugoročne pravne obveze u pogledu iznosa koji nisu bili obuhvaćeni odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u proračunu. Mogu biti povezane s višegodišnjim programima poput strukturnih mjera ili iznosa koje se EU obvezao platiti u budućnosti na temelju administrativnih ugovora postojećih na dan bilance stanja (npr. u vezi s pružanjem usluga poput sigurnosne zaštite, čišćenja itd., ali i s ugovornim obvezama za posebne projekte poput građevinskih radova.

Strukturne mjere

Strukturne mjere

U tablici koja slijedi dana je usporedba pravnih obveza za koje još nisu preuzete proračunske obveze i najviših iznosa obveza u vezi s iznosima predviđenima u financijskom okviru 2007. – 2013.

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Iznosi financijske perspektive
  (A) | Zaključene pravne obveze
  (B) | Proračunske obveze 2007. – 2013.
  (C) | Pravne obveze umanjene za proračunske obveze
  (=B-C) | Najviši iznos obveza
  (=A-C) |
| Strukturni fondovi | 347 552 | 347 521 | 293 050 | 54 471 | 54 502 |
| Prirodni resursi | 100 549 | 100 539 | 85 058 | 15 481 | 15 491 |
| Instrument pretpristupne pomoći | 11 255 | 9 895 | 9 473 | 422 | 1 782 |
| Ukupno | 459 356 | 457 955 | 387 581 | 70 374 | 71 775 |

u milijunima EUR

Iznosi financijske perspektive

(A)

Zaključene pravne obveze

(B)

Proračunske obveze 2007. – 2013.

(C)

Pravne obveze umanjene za proračunske obveze

(=B-C)

Najviši iznos obveza

(=A-C)

Strukturni fondovi

347 552

347 521

293 050

54 471

54 502

Prirodni resursi

100 549

100 539

85 058

15 481

15 491

Instrument pretpristupne pomoći

11 255

9 895

9 473

422

1 782

Ukupno

459 356

457 955

387 581

70 374

71 775

Protokoli sa zemljama Mediterana

Protokoli sa zemljama Mediterana

Te se obveze odnose na financijske protokole s zemljama Mediterana koje nisu države članice. Ovdje uneseni iznos predstavlja razliku između ukupnog iznosa potpisanih protokola i iznosa proračunskih obveza unesenih u izvještaj. Ti protokoli jesu međunarodni ugovori koji se ne mogu raskinuti bez suglasnosti obiju stranaka, iako je postupak raskida u tijeku.

Sporazumi o ribarstvu

Sporazumi o ribarstvu

Ovdje je riječ o obvezama preuzetima prema trećim zemljama u vezi s djelovanjima u okviru međunarodnih sporazuma o ribarstvu.

Program Galileo

Program Galileo

Ovdje je riječ o iznosima preuzetih obveza za program Galileo u okviru kojeg se razvija europski satelitski navigacijski sustav – vidi i bilješku 2.2.

2.2

Program GMES

Program GMES

Komisija je s ESA-om potpisala ugovor o provedbi svemirske komponente Globalnog praćenja okoliša i sigurnosti (GMES) u razdoblju od 2008. do 2013. Ukupan indikativni iznos za to razdoblje jest 728 milijuna EUR.

Obveze za TEN-T

Obveze za TEN-T

Ovaj iznos odnosi se na bespovratna sredstva dodijeljena za područje transeuropskih prometnih mreža (TEN-T) u razdoblju 2007. – 2013. Program se primjenjuje na projekte koji su odobreni za razvoj transeuropskih prometnih mreža i kojima se podupiru infrastrukturni projekti te istraživački i inovacijski projekti za poticanje integracije novih tehnologija i inovativnih postupaka u uvođenje nove transportne infrastrukture. Ukupan indikativni iznos za taj program jest 7 900 milijuna EUR.

Do smanjenja pravnih obveza povezanih s TEN-T-om došlo je zbog zajedničkog učinka smanjenih pravnih obveza nakon donošenja odluka o izmjenama i povećanja proračunskih obveza.

Ostale ugovorne obveze

Ostale ugovorne obveze

Iznosi uključeni u ove objave odgovaraju iznosima za koje je preuzeta obveza plaćanja tijekom trajanja ugovora. Najviši uneseni iznosi odnose se na sporazume o nabavi za Agenciju fuzija za energiju u kontekstu projekta ITER i građevinskim ugovorima Europskog parlamenta.

6.   ZAŠTITA PRORAČUNA EU-a

6.1.   POZADINA

POZADINA

Važan čimbenik u izvršenju proračuna EU-a jest potreba za odgovarajućim mehanizmom sprječavanja ili otkrivanja te naknadnog ispravka pogrešaka, nepravilnosti i prijevare. Cilj je ove bilješke dati: (1) pregled preventivnog i korektivnog mehanizma predviđenog u primjenjivom zakonodavstvu s detaljno opisanim postupkom utvrđivanja i obrađivanja pogrešaka, nepravilnosti i prijevare koje otkriju tijela EU-a i države članice i (2) najbolju procjenu ukupnih povezanih iznosa kako bi se stvarno prikazao način zaštite proračuna EU-a.

U nastavku nisu dane samo informacije o mjerama poduzetima na razini EU-a, već i informacije o korekcijama koje su izvršile države članice u skladu s načelom podijeljenog upravljanja i nakon izvršenih nadzora i revizija (samo za programsko razdoblje 2007. – 2013. jer su podaci za prethodna programska razdoblja koje su dostavila države članice nepotpune i/ili nepouzdane). Te korekcije ne prikazuju se u računovodstvenom sustavu Komisije jer u većini slučajeva države članice mogu ponovno upotrijebiti te iznose za ostale opravdane rashode. Iznosi koji se odnose na države članice dane su u nastavku u tablici 6.7.

6.7

Daljnje pojedinosti o iznosima iskazanima u nastavku i s njima povezanih postupaka daju se u posebnoj komunikaciji koju svakog rujna počevši od 2013. Komisija priprema i šalje tijelu za davanje razrješnice i Revizorskom sudu – dostupno na internetskim stranicama Europa, GU Proračun.

6.2.   PREVENTIVNI MEHANIZMI EUROPSKE KOMISIJE

PREVENTIVNI MEHANIZMI EUROPSKE KOMISIJE

Kod izravnog upravljanja nadležne službe u okviru preventivnih mjera vrše provjere opravdanosti rashoda koje prijavljuju korisnici. Ti nadzori ex-ante ugrađeni su u postupke upravljanja programima te se njima želi osigurati odgovarajuće jamstvo zakonitosti i pravilnosti plaćenih rashoda. Službe komisije mogu dati i smjernice, osobito o ugovornim pitanjima, u cilju postizanja dobrog i učinkovitog upravljanja sredstvima i smanjivanja rizika od nepravilnosti.

ex-ante

U skladu s načelom podijeljenog upravljanja (tj. rashodi u području poljoprivredne i kohezijske politike), države članice nadležne su prvenstveno tijekom rashodovnog ciklusa i brinu se za zakonitost i pravilnost rashoda iz proračuna EU-a. Preventivni mehanizmi postoje i na razini Komisije u vezi s njezinom ulogom nadzornog tijela. Komisija može:

| — | prekinuti rok plaćanja za najviše 6 mjeseci za program 2007. – 2013. ako:






  (a) | postoje dokazi koji upućuju na znatan nedostatak u radu upravljačkih ili nadzornih sustava u predmetnoj državi članici ili |
| --- | --- | --- |

—

prekinuti rok plaćanja za najviše 6 mjeseci za program 2007. – 2013. ako:

prekinuti

(a)

postoje dokazi koji upućuju na znatan nedostatak u radu upravljačkih ili nadzornih sustava u predmetnoj državi članici ili

| (b) | službe Komisije moraju izvršiti dodatne provjere zbog primljenih informacija da su rashodi uneseni u odobreni izvještaj o rashodima povezani s ozbiljnim nepravilnostima koje nisu ispravljene |
| --- | --- |

(b)

službe Komisije moraju izvršiti dodatne provjere zbog primljenih informacija da su rashodi uneseni u odobreni izvještaj o rashodima povezani s ozbiljnim nepravilnostima koje nisu ispravljene

| — | suspendirati cijelo privremeno plaćanje ili njegov dio namijenjen državi članici za programe 2007. – 2013. ako:






  (a) | postoje dokazi o znatnom nedostatku u upravljačkom i nadzornom sustavu programa, a države članice nisu primijenile potrebne korektivne mehanizme ili |
| --- | --- | --- |

—

suspendirati cijelo privremeno plaćanje ili njegov dio namijenjen državi članici za programe 2007. – 2013. ako:

suspendirati

(a)

postoje dokazi o znatnom nedostatku u upravljačkom i nadzornom sustavu programa, a države članice nisu primijenile potrebne korektivne mehanizme ili

| (b) | rashodi su uneseni u odobreni izvještaj o rashodima povezani s ozbiljnim nepravilnostima koje nisu ispravljene ili |
| --- | --- |

(b)

rashodi su uneseni u odobreni izvještaj o rashodima povezani s ozbiljnim nepravilnostima koje nisu ispravljene ili

| (c) | država članica ozbiljno je prekršila svoje obveze u pogledu upravljanja i nadzora. |
| --- | --- |

(c)

država članica ozbiljno je prekršila svoje obveze u pogledu upravljanja i nadzora.

Ako država članica nije poduzela potrebne mjere, Komisija može odlukom propisati financijsku korekciju. Iznosi suspendiranih i prekinutih plaćanja prikazani su u bilješci 6.4.1.

6.4.1

6.3.   KOREKTIVNI MEHANIZMI EUROPSKE KOMISIJE

KOREKTIVNI MEHANIZMI EUROPSKE KOMISIJE

6.3.1.   
  Financijske korekcije

Financijske korekcije

U skladu s načelom podijeljenog upravljanja države članice nadležne su prvenstveno za sprječavanje, otkrivanje i ispravljanje pogrešaka, nepravilnosti ili prijevara koje su počinili korisnici u početnoj fazi, a Komisija istovremeno ima ulogu općeg nadzornog tijela. Ako je zbog ozbiljnih propusta u upravljačkim i nadzornim sustavima država članica došlo ili moglo doći do pojedinačnih ili sustavnih pogrešaka, nepravilnosti ili prijevara, Komisija može primijeniti financijske korekcije. Financijske korekcije primjenjuju se u tri glavna koraka:

Financijske korekcije

| (1) | financijske korekcije
  u tijeku: te će se korekcije izmijeniti jer ih države članice još nisu službeno prihvatile, primjerice u slučaju revizije koju je država članica zaključila, a Komisija se ne slaže |
| --- | --- |

(1)

financijske korekcije
  u tijeku: te će se korekcije izmijeniti jer ih države članice još nisu službeno prihvatile, primjerice u slučaju revizije koju je država članica zaključila, a Komisija se ne slaže

financijske korekcije

u tijeku

| (2) | potvrđene/odlučene
  financijske korekcije: riječ je o konačnim iznosima što znači da ih je predmetna država članica potvrdila ili je o njima Komisija donijela odluku. Te su korekcije iskazane u tablicama u bilješci 6.4.2.1. |
| --- | --- |

(2)

potvrđene/odlučene
  financijske korekcije: riječ je o konačnim iznosima što znači da ih je predmetna država članica potvrdila ili je o njima Komisija donijela odluku. Te su korekcije iskazane u tablicama u bilješci 6.4.2.1.

potvrđene/odlučene

financijske korekcije

6.4.2.1.

| (3) | provedene
  financijske korekcije: te korekcije čine završnu fazu postupka i njima se uočeno stanje nepravilnih rashoda konačno ispravlja. Za regulatorne okvire po sektorima predviđeno je nekoliko korektivnih mehanizama. Ti su iznosi iskazani u tablicama u bilješkama 6.4.2.2. i 6.4.3.1. |
| --- | --- |

(3)

provedene
  financijske korekcije: te korekcije čine završnu fazu postupka i njima se uočeno stanje nepravilnih rashoda konačno ispravlja. Za regulatorne okvire po sektorima predviđeno je nekoliko korektivnih mehanizama. Ti su iznosi iskazani u tablicama u bilješkama 6.4.2.2. i 6.4.3.1.

provedene

financijske korekcije

6.4.2.2.

6.4.3.1

6.3.2.   
  Povrat

Povrat

U skladu s načelom izravnog upravljanja i Financijskom uredbom, naloge za povrat nepropisno plaćenih iznosa utvrđuje dužnosnik za ovjeravanje. Povrati se potom vrše izravnim bankovnim nalogom dužnika (npr. država članica) ili prijebojem s ostalim iznosima koje Komisija duguje dužniku. Financijskim postupkom predviđeni su dodatni postupci kako bi se osigurala naplata dospjelih naloga za povrat koje posebno prati službenik Komisije za ovjeravanje.

U skladu s načelom podijeljenog upravljanja u poljoprivredi države članice obvezne su utvrditi pogreške i nepravilnosti te izvršiti povrat nepropisno plaćenih iznosa u skladu s nacionalnim pravilima i postupcima. U slučaju EFJP-a iznosi primljeni od korisnika knjiže se u korist Komisije nakon smanjenja od (prosječno) 20 % za države članice koje ih knjiže kao prihode. U slučaju EPFRR-a povrat se oduzima od sljedećeg naloga za plaćanje prije njegova slanja Komisiji te se stoga odgovarajući iznos može u programu ponovno upotrijebiti. Ako država članica ne ishodi povrat ili mjere ne provodi s dužnom pažnjom, Komisija može donijeti odluku o intervenciji i propisati financijske korekcija za predmetnu državu članicu. U području kohezijske politike, države članice (a ne Komisija) nadležne su prvenstveno za povrat nepropisno plaćenih iznosa od korisnika uvećanih, ako je primjenjivo, za zatezne kamate. Uz financijske korekcije koje je odredila Komisija u ovoj se bilješci iznosi čiji su povrat osigurale države članice iskazuju za potrebe informiranja. Za razdoblje 2007. – 2013. države članice zakonski su obveze Komisiji dostaviti jasne i strukturirane podate o sredstvima povučenima iz sufinanciranja prije no što okončaju postupak povrata i na nacionalnoj razini izvrše stvarni povrat iznosa od korisnika.

6.3.3.   
  Povrat neupotrijebljenih iznosa pretfinanciranja

Povrat neupotrijebljenih iznosa pretfinanciranja

EU korisnicima uplaćuje iznose pretfinanciranja ili predujmove u gotovo svim područjima. Kako je navedeno u bilješci 1.5.7., pretfinanciranje je plaćanje koje se vrši kako bi se korisniku osigurao gotovinski predujam ili likvidna sredstva. Ako korisnik ne upotrijebi (potroši) cjelokupan iznos pretfinanciranja primljen od EU-a, službe Komisije izdaju nalog za povrat kako bi osigurale povrat sredstava u proračun EU-a. Taj postupak važan je korak u nadzornom sustavu EU-a i zahvaljujući njemu korisnici ne zadržavaju preostali novac bez odgovarajućeg opravdanja izdataka čime se pridonose zaštiti proračuna EU-a. Iznosi povrata dani su u nastavku u tablici 6.5.

1.5.7.

6.5

Povrat neupotrijebljenih iznosa pretfinanciranja ne smije se miješati s povratima nepropisnih rashoda. Ako službe Komisije utvrde i izvrše povrat rashoda vezanih uz isplaćene iznose pretfinanciranja, oni se unose u uobičajene financijske korekcije ili postupak povrata opisanog u bilješkama 6.3.1. i 6.3.2.

neupotrijebljenih

6.3.1.

6.3.2

6.3.4.   
  Prihod od vlastitih sredstava – povrat

Prihod od vlastitih sredstava – povrat

U pogledu prihoda od vlastitih sredstava, glavnom izvora sredstava za proračun EU-a, povrat se odnosi na praćenje izvještaja Europske komisije o inspekcijskom pregledu, revizija Revizorskog suda, predmeta financijske odgovornosti koji se pokreću zbog administrativne pogreške država članica ili njihova propusta da izvrše povrat s dužnom pažnjom, postupaka zbog povrede propisa, presuda Europskog suda te iznosa koje države članice samoinicijativno uplaćuju i zateznih kamata povezanih s vlastitim sredstvima. Ti iznosi dani su u nastavku u tablici 6.6.

6.6

6.4.   FINANCIJSKI UČINAK PREVENTIVNIH I KOREKTIVNIH MEHANIZAMA

FINANCIJSKI UČINAK PREVENTIVNIH I KOREKTIVNIH MEHANIZAMA

6.4.1.   
  Prekinuta i suspendirana plaćanja u 2012.

Prekinuta i suspendirana plaćanja u 2012.

Prekinuta plaćanja:

Prekinuta plaćanja:

U tablicama u nastavku dan je za EFRR, Kohezijski fond, ESF i EFR pregled predmeta prekinutih plaćanja u smislu brojeva i iznosa. Početno stanje uključuje predmete koji su krajem 2011. još trajali, bez obzira na to kad su države članice obaviještene o prekidanju plaćanja (zbog toga neki iznosi nisu izravno usporedivi s iznosima iz godišnjeg financijskog izvještaja za 2011.). Novi predmeti odnose se samo na prekinuta plaćanja o kojima su države članice obaviještene 2012. Kod okončanih predmeta plaćanje zahtjeva za povrat troškova nastavlja se 2012. bez obzira na godinu u kojoj je plaćanje prekinuto. Kod predmeta otvorenih krajem 2012. riječ je o prekidima koji se nastavljaju 31. prosinca 2012., tj. plaćanje zahtjeva za povrat troškova i dalje je prekinuto dok predmetna država članica ne poduzme korektivne mjere.

| u milijunima EUR |
| --- |
| Programsko razdoblje 2007. – 2013. | EFRR / Kohezijski fond |
| Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2011. | Novi premeti 2012. | Okončani predmeti 2012. | Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2012. |
| Država članica | Broj predmeta | Iznos | Broj predmeta | Iznos | Broj predmeta | Iznos | Broj predmeta | Iznos |
| Njemačka | 3 | 17 | 2 | 163 | | | 5 | 180 |
| Španjolska | | | 49 | 1 495 | 41 | 1 319 | 8 | 176 |
| Francuska | | | 6 | 51 | 5 | 24 | 1 | 27 |
| Italija (8) | 10 | 265 | 20 | 1 122 | 19 | 860 | 11 | 526 |
| Latvija | | | 5 | 94 | 5 | 94 | 0 | 0 |
| Litva | | | 4 | 164 | 4 | 164 | 0 | 0 |
| Mađarska | | | 3 | 55 | | | 3 | 55 |
| Poljska | | | 5 | 605 | | | 5 | 605 |
| Rumunjska | | | 1 | 41 | | | 1 | 41 |
| Slovenija | | | 1 | 6 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Slovačka | 2 | 71 | | | 2 | 71 | 0 | 0 |
| Ujedinjena Kraljevina | | | 1 | 22 | | | 1 | 22 |
| Prekogranična područja | | | 11 | 59 | 8 | 52 | 3 | 6 |
| Ukupno | 15 | 353 | 108 | 3 878 | 85 | 2 592 | 38 | 1 639 |

u milijunima EUR

Programsko razdoblje 2007. – 2013.

EFRR / Kohezijski fond

Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2011.

Novi premeti 2012.

Okončani predmeti 2012.

Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2012.

Država članica

Broj predmeta

Iznos

Broj predmeta

Iznos

Broj predmeta

Iznos

Broj predmeta

Iznos

Njemačka

3

17

2

163

5

5

180

180

Španjolska

49

1 495

41

1 319

8

8

176

176

Francuska

6

51

5

24

1

1

27

27

Italija (8)

8

10

265

20

1 122

19

860

11

11

526

526

Latvija

5

94

5

94

0

0

0

0

Litva

4

164

4

164

0

0

0

0

Mađarska

3

55

3

3

55

55

Poljska

5

605

5

5

605

605

Rumunjska

1

41

1

1

41

41

Slovenija

1

6

1

6

0

0

0

0

Slovačka

2

71

2

71

0

0

0

0

Ujedinjena Kraljevina

1

22

1

1

22

22

Prekogranična područja

11

59

8

52

3

3

6

6

Ukupno

15

353

108

3 878

85

2 592

38

1 639

Osim tih postupaka prekinutih plaćanja, za EFRR je poslano 199 opomena (kad nije bilo naloga u postupku plaćanja) čime se pridonijelo daljnjem sprečavanju nepropisnih iznosa.

| u milijunima EUR |
| --- |
| Programsko razdoblje 2007. – 2013. | ESF |
| Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2011. | Novi premeti 2012. | Okončani predmeti 2012. | Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2012. |
| Država članica | Broj predmeta | Iznos | Broj predmeta | Iznos | Broj predmeta | Iznos | Broj predmeta | Iznos |
| Češka Republika | | | 1 | 47 | | | 1 | 47 |
| Njemačka | | | 5 | 165 | 4 | 145 | 1 | 19 |
| Španjolska | 2 | 10 | 8 | 159 | 9 | 160 | 1 | 9 |
| Francuska | 2 | 25 | 9 | 142 | 4 | 91 | 7 | 76 |
| Italija | 4 | 53 | 7 | 207 | 6 | 231 | 5 | 30 |
| Latvija | | | 2 | 26 | 2 | 26 | 0 | 0 |
| Litva | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Rumunjska | | | 1 | 21 | 1 | 21 | 0 | 0 |
| Slovačka | | | 1 | 45 | 1 | 45 | 0 | 0 |
| Ujedinjena Kraljevina | 2 | 234 | 2 | 69 | 4 | 303 | 0 | 0 |
| Ukupno | 10 | 323 | 37 | 881 | 32 | 1 023 | 15 | 181 |

u milijunima EUR

Programsko razdoblje 2007. – 2013.

ESF

Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2011.

Novi premeti 2012.

Okončani predmeti 2012.

Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2012.

Država članica

Broj predmeta

Iznos

Broj predmeta

Iznos

Broj predmeta

Iznos

Broj predmeta

Iznos

Češka Republika

1

47

1

1

47

47

Njemačka

5

165

4

145

1

1

19

19

Španjolska

2

10

8

159

9

160

1

1

9

9

Francuska

2

25

9

142

4

91

7

7

76

76

Italija

4

53

7

207

6

231

5

5

30

30

Latvija

2

26

2

26

0

0

0

0

Litva

1

1

1

1

0

0

0

0

Rumunjska

1

21

1

21

0

0

0

0

Slovačka

1

45

1

45

0

0

0

0

Ujedinjena Kraljevina

2

234

2

69

4

303

0

0

0

0

Ukupno

10

323

37

881

32

1 023

15

181

| u milijunima EUR |
| --- |
| Programsko razdoblje 2007. – 2013. | EFR |
| Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2011. | Novi premeti 2012. | Okončani predmeti 2012. | Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2012. |
| Država članica | Broj predmeta | Iznos | Broj predmeta | Iznos | Broj predmeta | Iznos | Broj predmeta | Iznos |
| Češka Republika | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Danska | 1 | 0 | | | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Njemačka | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 |
| Estonija | 1 | 0 | 3 | 0 | | | 4 | 0 |
| Španjolska | 1 | 62 | 2 | 32 | 2 | 84 | 1 | 9 |
| Francuska | 2 | 3 | | | | | 2 | 3 |
| Italija | | | 6 | 38 | | | 6 | 38 |
| Latvija | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Nizozemska | | | 3 | 8 | 3 | 8 | 0 | 0 |
| Poljska | | | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Portugal | | | 3 | 16 | 2 | 12 | 1 | 4 |
| Rumunjska | | | 5 | 35 | | | 5 | 35 |
| Slovačka | | | 2 | 2 | | | 2 | 2 |
| Finska | 2 | 0 | 3 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Švedska | 1 | 0 | 2 | 6 | | | 3 | 6 |
| Ujedinjena Kraljevina | 1 | 34 | 4 | 7 | 2 | 33 | 3 | 8 |
| Ukupno | 11 | 100 | 36 | 149 | 17 | 141 | 30 | 108 |

u milijunima EUR

Programsko razdoblje 2007. – 2013.

EFR

Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2011.

Novi premeti 2012.

Okončani predmeti 2012.

Ukupan broj otvorenih predmeta 31.12.2012.

Država članica

Broj predmeta

Iznos

Broj predmeta

Iznos

Broj predmeta

Iznos

Broj predmeta

Iznos

Češka Republika

1

1

1

1

0

0

0

0

Danska

1

0

1

0

0

0

0

0

Njemačka

2

1

2

2

1

1

Estonija

1

0

3

0

4

4

0

0

Španjolska

1

62

2

32

2

84

1

1

9

9

Francuska

2

3

2

2

3

3

Italija

6

38

6

6

38

38

Latvija

1

0

1

1

0

0

Nizozemska

3

8

3

8

0

0

0

0

Poljska

1

2

1

2

0

0

0

0

Portugal

3

16

2

12

1

1

4

4

Rumunjska

5

35

5

5

35

35

Slovačka

2

2

2

2

2

2

Finska

2

0

3

0

5

1

0

0

0

0

Švedska

1

0

2

6

3

3

6

6

Ujedinjena Kraljevina

1

34

4

7

2

33

3

3

8

8

Ukupno

11

100

36

149

17

141

30

108

Suspendirana plaćanja:

Suspendirana plaćanja:

Kad je riječ o EFRR-u i Kohezijskom fondu, odluke o suspendiranju donesena su za 2 programa u Njemačkoj i Italiji. Obje su odluke još uvijek 31. prosinca 2012. Kad je riječ o ESF-u, tijekom 2012. donesene su 2 odluke o suspendiranju za Češku Republiku i Slovačku. Odluka za Češku Republiku bila je na snazi 31. prosinca 2012. Za EFR tijekom 2012. nije bilo odluka o suspendiranju.

EFRR-u

Kohezijskom fondu

ESF-u

EFR

6.4.2.   
  Financijske korekcije i povrati provedeni 2012.

Financijske korekcije i povrati provedeni 2012.

6.4.2.1.   Financijske korekcije i povrati potvrđeni/odlučeni 2012.

Financijske korekcije i povrati potvrđeni/odlučeni 2012.

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Financijske korekcije | Povrat | 2012. Ukupno | 2011. Ukupno |
| Poljoprivreda: |
| EFJP | 475 | 162 | 638 | 839 |
| Ruralni razvoj | 76 | 145 | 221 | 228 |
| Kohezijska politika: |
| EFRR | 958 | Nije primjenjivo | 958 | 424 |
| Kohezijski fond | 203 | Nije primjenjivo | 203 | 17 |
| ESF | 425 | N/A | 425 | 227 |
| FIUR/EFR | 2 | Nije primjenjivo | 2 | 3 |
| Smjernice EFSJP-a | 31 | 3 | 34 | 1 |
| Ostalo | Nije primjenjivo | 19 | 19 | 50 |
| Područja unutarnje politike | 1 | 252 | 253 | 270 |
| Područja vanjske politike | Nije primjenjivo | 107 | 107 | 107 |
| Administracija (9) | Nije primjenjivo | 7 | 7 | 8 |
| Ukupan broj odlučenih/potvrđenih predmeta 2012. | 2 172 | 695 | 2 867 | |
| Ukupan broj odlučenih/potvrđenih predmeta 2011. | 1 406 | 768 | | 2 174 |

u milijunima EUR

Financijske korekcije

Povrat

2012. Ukupno

2011. Ukupno

Poljoprivreda:

EFJP

EFJP

475

162

638

839

Ruralni razvoj

Ruralni razvoj

76

145

221

228

Kohezijska politika:

EFRR

EFRR

958

Nije primjenjivo

958

424

Kohezijski fond

Kohezijski fond

203

Nije primjenjivo

203

17

ESF

ESF

425

N/A

425

227

FIUR/EFR

FIUR/EFR

2

Nije primjenjivo

2

3

Smjernice EFSJP-a

Smjernice EFSJP-a

31

3

34

1

Ostalo

Ostalo

Nije primjenjivo

19

19

50

Područja unutarnje politike

1

252

253

270

Područja vanjske politike

Nije primjenjivo

107

107

107

Administracija (9)

9

Nije primjenjivo

7

7

8

Ukupan broj odlučenih/potvrđenih predmeta 2012.

2 172

695

2 867

Ukupan broj odlučenih/potvrđenih predmeta 2011.

1 406

768

2 174

6.4.2.2.   Financijske korekcije i povrati provedeni 2012.

Financijske korekcije i povrati provedeni 2012.

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Financijske korekcije | Povrat | 2012. Ukupno | 2011. Ukupno |
| Poljoprivreda: |
| EFJP | 610 | 161 | 771 | 621 |
| Ruralni razvoj | 59 | 166 | 225 | 201 |
| Kohezijska politika: |
| EFRR | 2 416 | Nije primjenjivo | 2 416 | 419 |
| Kohezijski fond | 207 | Nije primjenjivo | 207 | 115 |
| ESF | 430 | N/A | 430 | 178 |
| FIUR/EFR | 1 | Nije primjenjivo | 1 | (90) |
| Smjernice EFSJP-a | 17 | 3 | 20 | 1 |
| Ostalo | Nije primjenjivo | 11 | 11 | 48 |
| Područja unutarnje politike | 1 | 229 | 230 | 268 |
| Područja vanjske politike | Nije primjenjivo | 99 | 99 | 77 |
| Administracija (10) | Nije primjenjivo | 9 | 9 | 2 |
| Ukupan broj provedenih ispravaka/povrata 2012. | 3 742 | 678 | 4 419 | |
| Ukupan broj provedenih ispravaka/povrata 2011. | 1 106 | 733 | | 1 840 |

u milijunima EUR

Financijske korekcije

Povrat

2012. Ukupno

2011. Ukupno

Poljoprivreda:

EFJP

EFJP

610

161

771

621

Ruralni razvoj

Ruralni razvoj

59

166

225

201

Kohezijska politika:

EFRR

EFRR

2 416

Nije primjenjivo

2 416

419

Kohezijski fond

Kohezijski fond

207

Nije primjenjivo

207

115

ESF

ESF

430

N/A

430

178

FIUR/EFR

FIUR/EFR

1

Nije primjenjivo

1

(90)

Smjernice EFSJP-a

Smjernice EFSJP-a

17

3

20

1

Ostalo

Ostalo

Nije primjenjivo

11

11

48

Područja unutarnje politike

1

229

230

268

Područja vanjske politike

Nije primjenjivo

99

99

77

Administracija (10)

10

Nije primjenjivo

9

9

2

Ukupan broj provedenih ispravaka/povrata 2012.

3 742

678

4 419

Ukupan broj provedenih ispravaka/povrata 2011.

1 106

733

1 840

6.4.2.3.   Pregled financijskih korekcija za 20122. prema državama članicama provedenih u skladu s načelom podijeljenog upravljanja

Pregled financijskih korekcija za 20122. prema državama članicama provedenih u skladu s načelom podijeljenog upravljanja

| u milijunima EUR |
| --- |
| Država članica | EFJP | Ruralni razvoj | EFRR | Kohezijski fond | ESF | Ostalo | Ukupno za 2012. | Ukupno za 2011. |
| Belgija | 0 | 3 | 0 | — | 11 | 0 | 14 | 1 |
| Bugarska | 15 | 7 | 0 | 6 | 1 | — | 30 | 25 |
| Češka Republika | 0 | — | 116 | 8 | — | 0 | 125 | 6 |
| Danska | 22 | — | 0 | — | — | — | 22 | 0 |
| Njemačka | (16) | 3 | 23 | — | 0 | 0 | 10 | 1 |
| Estonija | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 0 |
| Irska | (1) | 10 | — | — | — | — | 9 | 2 |
| Grčka | 85 | 5 | 0 | 13 | 159 | 0 | 262 | 448 |
| Španjolska | 47 | 2 | 1 952 | 81 | 84 | 7 | 2 172 | 159 |
| Francuska | 64 | 1 | 20 | — | 37 | 2 | 123 | 33 |
| Italija | 209 | 0 | 57 | — | 3 | 7 | 275 | 50 |
| Cipar | 8 | 0 | — | — | — | 0 | 8 | 3 |
| Latvija | — | — | 1 | 1 | 9 | 0 | 12 | 0 |
| Litva | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| Luksemburg | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Mađarska | 6 | 0 | 0 | — | — | 0 | 6 | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nizozemska | 17 | 2 | 0 | — | — | 0 | 20 | 53 |
| Austrija | 1 | — | — | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Poljska | 12 | 2 | 45 | 79 | 23 | 0 | 162 | 148 |
| Portugal | 15 | 1 | 117 | 0 | — | 0 | 134 | 26 |
| Rumunjska | 24 | 12 | 22 | — | 81 | — | 139 | 53 |
| Slovenija | 0 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 4 |
| Slovačka | 0 | — | 29 | 17 | 11 | — | 57 | 5 |
| Finska | 1 | 0 | 0 | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Švedska | 72 | 2 | 0 | — | 0 | — | 74 | 3 |
| Ujedinjena Kraljevina | 27 | 4 | 4 | — | 12 | 2 | 50 | 44 |
| Interreg/prekogranična područja | — | — | 24 | — | — | — | 24 | 1 |
| Ukupan broj provedenih korekcija | 610 | 59 | 2 416 | 207 | 430 | 19 | 3 742 | 1 106 |

u milijunima EUR

Država članica

EFJP

Ruralni razvoj

EFRR

Kohezijski fond

ESF

Ostalo

Ukupno za 2012.

Ukupno za 2011.

Belgija

0

3

0

—

11

0

14

14

1

Bugarska

15

7

0

6

1

—

30

30

25

Češka Republika

0

—

116

8

—

0

125

125

6

Danska

22

—

0

—

—

—

22

22

0

Njemačka

(16)

3

23

—

0

0

10

10

1

Estonija

0

1

0

0

0

—

1

1

0

Irska

(1)

10

—

—

—

—

9

9

2

Grčka

85

5

0

13

159

0

262

262

448

Španjolska

47

2

1 952

81

84

7

2 172

2 172

159

Francuska

64

1

20

—

37

2

123

123

33

Italija

209

0

57

—

3

7

275

275

50

Cipar

8

0

—

—

—

0

8

8

3

Latvija

—

—

1

1

9

0

12

12

0

Litva

3

4

3

1

0

0

10

10

0

Luksemburg

0

—

0

—

—

—

0

0

0

Mađarska

6

0

0

—

—

0

6

6

41

Malta

0

—

—

—

—

—

0

0

0

Nizozemska

17

2

0

—

—

0

20

20

53

Austrija

1

—

—

—

—

0

1

1

0

Poljska

12

2

45

79

23

0

162

162

148

Portugal

15

1

117

0

—

0

134

134

26

Rumunjska

24

12

22

—

81

—

139

139

53

Slovenija

0

0

—

—

—

0

0

0

4

Slovačka

0

—

29

17

11

—

57

57

5

Finska

1

0

0

—

—

0

1

1

0

Švedska

72

2

0

—

0

—

74

74

3

Ujedinjena Kraljevina

27

4

4

—

12

2

50

50

44

Interreg/prekogranična područja

—

—

24

—

—

—

24

24

1

Ukupan broj provedenih korekcija

610

59

2 416

207

430

19

3 742

1 106

6.4.2.4.   Bilješka o kretanjima financijskih korekcija i povrata 2012.

Bilješka o kretanjima financijskih korekcija i povrata 2012.

Poljoprivreda i ruralni razvoj: potvrđene/odlučene financijske korekcije uglavnom su povezane s odlukama Komisije o sukladnosti i odobrenju koje su donesene kao rezultati revizija koje je izvršila Komisija. Učinkovito izvršeni iznos razlikuje se od iznosa o kojem je odluka donesena zbog kašnjenja u inkasiranju. Iznosi povrata dosta su stabilni u usporedbi s prošlogodišnjim iznosima.

Poljoprivreda i ruralni razvoj:

Kohezijska politika:

Kohezijska politika:

ERFF i Kohezijski fond: u odnosu na prošlu godinu broj potvrđenih/odlučenih i provedenih financijskih korekcija znatno se povećao:

ERFF i Kohezijski fond:

Odlučeni/potvrđeni iznosi:

Odlučeni/potvrđeni iznosi:

| — | Razdoblje 2007. – 2013.: više od polovine iznosa od 1 161 milijun EUR financijskih korekcija potvrđenih/odlučenih u 2012. (631 milijun EUR) odnosi se na tekuće programsko razdoblje 2007. – 2013. kao rezultat strožeg nadzora Komisije i povećanog broja revizija izvršenih u toj fazi provedbe programâ. Iznos korekcija potvrđenih/odlučenih u 2012. povezanih s programskim razdobljem 2007. – 2013. uglavnom se opravdava ispravcima za Španjolsku (264 milijuna EUR), Češku Republiku (111 milijun EUR), Grčku (82 milijuna EUR) i Poljsku (77 milijuna EUR). U te iznose nisu uključene korekcije rashoda koje su korisnici prijavili na razni država članica koje stoga nije potvrdila Komisija kao rezultat traženih akcijskih planova. |
| --- | --- |

—

Razdoblje 2007. – 2013.: više od polovine iznosa od 1 161 milijun EUR financijskih korekcija potvrđenih/odlučenih u 2012. (631 milijun EUR) odnosi se na tekuće programsko razdoblje 2007. – 2013. kao rezultat strožeg nadzora Komisije i povećanog broja revizija izvršenih u toj fazi provedbe programâ. Iznos korekcija potvrđenih/odlučenih u 2012. povezanih s programskim razdobljem 2007. – 2013. uglavnom se opravdava ispravcima za Španjolsku (264 milijuna EUR), Češku Republiku (111 milijun EUR), Grčku (82 milijuna EUR) i Poljsku (77 milijuna EUR). U te iznose nisu uključene korekcije rashoda koje su korisnici prijavili na razni država članica koje stoga nije potvrdila Komisija kao rezultat traženih akcijskih planova.

Razdoblje 2007. – 2013.:

| — | Razdoblje 2000. – 2006.: preostalim iznosom (531 milijun EUR) obuhvaćene su korekcije koje se odnose na postupke u završetku za programsko razdoblje 2000. – 2006.Korekcije pri završetku rezultat su analize izjava o završetku programa ili ekstrapolacije stope preostalih pogrešaka.Glavne korekcije odnose se na Španjolsku (316 milijun EUR), Italiju (65 milijuna EUR) i Portugal (53 milijuna EUR).S korekcijama bi trebalo nastaviti 2013. kao rezultatom završetka programa, ali s nižim iznosima. |
| --- | --- |

—

Razdoblje 2000. – 2006.: preostalim iznosom (531 milijun EUR) obuhvaćene su korekcije koje se odnose na postupke u završetku za programsko razdoblje 2000. – 2006.Korekcije pri završetku rezultat su analize izjava o završetku programa ili ekstrapolacije stope preostalih pogrešaka.Glavne korekcije odnose se na Španjolsku (316 milijun EUR), Italiju (65 milijuna EUR) i Portugal (53 milijuna EUR).S korekcijama bi trebalo nastaviti 2013. kao rezultatom završetka programa, ali s nižim iznosima.

Razdoblje 2000. – 2006.:

Izvršeni iznosi:

Izvršeni iznosi:

Iznosi prijavljeni ove godine odnose se gotovo isključivo na razdoblje 2000. – 2006. i financijske korekcije odlučene/prihvaćene prethodnih godina. Veća korekcija za Španjolsku (1,8 milijardi EUR) prijavljena je kao proveden nakon završetka provjere cjelokupne dokumentacije o završetku, potpune provjere zahtjeva za povrat troškova koje su podnijele vlasti država članica i na temelju kojih je izvršen odbitak ispravaka te nakon djelomičnog plaćanja preostalog iznosa Španjolskoj. Treba napomenuti da, zbog nedostatka odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2012., na kraju godine (nakon što je proračunsko tijelo odbilo prijedlog izmjene proračuna s višim iznosima odobrenih sredstava za plaćanja) službe Komisije nisu mogle isplatiti cjelokupni potreban iznos Španjolskoj.

ESF:

ESF:

| — | 2000. – 2006.: većina prijavljenih financijskih korekcija odnosi se na ekstrapolaciju stope preostalih pogrešaka prilikom završetka (nakon analize izjava o završetku programa) ili neto ispravke prilikom završetka. Revizije završetaka još uvijek traju. |
| --- | --- |

—

2000. – 2006.: većina prijavljenih financijskih korekcija odnosi se na ekstrapolaciju stope preostalih pogrešaka prilikom završetka (nakon analize izjava o završetku programa) ili neto ispravke prilikom završetka. Revizije završetaka još uvijek traju.

2000. – 2006.

| — | 2007. – 2013.: prijavljeni iznosi odnose se na nepropisne iznose oduzete od zahtjeva za privremeno plaćanje koje su podnijele države članice tijekom trajanja programa. Do povećanja prijavljenih iznosa došlo je zbog zajedničke revizijske strategije osmišljene za ovo programsko razdoblje. |
| --- | --- |

—

2007. – 2013.: prijavljeni iznosi odnose se na nepropisne iznose oduzete od zahtjeva za privremeno plaćanje koje su podnijele države članice tijekom trajanja programa. Do povećanja prijavljenih iznosa došlo je zbog zajedničke revizijske strategije osmišljene za ovo programsko razdoblje.

2007. – 2013.

6.4.3.   
  Kumulativni iznosi izvršenih financijskih korekcija i povrata

Kumulativni iznosi izvršenih financijskih korekcija i povrata

6.4.3.1.   Provedene financijske korekcije – kumulativni iznosi

Provedene financijske korekcije – kumulativni iznosi

U nastavku su navedene informacije o kumulativnim financijskim korekcijama prijavljenima za programsko razdoblje:

| u milijunima EUR |
| --- |
| Financijske korekcije | Programsko razdoblje | Kumulativne odluke za EFJP | Ukupno na kraju 2012. | % Provedeni/odlučeni-potvrđeni: | Ukupno neprovedeno kraj 2012. | Provedeno kraj 2012. |
| Razdoblje 1994. – 1999. | Razdoblje 2000. – 2006. | Razdoblje 2007. – 2013. |
| Poljoprivreda: | — | 93 | 81 | 7 728 | 7 902 | 92,7 % | 623 | 7 139 |
| EFJP | — | — | — | 7 728 | 7 728 | 93,3 % | 558 | 7 024 |
| Ruralni razvoj
   (11) | — | 93 | 81 | — | 174 | 72,8 % | 65 | 115 |
| Kohezijska politika: | 2 535 | 6 359 | 779 | — | 9 673 | 89,7 % | 1 114 | |
| EFRR | 1 764 | 4 626 | 154 | — | 6 544 | 89,6 % | 761 | 4 128 |
| Kohezijski fond | 264 | 464 | 87 | — | 815 | 82,8 % | 169 | 608 |
| ESF | 407 | 1 206 | 538 | — | 2 150 | 96,7 % | 74 | 1 720 |
| FIUR/EFR | 100 | 5 | 0 | — | 105 | 52,2 % | 96 | 104 |
| Smjernice EFSJP-a
   (11) | 0 | 58 | — | — | 58 | 80,6 % | 14 | 41 |
| Ostalo | — | — | — | 2 | 2 | 100,0 % | — | 0 |
| Ukupno | 2 535 | 6 452 | 861 | 7 730 | 17 577 | 91,0 % | 1 737 | 13 741 |

u milijunima EUR

Financijske korekcije

Programsko razdoblje

Kumulativne odluke za EFJP

Ukupno na kraju 2012.

% Provedeni/odlučeni-potvrđeni:

Ukupno neprovedeno kraj 2012.

Provedeno kraj 2012.

Razdoblje 1994. – 1999.

Razdoblje 2000. – 2006.

Razdoblje 2007. – 2013.

Poljoprivreda:

Poljoprivreda:

—

93

93

81

81

7 728

7 728

7 902

7 902

92,7 %

92,7 %

623

623

7 139

7 139

EFJP

EFJP

—

—

—

7 728

7 728

7 728

93,3 %

558

7 024

Ruralni razvoj
   (11)

Ruralni razvoj

11

—

93

81

—

174

174

72,8 %

65

115

Kohezijska politika:

Kohezijska politika:

2 535

2 535

6 359

6 359

779

779

—

9 673

9 673

89,7 %

89,7 %

1 114

1 114

EFRR

EFRR

1 764

4 626

154

—

6 544

6 544

89,6 %

761

4 128

Kohezijski fond

Kohezijski fond

264

464

87

—

815

815

82,8 %

169

608

ESF

ESF

407

1 206

538

—

2 150

2 150

96,7 %

74

1 720

FIUR/EFR

FIUR/EFR

100

5

0

—

105

105

52,2 %

96

104

Smjernice EFSJP-a
   (11)

Smjernice EFSJP-a

11

0

58

—

—

58

58

80,6 %

14

41

Ostalo

Ostalo

—

—

—

2

2

2

2

100,0 %

100,0 %

—

0

0

Ukupno

2 535

6 452

861

7 730

17 577

91,0 %

1 737

13 741

Iznos financijskih korekcija unesenih u ovu tablicu za poljoprivredu predstavlja bruto iznose koji se odnose na odlukama o potvrdi sukladnosti. Međutim, kod iznosa unesenih u bilješku 6.4.2.2. također se u obzir uzimaju odluke o financijskom odobrenju.

6.4.2.2.

U pogledu EFJP-a izvršenim kumulativnim iznosom od 7 728 milijuna EUR obuhvaćene su sve korekcije provedene od donošenja prve odluke 1999. Kad je riječ o ruralnom razvoju, kumulativnim iznosom od 174 milijuna EUR obuhvaćeni su sve korekcije i povrati zbog nepravilnosti od 2007. Treba napomenuti da je u nekim slučajevima datum provedbe odgođen za nekoliko godine i da su neke odluke o povratu izvršene u odgođenim godišnjim obrocima. Riječ je o državama članicama kojima se pruža financijska pomoć u skladu s Okvirnim sporazumom o europskoj financijskoj stabilnosti potpisanim 7. lipnja 2010. Posljedica navedenog jest povećana nepodudarnost odlučenih i izvršenih kumulativnih iznosa.

EFJP-a

ruralnom razvoju

Kohezijska politika:

Kohezijska politika

| | Razdoblje 2000. – 2006.: povećanje stope provedbe EFRR-a za programsko razdoblje 2000. – 2006. u 2012. (s 53 % u 2011. do 92 % u 2012.) objašnjava se činjenicom da su državama članicama poslani svi dopisi (osim sedam) o završetku povezani s EFRR-om kojima su obuhvaćeni operativni programi do kraja 2012. nakon čega je došlo do odobrenja dijela zahtjeva za plaćanje za EFRR za razdoblje 2000. – 2006. (u granicama raspoloživih sredstava). Visoka stopa provedbe na kraju 2012. odnosi se i na ESF. Kad je riječ o FIUR-u, službe Komisije još uvijek obrađuju dokumente o završetku i naloge za plaćanje čime se može objasniti niska stopa provedbe u ovom programskom razdoblju. |
| --- | --- |

Razdoblje 2000. – 2006.: povećanje stope provedbe EFRR-a za programsko razdoblje 2000. – 2006. u 2012. (s 53 % u 2011. do 92 % u 2012.) objašnjava se činjenicom da su državama članicama poslani svi dopisi (osim sedam) o završetku povezani s EFRR-om kojima su obuhvaćeni operativni programi do kraja 2012. nakon čega je došlo do odobrenja dijela zahtjeva za plaćanje za EFRR za razdoblje 2000. – 2006. (u granicama raspoloživih sredstava). Visoka stopa provedbe na kraju 2012. odnosi se i na ESF. Kad je riječ o FIUR-u, službe Komisije još uvijek obrađuju dokumente o završetku i naloge za plaćanje čime se može objasniti niska stopa provedbe u ovom programskom razdoblju.

Razdoblje 2000. – 2006.:

ESF

| | Razdoblje 2007. – 2013.: kao rezultat strožeg nadzora Komisije u ovoj je fazi provedbe programa izvršen veći broj revizija. U narednim će godinama broj potvrđenih/odlučenih ili provedenih korekcija nastaviti rasti zbog uloge Komisije kao nadzornog tijela i revizija EU-a. |
| --- | --- |

Razdoblje 2007. – 2013.: kao rezultat strožeg nadzora Komisije u ovoj je fazi provedbe programa izvršen veći broj revizija. U narednim će godinama broj potvrđenih/odlučenih ili provedenih korekcija nastaviti rasti zbog uloge Komisije kao nadzornog tijela i revizija EU-a.

Razdoblje 2007. – 2013.:

U prethodnoj su tablici unesene financijske korekcije koje određene države članice osporavaju (iskustvo pokazuje da je Komisija nakon takvih osporavanja vrlo rijetko morala vratiti iznose). Za više detalja vidi bilješku 5.2.4.

5.2.4

6.4.3.2.   Izvršeni povrati – kumulativni iznosi

Izvršeni povrati – kumulativni iznosi

Pouzdane kumulativne informacije o povratima dostupne su samo od 2008. kad je u računovodstveni sustav Komisije uvedena posebna funkcija boljeg praćenja povrata i izvješćivanja o njima. U informacijama u nastavku dan je presjek povrata prema godinama:

| u milijunima EUR |
| --- |
| Povrat | Godine | Ukupno na kraju 2012. | Ukupno na kraju 2011. |
| 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| Poljoprivreda: | | | | | | | |
| EFJP | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 1 015 | 854 |
| Ruralni razvoj | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 466 | 301 |
| Kohezija | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 219 | 205 |
| Područja unutarnje politike | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 799 | 570 |
| Područja vanjske politike | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 425 | 326 |
| Administracija | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 25 | 16 |
| Ukupno | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 2 949 | 2 272 |

u milijunima EUR

Povrat

Godine

Ukupno na kraju 2012.

Ukupno na kraju 2011.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Poljoprivreda:

EFJP

EFJP

356

148

172

178

161

1 015

854

Ruralni razvoj

Ruralni razvoj

0

25

114

161

166

466

301

Kohezija

31

102

25

48

14

219

205

Područja unutarnje politike

40

100

162

268

229

799

570

Područja vanjske politike

32

81

136

77

99

425

326

Administracija

0

9

5

2

9

25

16

Ukupno

459

464

614

734

678

2 949

2 272

6.5.   POVRAT NEUPOTRIJEBLJENIH IZNOSA PRETFINANCIRANJA

POVRAT NEUPOTRIJEBLJENIH IZNOSA PRETFINANCIRANJA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2012. | 2011. |
| Poljoprivreda: | | |
| EFJP | 0 | 0 |
| Ruralni razvoj | 0 | 0 |
| Kohezijska politika: | | |
| EFRR | 38 | 13 |
| Kohezijski fond | 5 | 2 |
| ESF | 214 | 17 |
| FIUR/EFR | 0 | 0 |
| Smjernice EFSJP-a | 5 | 10 |
| Područja unutarnje politike | 207 | 212 |
| Područja vanjske politike | 104 | 72 |
| Administracija | 2 | 0 |
| Ukupno vraćeno | 575 | 327 |

u milijunima EUR

2012.

2011.

Poljoprivreda:

EFJP

EFJP

0

0

Ruralni razvoj

Ruralni razvoj

0

0

Kohezijska politika:

EFRR

EFRR

38

13

Kohezijski fond

Kohezijski fond

5

2

ESF

ESF

214

17

FIUR/EFR

FIUR/EFR

0

0

Smjernice EFSJP-a

Smjernice EFSJP-a

5

10

Područja unutarnje politike

207

212

Područja vanjske politike

104

72

Administracija

2

0

Ukupno vraćeno

575

327

Navedeni iznosi oduzeti su pri izračunu iznosa pretfinanciranja uključenih u bilješke 2.6. i 2.10.

2.6.

2.10

6.6.   POVRAT KOJI SE ODNOSI NA PRIHODE IZ VLASTITIH SREDSTAVA

POVRAT KOJI SE ODNOSI NA PRIHODE IZ VLASTITIH SREDSTAVA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2012. | 2011. |
| Vraćeni iznosi: | | |
| — | Glavnica |

u milijunima EUR

2012.

2011.

Vraćeni iznosi:

—

Glavnica

133

63

| — | Kamate |
| --- | --- |

—

Kamate

160

312

Ukupno vraćeno

293

375

6.7.   DODATNE KOREKCIJE (POVLAČENJE I POVRAT SREDSTAVA) KOJE SU DRŽAVE ČLANICE PRIJAVILE KAO PROVEDENE ZA RAZDOBLJE 2007. – 2013.

DODATNE KOREKCIJE (POVLAČENJE I POVRAT SREDSTAVA) KOJE SU DRŽAVE ČLANICE PRIJAVILE KAO PROVEDENE ZA RAZDOBLJE 2007. – 2013.

| u milijunima EUR |
| --- |
| Država članica | EFRR/CF | ESF | EFR | Ukupno na kraju 2012. |
| Belgija | 3 | 11 | — | 14 |
| Bugarska | 13 | 2 | 0 | 15 |
| Češka Republika | 191 | 37 | — | 228 |
| Danska | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Njemačka | 290 | 49 | 1 | 340 |
| Estonija | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Irska | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Grčka | 63 | — | 0 | 63 |
| Španjolska | 204 | 39 | 9 | 252 |
| Francuska | 42 | 37 | 0 (12) | 79 |
| Italija | 141 | 27 | 0 | 168 |
| Cipar | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Latvija | 10 | — | 0 | 10 |
| Litva | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Luksemburg | — | 0 | — | 0 |
| Mađarska | 26 | — | 0 | 26 |
| Malta | 1 | 0 | — | 1 |
| Nizozemska | 1 | 2 | 0 | 3 |
| Austrija | 4 | 1 | 0 | 5 |
| Poljska | 204 | — | 0 | 204 |
| Portugal | 46 | 28 | 1 | 75 |
| Rumunjska | 43 | — | 0 | 43 |
| Slovenija | 5 | 5 | — | 10 |
| Slovačka | 33 | 4 | 0 | 37 |
| Finska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Švedska | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Ujedinjena Kraljevina | 38 | 13 | 1 | 52 |
| Prekogranična područja | 8 | — | — | 8 |
| Ukupan broj provednih ispravaka | 1 377 | 261 | 14 | 1 652 |

u milijunima EUR

Država članica

EFRR/CF

ESF

EFR

Ukupno na kraju 2012.

Belgija

3

11

—

14

14

Bugarska

13

2

0

15

15

Češka Republika

191

37

—

228

228

Danska

0

0

0

0

0

Njemačka

290

49

1

340

340

Estonija

4

0

0

4

4

Irska

0

5

0

5

5

Grčka

63

—

0

63

63

Španjolska

204

39

9

252

252

Francuska

42

37

0 (12)

12

79

79

Italija

141

27

0

168

168

Cipar

0

0

0

1

1

Latvija

10

—

0

10

10

Litva

6

0

0

6

6

Luksemburg

—

0

—

0

0

Mađarska

26

—

0

26

26

Malta

1

0

—

1

1

Nizozemska

1

2

0

3

3

Austrija

4

1

0

5

5

Poljska

204

—

0

204

204

Portugal

46

28

1

75

75

Rumunjska

43

—

0

43

43

Slovenija

5

5

—

10

10

Slovačka

33

4

0

37

37

Finska

1

0

0

1

1

Švedska

2

1

1

4

4

Ujedinjena Kraljevina

38

13

1

52

52

Prekogranična područja

8

—

—

8

8

Ukupan broj provednih ispravaka

1 377

261

14

1 652

U tablici su navedene kumulativne financijske korekcije koje su države članice prijavile od početka programskog razdoblja 2007. – 2013. do kraja 2012. Te ispravke treba dodati kumulativnim korekcijama koje je prijavila Komisija (vidi bilješku 6.4.3.).

6.4.3.

Radi dodatnog osiguranja u pogledu vjerodostojnosti i pouzdanosti izvještaja država članica o povučenim i vraćenim sredstvima Komisija je 2011. počela reviziju strukturnih mjera (EFRR, CF, ESF, ERF) kako bi izvještaji država članica bili potpuni i pouzdani. Na temelju analize rizika za uzorak je u 10 država članica odabrano 12 tijela za ovjeravanje (13). Odgovarajuće službe Komisije su tijekom 2012. dobile odgovarajuće jamstvo da 11 od 12 tijela za ovjeravanje nad kojima je izvršena revizija raspolažu odgovarajućim mehanizmima za vođenje evidencije o iznosima povrata i povlačenja nepropisnih plaćanja i obavješćivanje Komisije o njima.

13

Službe Komisije nastavit će provoditi tu reviziju tijekom 2013. i poslije u ostalim državama članicama nakon analize godišnjih financijskih izvještaja država članica o povlačenju i povratu sredstava koji će se primiti tijekom 2013.

7.   MEHANIZMI FINANCIJSKE POTPORE

U ovoj bilješci želi se dati cjelokupni pregled trenutačno postojećih mehanizama financijske potpore u EU-u te informacije kojima se dopunjuje bilješka 2. Informacije iznesene u prvom dijelu ove bilješke (7.1) odnose se na uzimanja i davanja zajmova EU-a čime upravlja Komisija. Informacijama u drugom dijelu ove bilješke (7.2) obuhvaćeni su međuvladini mehanizmi financijske potpore izvan okvira Ugovora o EU-u te stoga bez učinka na proračun EU-a.

2

7.1

7.2

7.1.   POSLOVI UZIMANJA I DAVANJA ZAJMOVA KOJIMA UPRAVLJA KOMISIJA

POSLOVI UZIMANJA I DAVANJA ZAJMOVA KOJIMA UPRAVLJA KOMISIJA

7.1.1.   
  Uzimanje i davanje zajmova – pregled

Uzimanje i davanje zajmova – pregled

Knjigovodstvena vrijednost

Knjigovodstvena vrijednost

| u milijunima EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | BOP | EFSM | EZUČ u likvidaciji | Ukupno na dan 31.12.2012. | Ukupno na dan 31.12.2011. |
| Davanje zajmova
  (bilješka 2.4.2.) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 | 41 281 |
| Uzimanje zajmova
  (bilješka 2.4.) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 | 41 251 |
| Navedeni iznosi jesu knjigovodstvena vrijednost, a u tablicama u nastavku izraženi su u nominalnoj vrijednosti. |

u milijunima EUR

MFA

Euratom

BOP

EFSM

EZUČ u likvidaciji

Ukupno na dan 31.12.2012.

Ukupno na dan 31.12.2011.

Davanje zajmova

(bilješka 2.4.2.)

2.4.2.

549

425

11 623

44 476

221

57 294

57 294

41 281

Uzimanje zajmova

(bilješka 2.4.)

2.4.

549

425

11 623

44 476

194

57 267

57 267

41 251

Navedeni iznosi jesu knjigovodstvena vrijednost, a u tablicama u nastavku izraženi su u nominalnoj vrijednosti.

U skladu s Ugovorom o EU-u Europskoj uniji dane su ovlasti donošenja programa za uzimanje zajmova kako bi se mobilizirala financijska sredstva potrebna za izvršenje njegove zadaće. Djelujući u ime EU-a Europska komisija trenutačno vodi tri glavna programa, makrofinancijsku pomoć (MFA), platnu bilancu (BOP) i Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM), na temelju kojih može dodjeljivati bespovratna sredstva te ih financirati izdavanjem dužničkih instrumenata na tržištima kapitala ili preko financijskih institucija.

U obzir treba uzeti ključne točke ili značajke tih triju instrumenata:

| — | EU uzima zajmove na tržištima kapitala ili od financijskih institucija, a ne iz proračuna jer mu nije dopušteno uzimati zajmove radi financiranja svojih redovnih proračunskih izdataka ili proračunskog manjka. |
| --- | --- |

—

EU uzima zajmove na tržištima kapitala ili od financijskih institucija, a ne iz proračuna jer mu nije dopušteno uzimati zajmove radi financiranja svojih redovnih proračunskih izdataka ili proračunskog manjka.

| — | Visina uzetih zajmova varira od malih privatnih plasmana do 10 ili do 100 milijuna EUR do standardnih iznosa zajmova za BOP i EFSM. |
| --- | --- |

—

Visina uzetih zajmova varira od malih privatnih plasmana do 10 ili do 100 milijuna EUR do standardnih iznosa zajmova za BOP i EFSM.

| — | Uzeti zajmovi daju se korisniku u naizmjenični zajam, tj. s istim kuponom, dospijećem i iznosom. Ne dovodeći u pitanje metodu naizmjeničnosti, servisiranje duga obveznice pravna je obveza EU-a koji osigurava da se sva obveznička plaćanja vrše na vrijeme i u cijelosti. U tom cilju korisnici BOP-a moraju deponirati vraćena sredstva 7 dana prije dana dospijeća, a korisnici EFSM-a 14 dana prije, što Komisiji daje dovoljno vremena da izvrši plaćanje na vrijeme bez obzira na okolnosti. |
| --- | --- |

—

Uzeti zajmovi daju se korisniku u naizmjenični zajam, tj. s istim kuponom, dospijećem i iznosom. Ne dovodeći u pitanje metodu naizmjeničnosti, servisiranje duga obveznice pravna je obveza EU-a koji osigurava da se sva obveznička plaćanja vrše na vrijeme i u cijelosti. U tom cilju korisnici BOP-a moraju deponirati vraćena sredstva 7 dana prije dana dospijeća, a korisnici EFSM-a 14 dana prije, što Komisiji daje dovoljno vremena da izvrši plaćanje na vrijeme bez obzira na okolnosti.

| — | Odlukama Vijeća i Komisije utvrđuju se za programe svih zemalja cjelokupni iznos danog zajma, rate, najviša pojedinačna dospijeća i najviše prosječno dospijeće zajmovnih paketa. Potom se Komisija i zemlja korisnik dogovaraju o zajmovnim parametrima, uključujući rate i plaćanje tranši. Osim toga, sve rate zajma osim prve ovise o poštovanju strogih uvjeta, dogovorenih uvjeta sličnih potpori MMF-a, u kontekstu zajedničke financijske potpore EU-a i MMF-a, što također utječe na vremenski raspored financiranja. |
| --- | --- |

—

Odlukama Vijeća i Komisije utvrđuju se za programe svih zemalja cjelokupni iznos danog zajma, rate, najviša pojedinačna dospijeća i najviše prosječno dospijeće zajmovnih paketa. Potom se Komisija i zemlja korisnik dogovaraju o zajmovnim parametrima, uključujući rate i plaćanje tranši. Osim toga, sve rate zajma osim prve ovise o poštovanju strogih uvjeta, dogovorenih uvjeta sličnih potpori MMF-a, u kontekstu zajedničke financijske potpore EU-a i MMF-a, što također utječe na vremenski raspored financiranja.

| — | To znači da vremenski raspored i dospijeće danih sredstava ovise o povezanim poslovima EU-a o davanju zajmova. |
| --- | --- |

—

To znači da vremenski raspored i dospijeće danih sredstava ovise o povezanim poslovima EU-a o davanju zajmova.

| — | Financiranje se iskazuje isključivo u eurima s dospijećima od 5 do 30 godina. |
| --- | --- |

—

Financiranje se iskazuje isključivo u eurima s dospijećima od 5 do 30 godina.

| — | Uzimanje zajmova jest izravna i bezuvjetna obveza EU-a za koju jamči 28 članica država. |
| --- | --- |

—

Uzimanje zajmova jest izravna i bezuvjetna obveza EU-a za koju jamči 28 članica država.

| — | Ako država članica ne ispuni obvezu servisiranja duga, sredstva se, ako je moguće, uzimaju iz raspoložive riznice Komisije. Ako to nije moguće, Komisija potrebna sredstva uzima od država članica. U skladu sa zakonodavstvom EU-a o vlastitim sredstvima (članak 12. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000), države članice zakonski su obvezne na raspolaganje staviti dovoljna sredstva za ispunjavanje obveza EU-a. Tako su ulagači izloženi samo kreditnom riziku EU-a, a ne riziku korisnika zajma. |
| --- | --- |

—

Ako država članica ne ispuni obvezu servisiranja duga, sredstva se, ako je moguće, uzimaju iz raspoložive riznice Komisije. Ako to nije moguće, Komisija potrebna sredstva uzima od država članica. U skladu sa zakonodavstvom EU-a o vlastitim sredstvima (članak 12. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000), države članice zakonski su obvezne na raspolaganje staviti dovoljna sredstva za ispunjavanje obveza EU-a. Tako su ulagači izloženi samo kreditnom riziku EU-a, a ne riziku korisnika zajma.

| — | Zahvaljujući „naizmjeničnim” zajmovima za proračun EU-a ne postoji rizik kamatne stope ili tečajni rizik. |
| --- | --- |

—

Zahvaljujući „naizmjeničnim” zajmovima za proračun EU-a ne postoji rizik kamatne stope ili tečajni rizik.

Osim toga, pravni subjekt Euratoma (koji zastupa Komisija) uzima zajmove za davanje zajmova državama članicama i ostalim zemljama za financiranje projekata energetskih postrojenja. Naposljetku, nakon restrukturiranja duga dužnika koji nije ispunio svoje obveze, Europska zajednica za ugljen i čelik (EZUČ) u likvidaciji dobila je 2002. i 2007. zadužnice (ocijenjene AAA) od EIB-a. Knjigovodstvena vrijednost tih zadužnica na dan bilance stanja iznosila je 221 milijun EUR.

Euratoma

EZUČ

Više pojedinosti o svakom pojedinačnom instrumentu dano je u nastavku. Primjenjivale su se sljedeće efektivne kamatne stope (izražene kao raspon kamatnih stopa):

| Dani zajmovi | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| Mikrofinancijska pomoć (MFA) | 0,298 % – 4,54 % | 1,58513 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,431 % – 5,76 % | 1,067 % – 5,76 % |
| BOP | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| EFSM | 2,375 % – 3,750 % | 2,375 % – 3,50 % |
| EZUČ u likvidaciji | 5,2354 % – 5,8103 % | 1,158 % – 5,8103 % |

Dani zajmovi

31.12.2012.

31.12.2011.

Mikrofinancijska pomoć (MFA)

0,298 % – 4,54 %

1,58513 % – 4,54 %

Euratom

0,431 % – 5,76 %

1,067 % – 5,76 %

BOP

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

EFSM

2,375 % – 3,750 %

2,375 % – 3,50 %

EZUČ u likvidaciji

5,2354 % – 5,8103 %

1,158 % – 5,8103 %

| Uzeti zajmovi | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Mikrofinancijska pomoć (MFA) | 0,298 % – 4.54 % | 1,58513 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,351 % – 5,6775 % | 0,867 % – 5,6775 % |
| BOP | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| EFSM | 2,375 % – 3,750 % | 2,375 % – 3,50 % |
| EZUČ u likvidaciji | 6,92 % – 9,78 % | 1,158 % – 9,2714 % |

Uzeti zajmovi

31.12.2012

31.12.2011

Mikrofinancijska pomoć (MFA)

0,298 % – 4.54 %

1,58513 % – 4,54 %

Euratom

0,351 % – 5,6775 %

0,867 % – 5,6775 %

BOP

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

EFSM

2,375 % – 3,750 %

2,375 % – 3,50 %

EZUČ u likvidaciji

6,92 % – 9,78 %

1,158 % – 9,2714 %

7.1.2.   
  Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM)

Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM)

Nominalna vrijednost EFSM-a

Nominalna vrijednost EFSM-a

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Irska | Portugal | Ukupno |
| Ukupni dani zajmovi | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Isplaćeno na dan 31.12.2011. | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Isplaćeno 2012. | 7 800 | 8 000 | 15 800 |
| Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012. | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Vraćeni zajmovi na dan 31.12.2012. (14) | 0 | 0 | 0 |
| Nepodmireni zajmovi na dan 31.12.2012. | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Nepovučeni iznosi na dan 31.12.2012. | 800 | 3 900 | 4 700 |

u milijunima EUR

Irska

Portugal

Ukupno

Ukupni dani zajmovi

Ukupni dani zajmovi

22 500

22 500

26 000

26 000

48 500

48 500

Isplaćeno na dan 31.12.2011.

13 900

14 100

28 000

Isplaćeno 2012.

7 800

8 000

15 800

Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012.

Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012.

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Vraćeni zajmovi na dan 31.12.2012. (14)

14

0

0

0

Nepodmireni zajmovi na dan 31.12.2012.

Nepodmireni zajmovi na dan 31.12.2012.

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Nepovučeni iznosi na dan 31.12.2012.

800

3 900

4 700

Vijeće je 11. svibnja 2010. osnovalo EFSM radi očuvanja financijske stabilnosti u Europi (Uredba Vijeća (EU) br. 407/2010.). Tim mehanizmom koji se temelji na članku 122.2 UFEU-a omogućuje se davanje financijske pomoći državi članici u poteškoćama ili onoj kojoj ozbiljne poteškoće prijete zbog iznimnih okolnosti koje su izvan njezine kontrole. Pomoć se može dati u obliku zajma ili kreditne linije. Komisija u ime EU-a uzima zajmove na tržištima kapitala ili od financijskih institucija te ih kao zajmove daje državama članicama korisnicama. Prije isplate rate za svaku zemlju koja prima zajam u okviru EFSM-a vrši se tromjesečna ocjena poštovanja uvjeta politike povezanih sa zajmom.

Zaključcima Vijeća ECOFIN-a od 9. svibnja 2011. mehanizam se ograničava na 60 milijardi eura, no pravni limit utvrđen je u članku 2.2 Uredbe Vijeća (EU) br. 407/2010 kojim je nepodmireni iznos zajmova ili kreditnih linija ograničen na maržu dostupnu u okviru gornje granice vlastitih sredstava. Za uzete zajmove povezane sa zajmovima isplaćenima u okviru EFSM-a daju se jamstva iz proračuna EU-a – stoga je u pogledu tih zajmova na dan 31. prosinca 2012. proračun izložen najvišem mogućem riziku u iznosu od 44 476 milijuna EUR (iznos iznad 43,8 milijarde EUR jest nominalna vrijednost). S obzirom na to da su za uzete zajmove u okviru EFSM-a dana jamstva iz proračuna EU-a, Europski parlament pažljivo ispituje aktivnosti Komisije u vezi EFSM-a te vrši nadzor u kontekstu proračunskog postupka i davanja razrješnice.

Vijeće je Provedbenom odlukom iz prosinca 2010. odobrilo davanje zajma Irskoj u najvišem iznosu od 22,5 milijarde EUR te Provedbenom odlukom iz svibnja 2011. davanje zajma Portugalu u najvišem iznosu od 26 milijardi EUR. U početnim provedbenim odlukama utvrđena je kamata s maržom kako bi uvjeti bili slični uvjetima za potporu MMF-a. Provedbenim odlukama Vijeća 2011/682/EU i 2011/683/EU od 11. listopada 2011. Vijeće je ukinulo kamatnu maržu te produljilo prosječno dospijeće sa 7,5 na 12,5 godina, a dospijeće individualnih tranši na najviše 30 godina. ECOFIN je 12. travnja 2013. prihvatio s daljnjim produljenjem najvišeg prosječnog dospijeća zajmova iz EFSM-a za Irsku i Portugal sa 7 na 19,5 godina. Tim produljenjem ublažit će se profil otplate duga za obje zemlje te smanjiti njihove potrebe refinanciranja nakon završetka programa.

Za zajmove Irskoj i Portugalu u okviru EFSM-a EU planira izdavati daljnje obveznice u posljednjem tromjesečju 2013. u ukupnom iznosu od 3 milijarde EUR. EFSM se više neće upotrebljavati za financiranje novih programa ili sklapanje novih sporazuma o davanju zajmova, ali će se upotrebljavati za tekuće programe za Portugal i Irsku (vidi i bilješku 7.2.2. u nastavku).

7.2.2.

7.1.3.   
  Platna bilanca (BOP)

Platna bilanca (BOP)

U okviru financijskog instrumenta BOP koji se temelji na politikama, državama članicama EU-a daje se srednjoročna financijska pomoć. Njime se omogućuje davanje zajmove državama članicama koje imaju poteškoće sa svojim platnim bilancama ili im takve poteškoće ozbiljno prijete. Ovim instrumentom mogu se koristiti samo države članice koje nisu uvele euro. Najviši nepodmireni iznosi zajmova danih u okviru ovog instrumenta ograničeni su na 50 milijardi EUR. Za uzete zajmove povezane sa zajmovima u okviru BOP-a daju se jamstva iz proračuna EU-a – stoga je u pogledu tih zajmova na dan 31. prosinca 2012. proračun izložen najvišem mogućem riziku u iznosu od 11 623 milijuna EUR (iznos ispod 11,4 milijarde EUR jest nominalna vrijednost).

Nominalna vrijednost BOP-a

Nominalna vrijednost BOP-a

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Mađarska | Latvija | Rumunjska | Ukupno |
| Ukupni dani zajmovi | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Isplaćeno 2008. | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Isplaćeno 2009. | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Isplaćeno 2010. | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Isplaćeno 2011. | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Isplaćeno 2012. | — | — | — | — |
| Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012. | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Vraćeni zajmovi na dan 31.12.2012. | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Nepodmireni iznos na dan 31.12.2012. | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Nepovučeni iznosi na dan 31.12.2012. | 0 | 0 | 1 400 | 1 400 |
| Tablica s rasporedom vraćanja tih zajmova dana je na kraju ove bilješke. |

u milijunima EUR

Mađarska

Latvija

Rumunjska

Ukupno

Ukupni dani zajmovi

Ukupni dani zajmovi

6 500

6 500

3 100

3 100

6 400

6 400

16 000

16 000

Isplaćeno 2008.

2 000

—

—

2 000

Isplaćeno 2009.

3 500

2 200

1 500

7 200

Isplaćeno 2010.

—

700

2 150

2 850

Isplaćeno 2011.

—

—

1 350

1 350

Isplaćeno 2012.

—

—

—

—

Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012.

Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012.

5 500

5 500

2 900

2 900

5 000

5 000

13 400

13 400

Vraćeni zajmovi na dan 31.12.2012.

(2 000)

—

—

(2 000)

Nepodmireni iznos na dan 31.12.2012.

Nepodmireni iznos na dan 31.12.2012.

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Nepovučeni iznosi na dan 31.12.2012.

0

0

1 400

1 400

Tablica s rasporedom vraćanja tih zajmova dana je na kraju ove bilješke.

U razdoblju od studenoga 2008. do kraja 2012. Mađarskoj, Latviji i Rumunjskoj dani su zajmovi u iznosu od 16 milijardi EUR od čega je 13,4 milijarde EUR isplaćeno do kraja 2012. Treba napomenuti da je program pomoći iz BOP-a za Mađarsku istekao u studenome 2010. (od čega nije povučena 1 milijarda EUR), a prvi otplaćeni iznos od 2 milijarde EUR primljen je prema planu u prosincu 2011. Program pomoći iz BOP-a za Latviju istekao je u siječnju 2012 (s nepovučenih 200 milijuna EUR). Prvi program pomoći iz BOP-a za Rumunjsku istekao je u svibnju 2012., a sva su dana sredstva isplaćena.

Rumunjska je u veljači 2011. zatražila popratni program preventivne financijske pomoći u okviru instrumenta BOP za potporu ponovnom uzletu gospodarskog rasta. Vijeće je 12. svibnja 2011. donijelo odluku o davanju preventivne pomoći iz BOP-a za Rumunjsku u iznosu do 1,4 milijarde EUR (Odluka Vijeća 2011/288/EU) koja se, da je bila zatražena, morala odobriti i u obliku zajma s najvišim dospijećem od sedam godina. Ta je preventivna pomoć istekla krajem ožujka 2013., a da nije bila upotrijebljena.

U tablici koja slijedi dan je pregled planiranog rasporeda otplaćivanja u nominalnoj vrijednosti za nepodmirene iznose zajmova iz EFSM-a i BOP-a na datum potpisivanja ovog izvještaja:

| u milijardama EUR |
| --- |
| Godine | BOP | EFSM | Ukupno |
| Mađarska | Latvija | Rumunjska | Ukupno | Irska | Portugal | Ukupno |
| 2014. | 2.0 | 1.0 | | 3.0 | | | | 3.0 |
| 2015. | | 1.2 | 1.5 | 2.7 | 5.0 | | 5.0 | 7.7 |
| 2016. | 1.5 | | | 1.5 | | 4.75 | 4.75 | 6.25 |
| 2017. | | | 1.15 | 1.15 | | | | 1.15 |
| 2018. | | | 1.35 | 1.35 | 3.9 | 0.6 | 4.5 | 5.85 |
| 2019. | | 0.5 | 1.0 | 1.5 | | | | 1.5 |
| 2021. | | | | | 3.0 | 6.75 | 9.75 | 9.75 |
| 2022. | | | | | | 2.7 | 2.7 | 2.7 |
| 2025. | | 0.2 | | 0.2 | | | | 0.2 |
| 2026. | | | | | 2.0 | 2.0 | 4.0 | 4.0 |
| 2027. | | | | | 1.0 | 2.0 | 3.0 | 3.0 |
| 2028. | | | | | 2.3 | | 2.3 | 2.3 |
| 2032. | | | | | 3.0 | | 3.0 | 3.0 |
| 2038. | | | | | | 1.8 | 1.8 | 1.8 |
| 2042. | | | | | 1.5 | 1.5 | 3.0 | 3.0 |
| Ukupno | 3.5 | 2.9 | 5.0 | 11.4 | 21.7 | 22.1 | 43.8 | 55.2 |

u milijardama EUR

Godine

BOP

EFSM

Ukupno

Mađarska

Latvija

Rumunjska

Ukupno

Irska

Portugal

Ukupno

2014.

2.0

1.0

3.0

3.0

2015.

1.2

1.5

2.7

5.0

5.0

7.7

2016.

1.5

1.5

4.75

4.75

6.25

2017.

1.15

1.15

1.15

2018.

1.35

1.35

3.9

0.6

4.5

5.85

2019.

0.5

1.0

1.5

1.5

2021.

3.0

6.75

9.75

9.75

2022.

2.7

2.7

2.7

2025.

0.2

0.2

0.2

2026.

2.0

2.0

4.0

4.0

2027.

1.0

2.0

3.0

3.0

2028.

2.3

2.3

2.3

2032.

3.0

3.0

3.0

2038.

1.8

1.8

1.8

2042.

1.5

1.5

3.0

3.0

Ukupno

3.5

2.9

5.0

11.4

21.7

22.1

43.8

55.2

7.1.4.   
  MFA, EURATOM i EZUČ u likvidaciji

MFA, EURATOM i EZUČ u likvidaciji

MFA je financijski instrument, koji se temelji na politikama, za nevezanu i nenamjensku platnu bilancu i/ili proračunsku potporu partnerskim trećim zemljama koje su prostorno bliske području EU-a. Upotrebljava se u obliku srednjoročnih/dugoročnih zajmova ili bespovratnih sredstava ili njihove odgovarajuće kombinacije te se njime općenito dopunjuju sredstva dana u kontekstu programa prilagodbe i reforme koje podupire MMF. Komisija je do 31. prosinca 2012. sklopila dodatne ugovore o zajmu u iznosu od 100 milijuna EUR, ali druge stranke do kraja godine još nisu povukle ta sredstva. Komisija za te zajmove još nije primila jamstva trećih strana, ali su za njih jamstva dana iz Jamstvenog fonda (vidi bilješku 2.4.).

MFA

2.4.

Euratom je pravni subjekt EU-a, a zastupa ga Europska komisija. On državama članicama daje zajmove za financiranje ulagačkih projekata u državama članicama koji se odnose na industrijsku proizvodnju električne energije u nuklearnim elektranama i na industrijska postrojenja gorivnog ciklusa. Daje zajmove i državama koje nisu članice za podizanje razine sigurnosti i učinkovitosti nuklearnih elektrana i postrojenja nuklearnog gorivnog ciklusa koji su u funkciji ili fazi izgradnje. Za te su zajmove primljena jamstva trećih strana u iznosu od 423 milijuna EUR (2011.: 447 milijuna EUR).

Euratom

Zajmovi EZUČ-a u likvidaciji daju se za uzete zajmove u skladu s člancima 54. i 56. Ugovora o EZUČ-u te tri nekotirana dužnička vrijednosna papira koje izdaje EIB u zamjenu za dužnika koji nije ispunio svoje obveze. Ta će se tri dužnička vrijednosna papira zadržati do njihovog dospijeća (2017. i 2019.) kako bi se pokrilo servisiranje povezanih uzetih zajmova. Promjene u knjigovodstvenoj vrijednosti odgovaraju promjeni obračunanih kamata povećanih za godišnju amortizaciju plaćenih premija i transakcijskih troškova nastalih na početku, izračunanih s pomoću metode efektivne kamate.

Zajmovi EZUČ-a

7.2.   MEĐUVLADINI FINANCIJSKI MEHANIZMI IZVAN OKVIRA UGOVORA O EU-u

MEĐUVLADINI FINANCIJSKI MEHANIZMI IZVAN OKVIRA UGOVORA O EU-u

7.2.1.   
  Europski fond za financijsku stabilnost (EFSF)

Europski fond za financijsku stabilnost (EFSF)

Europski fond za financijsku stabilnost (EFSF) osnovale su države članice europodručja na temelju odluka koje je 9. svibnja 2010 donijelo Vijeće ECOFIN-a. Njegova je svrha očuvanje financijske stabilnosti Europe pružanjem financijske pomoći državama članicama europodručja. Nakon 1. srpnja 2013. iz EFSF-a ne daju se novi zajmovi (vidi bilješku 7.2.2. u nastavku), što je u skladu sa Okvirnim sporazumom na snazi. U skladu sa sporazumom šefova država i vlada europodručja iz srpnja 2013., za ESFS je dopuštena primjena sljedećih instrumenata na temelju odgovarajuće uvjetovanosti:

7.2.2.

| — | davanje zajmova zemljama koje su u financijskim poteškoćama |
| --- | --- |

—

davanje zajmova zemljama koje su u financijskim poteškoćama

| — | posredovanje na primarnim i sekundarnim tržištima dužničkih instrumenata. Na sekundarnom tržištu će se posredovati samo na temelju analize ESB-a o priznavanju postojanja iznimnih okolnosti na financijskom tržištu i rizika za financijsku stabilnost |
| --- | --- |

—

posredovanje na primarnim i sekundarnim tržištima dužničkih instrumenata. Na sekundarnom tržištu će se posredovati samo na temelju analize ESB-a o priznavanju postojanja iznimnih okolnosti na financijskom tržištu i rizika za financijsku stabilnost

| — | djelovanje na temelju preventivnog programa |
| --- | --- |

—

djelovanje na temelju preventivnog programa

| — | financiranje dokapitalizacije financijskih institucija davanjem zajmova vladama |
| --- | --- |

—

financiranje dokapitalizacije financijskih institucija davanjem zajmova vladama

| — | davanje potvrda o djelomičnoj zaštiti od rizika uz osiguranje novih sredstava ranjivim državama članicama. |
| --- | --- |

—

davanje potvrda o djelomičnoj zaštiti od rizika uz osiguranje novih sredstava ranjivim državama članicama.

EFSF se podupire iz jamstvenih obveza država članica europodručja u iznosu od ukupno 780 milijardi EUR, a raspolaže iznosom od 440 milijardi EUR namijenjenih za davanje zajmova. Za EFSF se ne daju jamstva iz proračuna EU-a. EFSF je trgovačko društvo s nastanom u Luxembourgu čiji su vlasnik države članice europodručja te, s obzirom na to da nije obuhvaćen Ugovorom o EU-u, nije tijelo EU-a te se ne iskazuje i ne konsolidira u financijskom izvještaju EU-a. Stoga EFSF nema utjecaja na financijski izvještaj EU-a, osim mogućih prihodovnih sankcija opisanih u nastavku.

Komisija je nadležna za pregovore o uvjetima politike vezanih uz financijsku pomoć i praćenje poštovanja tih uvjeta. Na temelju Uredbe (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća moguće je državama članicama s eurom kao valutom nametati sankcije u obliku novčanih kazni. Te se novčane kazne, u visini 0,2 % BNP-a države članice iz prethodne godine, mogu određivati u slučajevima kada država članica nije poduzela odgovarajuće mjere da ispravi prekomjeran proračunski manjak ili ako su statistički podaci prepravljeni. Slično tomu, Uredbom (EU) br. 1174/2011 o makroekonomskim neravnotežama omogućava se nametanje godišnjih novčanih kazni državama članicama europodručja u visini 0,1 % BNP-a u slučajevima kad država članica nije poduzela potrebnu korektivnu mjeru ili nije podnijela dostatan korektivni akcijski plan. Uredbom (EU) br. 1177/2011 ažurirana je Uredba (EZ) br. 1467/97 o ubrzavanju i pojašnjavanju provođenja postupka u vezi s prekomjernim manjkom. U ažuriranoj Uredbi predviđena je i mogućnost određivanja novčanih kazni državama članicama europodručja (u visini 0,2 % BNP-a uvećano za varijabilnu komponentu). U skladu s tim trima uredbama, sve novčane kazne plaćene Komisiji prosljeđuju se EFSF-u ili mehanizmu koji će ga naslijediti. Trenutačno je predviđen prijenos tih novčanih kazni preko proračuna EU-a u EFSF. To bi značilo da se ti iznosi iskazuju kao proračunski prihod i izdatak te stoga nema učinka na cjelokupni proračunski rezultat. Isto tako nemaju učinka ni na poslovni rezultat koji se prikazuje u financijskim izvještajima EU-a.

Nominalna vrijednost EFSF-a

Nominalna vrijednost EFSF-a

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Irska | Portugal | Grčka (15) | Ukupno |
| Ukupni dani zajmovi | 17 700 | 26 000 | 144 600 | 188 300 |
| Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012. | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |
| Vraćeni zajmovi na dan 31.12.2012. | — | — | — | — |
| Nepodmireni zajmovi na dan 31.12.2012. | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |

u milijunima EUR

Irska

Portugal

Grčka (15)

15

Ukupno

Ukupni dani zajmovi

Ukupni dani zajmovi

17 700

17 700

26 000

26 000

144 600

144 600

188 300

188 300

Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012.

12 000

18 200

108 300

138 500

Vraćeni zajmovi na dan 31.12.2012.

—

—

—

—

Nepodmireni zajmovi na dan 31.12.2012.

Nepodmireni zajmovi na dan 31.12.2012.

12 000

12 000

18 200

18 200

108 300

108 300

138 500

138 500

7.2.2.   
  Europski stabilizacijski mehanizam (ESM)

Europski stabilizacijski mehanizam (ESM)

Europsko vijeće dogovorilo se 17. prosinca 2010. o tome da države članice europodručja moraju uspostaviti trajan stabilizacijski mehanizam, Europski stabilizacijski mehanizam (ESM), međuvladinu organizaciju u skladu s međunarodnim javnim pravom i izvan okvira Ugovora o EU-u. Ugovor o ESM-u potpisalo je 17 država članica europodručja 2. veljače 2012., a mehanizam je stupio na snagu u listopadu 2012. Na ESM su prenijete zadaće koje je izvršavao EFSM, a od 1. srpnja 2013. i zadaće koje je izvršavao EFSF te je tako ESM postao jedini i trajni mehanizam odgovora na nove zahtjeve za financijsku pomoć državama članicama europodručja. Stoga se EFSF i EFSM više neće upotrebljavati za financiranje novih programa ili sklapanje novih sporazuma o davanju zajmova, ali će se upotrebljavati za tekuće programe za Portugal, Irsku i Grčku. Zajmovi dani u okviru EFSM-a stoga će se i dalje isplaćivati i vraćati u skladu s pravilima EFSM-a, a za povezane uzete zajmove, koji će se i dalje iskazivati u bilanci stanja EU-a, i dalje će vrijediti jamstva iz proračuna EU-a. Stoga osnivanje ESM-a sad neće imati utjecaja na postojeće obveze u okviru EFSM-a. Treba napomenuti i da se za uzete zajmove za ESM neće davati jamstva iz proračuna EU-a.

ESM se podupire čvrstom kapitalnom strukturom, s ukupnim iznosom upisanog kapitala od 700 milijardi EUR, od čega je 80 milijardi u obliku uplaćenog kapitala država članica europodručja. S tim kapitalom za davanje zajmova u načelu je raspoloživo 500 milijardi EUR. Za primanje pomoći u okviru ESM-a potrebno je poštovati uvjete zavisno od odabranog mehanizma pomoći. Davanje zajmova državama članicama korisnicama ovisit će o provedbi strogog programa financijske i fiskalne prilagodbe u skladu s postojećim uređenjem. S obzirom na to da ima pravnu osobnost te da ga financiraju države članice europodručja, ovaj mehanizam nije tijelo EU-a te nema utjecaja na financijski izvještaj ili proračun EU-a, osim mogućih prihodovnih sankcija opisanih u nastavku. Komisija je nadležna za pregovore o ispunjavanju uvjeta politike povezanih s financijskom pomoći i praćenje poštovanja tih uvjeta (kao i EFSF). Prije isplate rate za svaku zemlju koja prima financijsku pomoć u okviru ESM-a redovito se ocjenjuje poštovanje uvjeta politike.

Kako je navedeno, nakon zatvaranja EFSF-a novčane kazne naplaćene u skladu s uredbama (EU) br. 1173/2011, (EU) br. 1174/2011 i (EU) br. 1177/2011 u ESM će se prenositi preko proračuna EU-a. Osim toga, u Ugovoru o stabilnosti, usklađivanju i upravljanju koji je potpisalo 25 država članica (osim Ujedinjene Kraljevine i Češke Republike), ako država članica ne poduzme potrebne mjere u slučaju kršenja kriterija manjka, predviđeno je plaćanje kazni za bilo koju od ugovornih stranaka. Propisane kazne (koje ne smiju prelaziti 0,1 % BNP-a) uplaćivat će se u ESM ako se odnose na države članice europodručja (te neće imati utjecaja na proračunski rezultat EU-a, kao primjerice EFSF) ili u proračun EU-a ako se odnose na države koje nisu članice europodručja – vidi članak 8. stavak 2. Ugovora. U drugom slučaju iznos kazne u proračunu EU-a knjižit će se kao prihod te će se kao takav iskazati u financijskom izvještaju.

Nominalna vrijednost ESM-a

Nominalna vrijednost ESM-a

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Španjolska |
| Ukupni dani zajmovi | 100 000 |
| Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012. | 39 468 |
| Vraćeni zajmovi na dan 31.12.2012. | — |
| Nepodmireni zajmovi na dan 31.12.2012. | 39 468 |
| Nepovučeni iznosi na dan 31.12.2012. | 60 532 |

u milijunima EUR

Španjolska

Ukupni dani zajmovi

Ukupni dani zajmovi

100 000

100 000

Isplaćeni zajmovi na dan 31.12.2012.

39 468

Vraćeni zajmovi na dan 31.12.2012.

—

Nepodmireni zajmovi na dan 31.12.2012.

Nepodmireni zajmovi na dan 31.12.2012.

39 468

39 468

Nepovučeni iznosi na dan 31.12.2012.

60 532

8.   UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZIKOM

Sljedeće objave u pogledu upravljanja financijskim rizikom u EU-u odnose se na:

| — | davanje i uzimanje zajmova čime se bavi Europska komisija upotrebom sljedećih instrumenata: Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM), platna bilanca (BOP), makrofinancijska pomoć (MFA), djelovanja Euratoma i Europske zajednice za ugljen i čelik (u likvidaciji) |
| --- | --- |

—

davanje i uzimanje zajmova čime se bavi Europska komisija upotrebom sljedećih instrumenata: Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM), platna bilanca (BOP), makrofinancijska pomoć (MFA), djelovanja Euratoma i Europske zajednice za ugljen i čelik (u likvidaciji)

| — | operacije Europske komisije povezane s riznicom u cilju izvršenja proračuna EU-a, uključujući primanje novčanih kazni i |
| --- | --- |

—

operacije Europske komisije povezane s riznicom u cilju izvršenja proračuna EU-a, uključujući primanje novčanih kazni i

| — | Jamstveni fond za vanjska djelovanja. |
| --- | --- |

—

Jamstveni fond za vanjska djelovanja.

8.1.   VRSTE RIZIKA

VRSTE RIZIKA

Tržišni rizik jest rizik fluktuacije poštene vrijednosti ili budućih novčanih tokova financijskog instrumenta uslijed promjena tržišnih cijena. On ne podrazumijeva samo mogući gubitak, već i mogući dobitak. Čine ga rizik od promjene tečaja stranih valuta, kamatni rizik i ostali cjenovni rizici (koji za EU nisu znatni).

Tržišni rizik

| 1. | Rizik od promjene tečaja stranih valuta jest rizik da će promjene tečaja stranih valute utjecati na aktivnosti ili ulaganja EU-a. Do njega dolazi zbog promjene cijene jedne valute u odnosu na drugu. |
| --- | --- |

1.

Rizik od promjene tečaja stranih valuta jest rizik da će promjene tečaja stranih valute utjecati na aktivnosti ili ulaganja EU-a. Do njega dolazi zbog promjene cijene jedne valute u odnosu na drugu.

Rizik od promjene tečaja stranih valuta

| 2. | Kamatni rizik jest mogućnost smanjenja vrijednosti vrijednosnih papira, osobito obveznica, zbog povećanja kamatnih stopa. Općenito, više kamatne stope uzrokuju niže cijene obveznica s fiksnom kamatnom stopom i obratno. |
| --- | --- |

2.

Kamatni rizik jest mogućnost smanjenja vrijednosti vrijednosnih papira, osobito obveznica, zbog povećanja kamatnih stopa. Općenito, više kamatne stope uzrokuju niže cijene obveznica s fiksnom kamatnom stopom i obratno.

Kamatni rizik

Kreditni rizik jest rizik od gubitka zbog neotplaćivanja zajma ili drugih kreditnih linija (glavnice i kamata ili samo jedno od njih) dužnika/zajmoprimca ili svakog kršenja ugovorne obveze. Oblici neotplaćivanja jesu kašnjenje u otplati, restrukturiranje načina otplate korisnika zajma i stečaj.

Kreditni rizik

Rizik likvidnosti jest rizik koji nastaje zbog poteškoća u prodaji imovine, primjerice rizik da se trgovanje određenim vrijednosnim papirom ili imovinom na tržištu ne može dovoljno brzo obaviti kako bi se spriječio gubitak ili ispunila obveza.

Rizik likvidnosti

8.2.   POLITIKE UPRAVLJANJA RIZIKOM

POLITIKE UPRAVLJANJA RIZIKOM

Uzimanje i davanje zajmova

Uzimanje i davanje zajmova

Transakcije uzimanja i davanja zajmova i povezano upravljanje riznicom provodi EU u skladu s odgovarajućim odlukama Vijeća, ako su primjenjive, i međunarodnim smjernicama. Odgovarajuće operativne jedinice razvile su i koriste pisane postupke kojima su obuhvaćena posebna područja poput uzimanja i davanja zajmova te upravljanje riznicom. Opće je pravilo da se promjene kamatne stope ili tečajeva stranih valuta (omeđivanje rizika) ne mogu kompenzirati jer se davanje zajmova financira uglavnom „naizmjeničnim” zajmovima što ne uzrokuje otvorene kamatne ili tečajne pozicije. Primjena „naizmjeničnosti” redovito se provjerava.

Europska komisija upravlja likvidacijom obveza EZUČ-a za koji nije predviđeno davanje novih zajmova ili odgovarajućih sredstava. Novo uzimanje zajmova EZUČ-a ograničeno je na refinanciranje u cilju smanjenja troška sredstava. Kad je riječ o operacijama riznice, primjenjuju se načela opreznog upravljanja u cilju ograničenja financijskih rizika.

Riznica

Riznica

Pravila i načela upravljanja operacijama riznice Komisije utvrđena su u Uredbi Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 (izmijenjenoj uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2028/2004 i (EZ, Euratom) br. 105/2009) i Financijskoj uredbi (Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2005 izmijenjena uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 1995/2006, (EZ) br. 1525/2007 i (UE, Euratom) br. 1081/2010) i Provedbenim pravilima (Uredba Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 izmijenjena uredbama Komisije (EZ, Euratom) br. 1261/2005, (EZ, Euratom) br. 1248/2006 i (EZ, Euratom) br. 478/2007).

Kao rezultat navedenih uredaba primjenjuju se sljedeća glavna načela:

| — | države članice uplaćuju vlastita sredstva na račune otvorene za tu namjenu u ime Komisije, a pri riznici ili tijelu koje imenuje svaka država članica. Tim se sredstvima Komisija može koristiti samo za pokrivanje potreba za gotovinom |
| --- | --- |

—

države članice uplaćuju vlastita sredstva na račune otvorene za tu namjenu u ime Komisije, a pri riznici ili tijelu koje imenuje svaka država članica. Tim se sredstvima Komisija može koristiti samo za pokrivanje potreba za gotovinom

| — | države članice uplaćuju vlastita sredstva u svojim nacionalnim valutama, a plaćanja Komisije izražavaju se u eurima |
| --- | --- |

—

države članice uplaćuju vlastita sredstva u svojim nacionalnim valutama, a plaćanja Komisije izražavaju se u eurima

| — | bankovni računi otvoreni u ime Komisije ne mogu imati negativan saldo. To se ograničenje ne primjenjuje na račune vlastitih sredstava Komisije u slučaju neotplate zajmova dogovorenih ili zajamčenih u skladu s uredbama i odlukom Vijeća EU-a te uz određene uvjete ako potrebe za gotovinom premašuju sredstva na računima |
| --- | --- |

—

bankovni računi otvoreni u ime Komisije ne mogu imati negativan saldo. To se ograničenje ne primjenjuje na račune vlastitih sredstava Komisije u slučaju neotplate zajmova dogovorenih ili zajamčenih u skladu s uredbama i odlukom Vijeća EU-a te uz određene uvjete ako potrebe za gotovinom premašuju sredstva na računima

| — | sredstva na bankovnim računima izražena u valutama koje nisu euro upotrebljavaju se za plaćanje u istim valutama ili se u redovitim vremenskim razmacima preračunavaju u euro. |
| --- | --- |

—

sredstva na bankovnim računima izražena u valutama koje nisu euro upotrebljavaju se za plaćanje u istim valutama ili se u redovitim vremenskim razmacima preračunavaju u euro.

Osim računa s vlastitim sredstvima, Komisija otvara i druge bankovne račune u središnjim ili komercijalnim bankama namijenjene plaćanju i otplati koji nisu povezani s doprinosima država članica proračunu.

Aktivnosti riznice i plaćanja vrše se potpuno automatski i temelje se na suvremenim informacijskim sustavima. U cilju jamčenja sigurnosti sustava i osiguranja razdvajanja zadaća u skladu s Financijskom uredbom, standardima unutarnje kontrole Komisije i načelima revizije primjenjuju se posebni postupci.

Radi ograničenja poslovnih i financijskih rizika i osiguranja odgovarajuće razine nadzora upravljanje aktivnostima riznice i plaćanja Komisije uređeno je nizom pisanih smjernica i postupaka. Njima su obuhvaćena različita područja poslovanja (primjerice: izvršavanje plaćanja i upravljanje novcem, predviđanje novčanih tokova, kontinuitet poslovanja itd.), a njihovo poštovanje redovito se provjerava. Osim toga, GU Proračun i GU ECFIN razmjenjuju informacije o upravljanju rizikom i najboljoj praksi zaštite od izloženosti.

Novčane kazne

Novčane kazne

Privremeno naplaćene novčane kazne: depoziti

Privremeno naplaćene novčane kazne: depoziti

Iznosi primljeni prije 2010. ostaju na računima banaka posebno odabranih za deponiranje privremeno naplaćenih novčanih kazni. Odabir banaka vrši se u skladu s postupcima javne nabave utvrđenima u Financijskoj uredbi. Deponiranje sredstava u određene banke određuje se na temelju unutarnje politike upravljanja rizikom kojom se utvrđuju uvjeti kreditne sposobnosti i iznos sredstava koji se mogu plasirati razmjerno kapitalu protustranke. Redovito se utvrđuju i ocjenjuju financijski i poslovni rizici i provjerava usklađenost s unutarnjim politikama i postupcima.

Privremeno naplaćene novčane kazne: portfelj fonda BUFI

Privremeno naplaćene novčane kazne: portfelj fonda BUFI

Iznos privremeno naplaćenih novčanih kazni od 2010. ulaže se u posebno osnovan fond BUFI. Imovinom u pogledu privremeno naplaćenih novčanih kaznih upravlja Komisija u skladu s unutarnjim smjernicama i smjernicama za upravljanje imovinom. Odgovarajuće operativne jedinice razvile su i koriste priručnike o postupku kojima su obuhvaćena posebna područja poput upravljanje riznicom. Redovito se utvrđuju i ocjenjuju financijski i poslovni rizici i provjerava usklađenost s unutarnjim smjernicama i postupcima.

Upravljanje imovinom ima za cilj ulaganje Komisiji plaćenih novčanih kazni kako bi se:

| (a) | omogućio jednostavan pristup sredstvima kad je to potrebno i |
| --- | --- |

(a)

omogućio jednostavan pristup sredstvima kad je to potrebno i

| (b) | u normalnim uvjetima osigurao prihod koji je u prosjeku jednak referentnom prihodu BUFI-ja umanjenom za nastale troškove. |
| --- | --- |

(b)

u normalnim uvjetima osigurao prihod koji je u prosjeku jednak referentnom prihodu BUFI-ja umanjenom za nastale troškove.

Ulaganja su u načelu ograničena na sljedeće kategorije: oročeni depoziti u središnjim bankama europodručja, agencijama europodručja za upravljanje državnim dugom, bankama u državnom vlasništvu ili s državnim jamstvom ili nadnacionalnim institucijama; obveznice, mjenice i potvrde o depozitu koje izdaju nacionalni subjekti izazivajući izravnu izloženost europodručja ili koje izdaju nadnacionalne institucije.

Bankovna jamstva

Bankovna jamstva

Komisija drži jamstva za znatne iznose koje izdaju financijske institucije u vezi s novčanim kaznama koje određuje za poduzeća koja krše pravila EU-a o tržišnom natjecanju (vidi bilješku 2.9.1.). Jamstva se dobivaju od poduzeća koji umjesto novčane kazne vrše privremeno plaćanje. Jamstvima se upravlja u skladu s unutarnjom politikom upravljanja rizikom. Redovito se utvrđuju i ocjenjuju financijski i poslovni rizici i provjerava usklađenost s unutarnjim politikama i postupcima.

2.9.1.

Jamstveni fond

Jamstveni fond

Pravila i načela upravljanja imovinom Jamstvenog fonda (vidi bilješku 2.4.) utvrđena su u Konvenciji Europske komisije i EIB-a potpisanoj 25. studenoga 1994. te naknadnim izmjenama od 17. i 23. rujna 1996., 8. svibnja 2002., 25. veljače 2008. i 9. studenoga 2010. Jamstveni fond posluje samo u eurima. Ulaganja se vrše samo u euru kako bi se izbjegao svaki rizik od promjene tečaja stranih valuta. Upravljanje imovinom temelji se na tradicionalnim pravilima opreznosti u financijskim aktivnostima. Potrebno je posebnu pozornost obratiti smanjenju rizika i osiguranju da se imovina može prodati ili prenijeti bez znatnog kašnjenja uzimajući u obzir obuhvaćene obveze.

2.4.

8.3.   RIZICI OD PROMJENE TEČAJA STRANIH VALUTA

RIZICI OD PROMJENE TEČAJA STRANIH VALUTA

Uzimanje i davanje zajmova

Uzimanje i davanje zajmova

Većina financijske imovine i obveza izražava se u euru te se u tim slučajevima EU ne suočava s rizikom od promjene tečaja stranih valuta. Međutim, EU daje zajmove u američkim dolarima iz financijskog instrumenta Euratom, a oni se financiraju uzetim zajmovima u istom iznosu u američkim dolarima („naizmjenične” aktivnosti). Na datum bilance stanja EU se u pogledu Euratoma ne suočava s rizikom od promjene tečaja stranih valuta. Za EZUČ u likvidaciji neto izloženost stranoj valuti mala je i iznosi 1,35 milijuna EUR koji proizlaze iz stambenih zajmova u vrijednosti 1,13 milijuna EUR i stanja na tekućim računima u vrijednosti 0,22 milijuna EUR.

Riznica

Riznica

Vlastita sredstva koja uplaćuju države članice u valutama koje nisu euro pohranjuju se na računima za vlastita sredstva u skladu s Uredbom o vlastitim sredstvima. Preračunavaju se u euro kad su potrebna za pokrivanje plaćanja. Postupci koji se primjenjuju na upravljanje tim sredstvima utvrđeni su navedenom Uredbom. U ograničenom broju slučajeva sredstva se upotrebljavaju za izravna plaćanja koja se vrše u istoj valuti.

Komisija u komercijalnim bankama drži niz računa u valutama EU-a koje nisu euro, te u američkim dolarima i švicarskim francima koje joj služe za plaćanja u tim valutama. Ti se računi pune ovismo o iznosu plaćanje koje treba izvršiti te stoga njihov saldo ne predstavlja rizik od promjene tečaja stranih valuta.

Ako se razni primici (osim vlastitih sredstava) na račune uplaćuju u valutama koje nisu euro, oni se prenose na račune Komisije u istim valutama ako su potrebni za izvršavanja plaćanja ili preračunavaju u euro i prenose na račune u eurima. Knjiga blagajne u valutama koje nisu euro puni se ovisno o procijenjenim kratkoročnim potrebama lokalnih plaćanja u istim valutama. Salda tih računa održavaju se unutar njihovih gornjih granica.

Novčane kazne

Novčane kazne

Privremeno naplaćene novčane kazne (depoziti i portfelj BUFI-ja) i bankovna jamstva

Privremeno naplaćene novčane kazne (depoziti i portfelj BUFI-ja) i bankovna jamstva

S obzirom da se sve novčane kazne utvrđuju i plaćaju u eurima, nema rizika od promjene tečaja stranih valuta.

Jamstveni fond

Jamstveni fond

Financijska imovina izražena je u eurima te stoga nema rizika od promjene tečaja stranih valuta.

8.4.   KAMATNI RIZIK

KAMATNI RIZIK

Uzimanje i davanje zajmova

Uzimanje i davanje zajmova

Uzeti i dani zajmovi s promjenjivim kamatnim stopama

Uzeti i dani zajmovi s promjenjivim kamatnim stopama

Zbog prirode uzimanja i davanja zajmova, EU posjeduje znatnu kamatonosnu imovinu i obveze. Zbog zajmova uzetih u okviru MFA-a i Euratoma po promjenjivim kamatama, EU je izložen kamatnom riziku. Međutim, kamatni rizici koji nastaju zbog uzetih zajmova prebijaju se davanjem zajmova pod istim uvjetima (naizmjenični zajmovi). Na datum bilance stanja EU ima zajmove (izražene u nominalnim iznosima) s promjenjivim kamatnim stopama u iznosu od 0,7 milijardi EUR (2011.: 0,8 milijardi EUR) pri čemu im se svakih šest mjeseci ponovno određuje cijena.

Uzeti i dani zajmovi s nepromjenjivim kamatnim stopama

Uzeti i dani zajmovi s nepromjenjivim kamatnim stopama

EU ima i zajmove u okviru MFA-a i Euratoma s nepromjenjivim kamatnim stopama u ukupnom iznosu od 271 milijun EUR (2011.: 236 milijuna EUR) s konačnim dospijećem između jedne i pet godina (25 milijuna EUR) i nakon pet godina (246 milijuna EUR). Važnije je da EU ima deset zajmova u okviru financijskog instrumenta BOP s nepromjenjivim kamatnim stopama u ukupnom iznosu od 11,4 milijarde EUR u 2012. (2011.: 11,4 milijarde EUR) s konačnim dospijećem između jedne i pet godina (8,4 milijarde EUR) i nakon pet godina (3,0 milijarde EUR). U okviru financijskog instrumenta EFSM EU ima 18 zajmova u s nepromjenjivim kamatnim stopama u ukupnom iznosu od 43,8 milijarde EUR u 2012. s konačnim dospijećem između jedne i pet godina (9,8 milijarde EUR) i nakon pet godina (34 milijarde EUR).

EZUČ u likvidaciji je zbog prirode svojih aktivnosti izložen kamatnom riziku. Kamatni rizici koji nastaju zbog uzetih zajmova općenito se prebijaju davanjem zajmova pod istim uvjetima. Kad je riječ o upravljanju imovinom, 4 % portfelja EZUČ-a jesu obveznice s promjenjivom kamatnom stopom. Na dan bilance stanja beskuponske obveznice predstavljaju 8 % obvezničkog portfelja.

Riznica

Riznica

Iz riznice Komisije ne posuđuje se novac te ona stoga nije izložena kamatnom riziku. Međutim, u riznicu pristižu kamate na salda raznih bankovnih računa. Stoga je Komisija uvela mjere kako bi kamate koje se obračunavaju na njezine bankovne račune redovito odražavale tržišne kamatne stope te njihovu moguću promjenu.

Računi otvoreni u riznicama država članica ili središnjim nacionalnim bankama koji služe za primitak vlastitih sredstava nisu kamatonosne te se za njih ne plaćaju naknade. Za sve ostale račune u središnjim nacionalnim bankama naknada ovisi o posebnim uvjetima koje nudi svaka banka, a primijenjene su kamatne stope promjenjive i prilagođene fluktuacijama tržišta.

Na prekonoćna salda računa otvorenih u komercijalnim bankama kamate pristižu na dnevnoj osnovi. To se temelji na promjenjivim tržišnim stopama na koje se primjenjuje ugovorna marža (pozitivna ili negativna). Za većinu računa izračun kamate povezan je s EONIA-om (prekonoćni prosječni indeks eura) te se prilagođava kako bi odražavao sve promjene te stope. Za neke ostale račune izračun kamate povezan je s marginalnom stopom ESB-a za njezine glavne operacije refinanciranja. Stoga ne postoji rizik da bi Komisija primala kamate niže od tržišnih stopa.

Novčane kazne

Novčane kazne

Privremeno naplaćene novčane kazne (depoziti, portfelj BUFI-ja) i bankovna jamstva

Privremeno naplaćene novčane kazne (depoziti, portfelj BUFI-ja) i bankovna jamstva

Depoziti i bankovna jamstva nisu izloženi kamatnom riziku. Kamate pristigle na temelju depozita odražavaju tržišne kamatne stope te njihovu moguću promjenu. Portfelj BUFI-ja ne sadrži obveznice s promjenjivim kamatnim stopama.

Jamstveni fond

Jamstveni fond

Dužnički vrijednosni papiri u okviru Jamstvenog fonda izdani po promjenjivim kamatnim stopama podliježu njihovoj promjenjivosti, a za dužničke vrijednosne papire prisutan je rizik u pogledu njihove poštene vrijednosti. Na datum bilance stanja obveznice po nepromjenjivoj stopi predstavljaju približno 67 % ulagačkog portfelja (2011.: 83 %).

8.5.   KREDITNI RIZIK

KREDITNI RIZIK

Uzimanje i davanje zajmova

Uzimanje i davanje zajmova

Izloženost kreditnom riziku otklanja se prvo dobivanjem državnih jamstava u slučaju Euratoma, potom preko Jamstvenog fonda (MFA i Euratom) te mogućim dobivanjem potrebnih sredstava s računa vlastitih sredstava Komisije otvorenih u državama članicama i konačno iz proračuna EU-a. U zakonodavstvu o vlastitim sredstvima utvrđena su plaćanja vlastitih sredstava na najviše 1,23 % BND-a država članica, a tijekom 2012. za pokrivanje plaćanja odobrenih sredstava upotrijebljeno je zapravo 0,93 %. To znači da je 31. prosinca 2012. za pokrivanje tih jamstava postojala raspoloživa marža od 0,3 %. Jamstveni fond za vanjska djelovanja osnovan je 1994. za pokrivanje rizika od neplaćanja obveza povezanih s uzetim zajmova kojima se financiraju zajmovi za zemlje izvan EU-a. U svakom slučaju, ako dužnik ne može u cijelosti vratiti dužni iznos, izloženost kreditnom riziku ublažava se mogućim dobivanjem sredstava s računa vlastitih sredstava Komisija otvorenih u državama članicama na kojima ima dovoljno sredstava. U tu svrhu EU ima pravo pozvati države članice da poštuju pravne obveze EU prema svojim zajmodavcima.

Kad je riječ o operacijama riznice, moraju se primjenjivati smjernice o izboru protustranaka. U skladu s tim, operativna jedinica moći će poslovati samo s prihvatljivim bankama koje u pogledu protustranaka imaju dovoljna ograničenja.

Izloženost EZUČ-a kreditnom riziku otklanja se redovitom analizom sposobnosti zajmoprimaca da ispune obveze otplaćivanja kamata i glavnice. Izloženost kreditnom riziku otklanja se i dobivanjem kolaterala te državnih, korporativnih i osobnih jamstava. Kad je riječ o operacijama riznice, moraju se primjenjivati smjernice o izboru protustranaka. Operativna jedinica moći će poslovati samo s prihvatljivim bankama koje u pogledu protustranaka imaju dovoljna ograničenja.

Riznica

Riznica

U skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1150/2000 o vlastitim sredstvima većina sredstava u riznici Komisije drži se na računima koje su otvorile države članice za uplaćivanje svojih doprinosa (vlastiti resursi). Svi ti računi drže se u riznicama država članica ili središnjim nacionalnim bankama. Te institucije nose najniži kreditni rizik (ili rizik protustranke) u odnosu na Komisiju jer je izloženost povezana s državama članicama. Kad je riječ o dijelu sredstava u riznici Komisije koji se drže u komercijalnim bankama radi izvršavanja plaćanja, punjenje tih računa vrši se na pravovremenoj osnovi čime automatski upravlja sustav za upravljanje novcem u riznici. Na svim računima drže se najniži iznosi novca razmjerni prosječnom iznosu izvršenih dnevnih plaćanja s tih računa. Stoga su iznosi koje se prekonoćno drže na tim računima stalno na niskim razinama (prosječno između 20 i 100 milijuna EUR na više od 20 računa) te je tako izloženost Komisije riziku ograničena. Te iznose treba razmatrati s obzirom na cjelokupni saldo riznice koji se kreće od 1 milijarde EUR do 35 milijardi EUR te na cjelokupni iznos izvršenih plaćanja u 2012. u visini od 139,5 milijardi EUR.

Osim toga, za odabir komercijalnih banaka primjenjuju se posebne smjernice radi daljnjeg smanjivanja rizika protustranke kojemu je Komisija izložena:

| — | Sve komercijalne banke biraju se na temelju poziva na podnošenje ponuda. Najniži kratkoročni kreditni rejting potreban za pristupanje postupcima nadmetanja jest P-1 agencije Moody ili istovjetna ocjena (A-1 agencije S&P ili F1 agencije Fitch). U posebnim i propisno opravdanim okolnostima može se prihvatiti i niži rejting. |
| --- | --- |

—

Sve komercijalne banke biraju se na temelju poziva na podnošenje ponuda. Najniži kratkoročni kreditni rejting potreban za pristupanje postupcima nadmetanja jest P-1 agencije Moody ili istovjetna ocjena (A-1 agencije S&P ili F1 agencije Fitch). U posebnim i propisno opravdanim okolnostima može se prihvatiti i niži rejting.

| — | Kreditni rejtinzi komercijalnih banaka u kojima Komisija ima otvorene račune provjeravaju se barem jednom mjesečno ili češće ako je i kad je to potrebno. U kontekstu financijske krize donesene su mjere pojačanog nadzora i dnevnih provjera komercijalnih banaka koje su se provodile tijekom 2012. |
| --- | --- |

—

Kreditni rejtinzi komercijalnih banaka u kojima Komisija ima otvorene račune provjeravaju se barem jednom mjesečno ili češće ako je i kad je to potrebno. U kontekstu financijske krize donesene su mjere pojačanog nadzora i dnevnih provjera komercijalnih banaka koje su se provodile tijekom 2012.

| — | U delegacijama izvan EU-a knjige blagajne drže se u lokalnim bankama odabranima pojednostavljenim postupkom javnog nadmetanja. Uvjeti za rejting ovise o lokalnim okolnostima i mogu se znatno razlikovati od države do države. Kako bi se ograničila izloženost riziku, salda tih računa drže se na najnižim mogućim razinama (uzimajući u obzir poslovne potrebe), redovito se pune, a primijenjene gornje granice preispituju se jednom godišnje. |
| --- | --- |

—

U delegacijama izvan EU-a knjige blagajne drže se u lokalnim bankama odabranima pojednostavljenim postupkom javnog nadmetanja. Uvjeti za rejting ovise o lokalnim okolnostima i mogu se znatno razlikovati od države do države. Kako bi se ograničila izloženost riziku, salda tih računa drže se na najnižim mogućim razinama (uzimajući u obzir poslovne potrebe), redovito se pune, a primijenjene gornje granice preispituju se jednom godišnje.

Novčane kazne

Novčane kazne

Privremeno naplaćene novčane kazne: depoziti

Privremeno naplaćene novčane kazne: depoziti

Banke koje drže depozite za novčane kazne privremeno plaćene prije 2010. biraju se na temelju javnog nadmetanja u skladu s politikom upravljanja rizikom kojom se utvrđuju uvjeti kreditne sposobnosti i iznos sredstava koji se mogu plasirati razmjerno kapitalu protustranke.

Za komercijalne banke posebno odabrane za deponiranje privremeno naplaćenih novčanih kazni (ograničeni novčana sredstva) kao opće pravilo potreban je najniži dugoročni rejting A (prema S&P ili njemu istovjetna ocjena) u svim trima agencijama za rejting te najniži kratkoročni rejting A-1 (S&P ili njemu istovjetna ocjena). Ako se snizi kreditni rejting banaka iz te skupine, primjenjuju se posebne mjere. Osim toga, iznos deponiran u svakoj banci ograničen je na određeni postotak njezinih vlastitih sredstava te varira ovismo o rejtingu svake institucije. Pri izračunu graničnih vrijednosti uzima se u obzir i iznos nepodmirenih jamstava koje je Komisiji dala ta institucija. Redovito se ispituje jesu li nepodmireni depoziti u skladu s primjenjivih zahtjevima politike.

Privremeno naplaćene novčane kazne: portfelj fonda BUFI

Privremeno naplaćene novčane kazne: portfelj fonda BUFI

Za ulaganja iz privremeno naplaćenih novčanih kazni Komisija preuzima izloženost kreditnom riziku, a riječ je o riziku da protustranka neće moći otplatiti iznose u cijelosti i na vrijeme. Najviša koncentracija izloženosti odnosi se na Francusku i Njemačku jer te zemlje drže 53 % 24 % portfelja.

Bankovna jamstva

Bankovna jamstva

Komisija posjeduje i znatne iznose jamstava koje izdaju financijske institucije u vezi s novčanim kaznama koje određuje za poduzeća koja krše pravila EU-a o tržišnom natjecanju (vidi bilješku 2.9.1.). Jamstva se dobivaju od poduzeća koja umjesto novčane kazne vrše privremeno plaćanje. Politika upravljanja rizikom koja se primjenjuje na primitak tih jamstava preispitana je 2012. te je u kontekstu postojećeg financijskog okruženja u EU-u utvrđena nova kombinacija zahtjeva u pogledu kreditnog rejtinga i graničnih postotaka po protustranci (razmjerni vlastitim sredstvima svake protustranke). Politika i dalje za Komisiju osigurava visoku kreditnu kvalitetu. Redovito se ispituje jesu li nepodmirena jamstva u skladu s primjenjivih zahtjevima politike.

2.9.1.

Jamstveni fond

Jamstveni fond

U skladu sa sporazumom između EU-a i EIB-a o upravljanju Jamstvenim fondom najniži kreditni rejting svih međubankovnih ulaganja mora biti P-1 agencije Moody ili njemu istovjetan. S takvim su protustrankama uplaćeni oročeni depoziti u iznosu od 242 milijuna EUR (2011.: 300 milijuna EUR).

8.6.   RIZIK LIKVIDNOSTI

RIZIK LIKVIDNOSTI

Uzimanje i davanje zajmova

Uzimanje i davanje zajmova

Rizik likvidnosti koji nastaje zbog uzetih zajmova uglavnom se prebija davanjem zajmova pod istim uvjetima (naizmjenični zajmovi). Kod MFA-a i Euratoma Jamstveni fond služi kao likvidna rezerva (ili sigurnosna mreža) za slučaj da zajmoprimci ne ispunjavaju svoje obveze ili kasnije u plaćanju. Kod BOP-a Uredbom Vijeća br. 431/2009 utvrđen je postupak kojim se daje dovoljno vremena za prikupljanje sredstava s računa vlastitih sredstava Komisije otvorenih u državama članicama. KOd EFSM-a Uredbom Vijeća br. 407/2010 utvrđen je sličan postupak.

Kad je riječ o upravljanju imovinom i obvezama EZUČ-a u likvidaciji, Komisija zahtjevima likvidnosti upravlja na temelju predviđanja isplate dobivenih prilikom savjetovanja s nadležnim službama Komisije.

Riznica

Riznica

Načelima proračuna EU-a osigurava se da su ukupna novčana sredstva za godinu uvijek dovoljna za izvršavanje svih plaćanja. Zapravo, ukupni doprinosi država članica jednaki su iznosu plaćanja odobrenih sredstava u proračunskoj godini. Međutim, doprinosi država članica primaju se u dvanaest rata tijekom cijele godine, a plaćanja se temelje na temelju određenih sezonskih čimbenika. Osim toga, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 (Uredba o vlastitim sredstvima), doprinosi država članica koji se odnose na proračun (izmjene proračuna) odobreni nakon 16. u mjesecu (N) postaju raspoloživi tek u mjesecu N+2, a povezana plaćanja odobrenih sredstava moguće je odmah izvršiti. Kako bi sredstva u riznici bila uvijek dovoljna za pokrivanje plaćanja koja treba svakog mjeseca izvršavati, utvrđeni su postupci u pogledu redovitog predviđanja novčanih sredstava, a prema potrebi i pod određenim uvjetima mogu se zatražiti vlastita sredstva ili dodatna sredstva od država članica. Osim navedenog, a u kontekstu dnevnih operacija riznice Komisije, automatskim alatima za upravljanje novčanim sredstvima omogućava se dovoljna likvidnost svih bankovnih računa Komisije na dnevnoj osnovi.

Jamstveni fond

Jamstveni fond

Fondom se upravlja u skladu s načelom da imovina mora imati dovoljnu razinu likvidnosti i aktivacije u vezi s relevantnim preuzetim obvezama. U fondu se mora držati najmanje 100 milijuna EUR u portfelju s dospijećem do 12 mjeseci i ta se sredstva moraju ulagati u instrumente plaćanja. Na dan 31. prosinca 2012. ta ulaganja uključujući novčana sredstva iznosila su 250 milijuna EUR. Osim toga, najmanje 20 % nominalne vrijednosti fonda mora se sastojati od instrumenata plaćanja, obveznica s nepromjenjivom stopom čije preostalo dospijeće nije dulje od jedne godine te obveznica s promjenjivom stopom. Na dan 31. prosinca 2012. taj odnos iznosio je 52 %.

9.   OBJAVLJIVANJE POVEZANIH STRANAKA

9.1.   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU-a jesu ostali subjekti uključeni u konsolidaciju EU-a i ključno upravljačko osoblje tih subjekata. Transakcije između tih subjekata vrše se kao dio uobičajenih aktivnosti EU-a te stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a nisu potrebni posebni zahtjevi u pogledu objavljivanja.

9.2.   PRAVA OSOBA NA KLJUČNIM UPRAVLJAČKIM POLOŽAJIMA

PRAVA OSOBA NA KLJUČNIM UPRAVLJAČKIM POLOŽAJIMA

U cilju prikazivanja informacija o transakcijama povezanih stranaka u pogledu ključnog upravljačkog osoblja EU-a te su osobe podijeljene u sljedećih pet kategorija:

| | Kategorija 1: predsjednici Europskog vijeća, Komisije i Suda |
| --- | --- |

Kategorija 1: predsjednici Europskog vijeća, Komisije i Suda

Kategorija 1:

| | Kategorija 2: potpredsjednik Komisije i visoki predstavnik EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te ostali potpredsjednici Komisije |
| --- | --- |

Kategorija 2: potpredsjednik Komisije i visoki predstavnik EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te ostali potpredsjednici Komisije

Kategorija 2:

| | Kategorija 3: glavni tajnik Vijeća, članovi Komisije, suci i nezavisni odvjetnici Suda, predsjednik i članovi Općeg suda, predsjednik i članovi Službeničkog suda EU-a, Ombudsman i Europski nadzornik za zaštitu podataka |
| --- | --- |

Kategorija 3: glavni tajnik Vijeća, članovi Komisije, suci i nezavisni odvjetnici Suda, predsjednik i članovi Općeg suda, predsjednik i članovi Službeničkog suda EU-a, Ombudsman i Europski nadzornik za zaštitu podataka

Kategorija 3:

| | Kategorija 4: predsjednik i članovi Revizorskog suda |
| --- | --- |

Kategorija 4: predsjednik i članovi Revizorskog suda

Kategorija 4:

| | Kategorija 5: najviše rangirani službenici institucija i agencija. |
| --- | --- |

Kategorija 5: najviše rangirani službenici institucija i agencija.

Kategorija 5:

Sažetak njihovih prava dan je u nastavku – daljnje informacije dostupne su u Službenom listu Europskih zajednica (L 187 od 8.8.1967. kako je zadnje izmijenjen Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 904/2012. (SL L 269 od 4.10.2012.) i SL L 268 od 20.10.1977. kako je zadnje izmijenjen Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1293/2004 (SL L 243 od 15.7.2004.)). Ostale informacije dostupne su i u Pravilniku o osoblju objavljenom na internetskim stranicama Europa koji je službeni dokument u kojem se opisuju prava i obveze svih dužnosnika u EU-u. Ključno upravljačko osoblje nije primilo povlaštene zajmove od EU-a.

Službenom listu Europskih zajednica

PRAVA KLJUČNOG UPRAVLJAČKOG OSOBLJA

PRAVA KLJUČNOG UPRAVLJAČKOG OSOBLJA

| EUR |
| --- |
| Pravo (po zaposleniku) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plaća (mjesečno) | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | 11 681,17
  –18 370,84 |
| Doplatak za boravak u stranoj zemlji i doplatak za život u inozemstvu | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Obiteljski dodaci: |
| Kućanstvo (postotak plaće) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Uzdržavano dijete | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Dijete predškolske dobi | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Obrazovanje ili | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Obrazovanje van mjesta rada | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Doplatak za predsjedavajuće suce | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | 500 - 810,74 | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo |
| Troškovi reprezentacije | 1 418,07 | 0 - 911.38 | 500 - 607.71 | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo |
| Godišnji putni troškovi | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | Da |
| Prijenosi u države članice: |
| Dodatak za obrazovanje (16) | Da | Da | Da | Da | Da |
| Postotak plaće (16) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Postotak plaće bez korekcijskog koeficijenta | Najviše 25 % | Najviše 25 % | Najviše 25 % | Najviše 25 % | Najviše 25 % |
| Troškovi reprezentacije | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo |
| Preuzimanje dužnosti: |
| Doplatak za nastanjenje | 50 703,52 | 45 927,10
  –47 764,18 | 36 741,68
  –41 334,40 | 39 681,02
  –42 252,94 | Nadoknađuju se |
| Troškovi obiteljskog putovanja | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se |
| Troškovi preseljenja | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se |
| Napuštanje dužnosti: |
| Troškovi preseljenja | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | Nadoknađuju se |
| Troškovi obiteljskog putovanja | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se |
| Troškovi preseljenja | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se | Nadoknađuju se |
| Kućanstvo (postotak plaće) (17) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | Nije primjenjivo |
| Zdravstveno osiguranje | Pokrivaju se | Pokrivaju se | Pokrivaju se | Pokrivaju se | Nije obvezno |
| Mirovina (postotak plaće prije oporezivanja) | Najviše 70 % | Najviše 70 % | Najviše 70 % | Najviše 70 % | Najviše 70 % |
| Odbici: |
| Porez Zajednice | 8 % – 45 % | 8 % –45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Zdravstveno osiguranje (postotak plaće) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Posebni namet na plaću | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Mirovinski odbitak | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | 11,6 % |
| Broj osoba na kraju godine | 3 | 8 | 91 | 27 | 109 |

EUR

Pravo (po zaposleniku)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plaća (mjesečno)

Osnovna plaća

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

11 681,17

–18 370,84

Doplatak za boravak u stranoj zemlji i doplatak za život u inozemstvu

Doplatak za boravak u stranoj zemlji i doplatak za život u inozemstvu

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Obiteljski dodaci:

Obiteljski dodaci:

Kućanstvo (postotak plaće)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Uzdržavano dijete

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Dijete predškolske dobi

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Obrazovanje ili

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Obrazovanje van mjesta rada

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Doplatak za predsjedavajuće suce

Doplatak za predsjedavajuće suce

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

500 - 810,74

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Troškovi reprezentacije

Troškovi reprezentacije

1 418,07

0 - 911.38

500 - 607.71

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Godišnji putni troškovi

Godišnji putni troškovi

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Da

Prijenosi u države članice:

Prijenosi u države članice:

Dodatak za obrazovanje (16)

16

Da

Da

Da

Da

Da

Postotak plaće (16)

16

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

Postotak plaće bez korekcijskog koeficijenta

Najviše 25 %

Najviše 25 %

Najviše 25 %

Najviše 25 %

Najviše 25 %

Troškovi reprezentacije

Troškovi reprezentacije

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Preuzimanje dužnosti:

Preuzimanje dužnosti:

Doplatak za nastanjenje

50 703,52

45 927,10

–47 764,18

36 741,68

–41 334,40

39 681,02

–42 252,94

Nadoknađuju se

Troškovi obiteljskog putovanja

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Troškovi preseljenja

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Napuštanje dužnosti:

Napuštanje dužnosti:

Troškovi preseljenja

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

Nadoknađuju se

Troškovi obiteljskog putovanja

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Troškovi preseljenja

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Nadoknađuju se

Kućanstvo (postotak plaće) (17)

17

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

Nije primjenjivo

Zdravstveno osiguranje

Pokrivaju se

Pokrivaju se

Pokrivaju se

Pokrivaju se

Nije obvezno

Mirovina (postotak plaće prije oporezivanja)

Mirovina

Najviše 70 %

Najviše 70 %

Najviše 70 %

Najviše 70 %

Najviše 70 %

Odbici:

Odbici:

Porez Zajednice

8 % – 45 %

8 % –45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Zdravstveno osiguranje (postotak plaće)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Posebni namet na plaću

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Mirovinski odbitak

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

11,6 %

Broj osoba na kraju godine

Broj osoba na kraju godine

3

3

8

8

91

91

27

27

109

109

10.   DOGAĐAJI NAKON DATUMA BILANCE STANJA

Računovodstveni službenik Komisije na dan potpisivanja ovog izvještaja nema saznanja ni o kakvim materijalnim pitanjima niti je obaviješten o takvim materijalnim pitanjima koja bi zahtijevala posebno objavljivanje u ovom odjeljku. Godišnji financijski izvještaj i bilješke pripremljena su na temelju posljednjih dostupnih informacija te se to odražava u prikazanim informacijama.

11.   OPSEG KONSOLIDACIJE

11.1.   KONSOLIDIRANI SUBJEKTI

KONSOLIDIRANI SUBJEKTI

A.   NADZIRANI SUBJEKTI (51)

NADZIRANI SUBJEKTI (51)

1.   Institucije i savjetodavna tijela (11)

Institucije i savjetodavna tijela (11)

| | Europski parlament |
| --- | --- |

Europski parlament

| | Europsko vijeće |
| --- | --- |

Europsko vijeće

| | Europska komisija |
| --- | --- |

Europska komisija

| | Odbor regija |
| --- | --- |

Odbor regija

| | Sud Europske unije |
| --- | --- |

Sud Europske unije

| | Europska služba za vanjsko djelovanje |
| --- | --- |

Europska služba za vanjsko djelovanje

| | Europski nadzornik za zaštitu podataka |
| --- | --- |

Europski nadzornik za zaštitu podataka

| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| --- | --- |

Europski gospodarski i socijalni odbor

| | Europski ombudsman |
| --- | --- |

Europski ombudsman

| | Europski revizorski sud |
| --- | --- |

Europski revizorski sud

| | Vijeće Europske unije |
| --- | --- |

Vijeće Europske unije

2.   Agencije EU-a (38)

Agencije EU-a (38)

2.1.   Izvršne agencije (6)

Izvršne agencije (6)

| | Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu |
| --- | --- |

Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu

| | Izvršna agencija za zdravlje i potrošače |
| --- | --- |

Izvršna agencija za zdravlje i potrošače

| | Izvršna agencija za istraživanje |
| --- | --- |

Izvršna agencija za istraživanje

| | Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije |
| --- | --- |

Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije

| | Izvršna agencija za transeuropsku prometnu mrežu |
| --- | --- |

Izvršna agencija za transeuropsku prometnu mrežu

| | Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća |
| --- | --- |

Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća

2.2.   Decentralizirane agencije (32)

Decentralizirane agencije (32)

| | Europska agencija za pomorsku sigurnost |
| --- | --- |

Europska agencija za pomorsku sigurnost

| | Europska agencija za lijekove |
| --- | --- |

Europska agencija za lijekove

| | Nadzorno tijelo za europski GNSS |
| --- | --- |

Nadzorno tijelo za europski GNSS

| | Europska agencija za kemikalije |
| --- | --- |

Europska agencija za kemikalije

| | Fuzija za energiju (Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije) |
| --- | --- |

Fuzija za energiju (Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Europski institut za jednakost spolova |
| --- | --- |

Europski institut za jednakost spolova

| | Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu |
| --- | --- |

Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu

| | Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti |
| --- | --- |

Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti

| | Europska agencija za okoliš |
| --- | --- |

Europska agencija za okoliš

| | Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja |
| --- | --- |

Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja

| | Europska agencija za suradnju europskih regulatora |
| --- | --- |

Europska agencija za suradnju europskih regulatora

| | Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo |
| --- | --- |

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo

| | Europski potporni ured za azil (18) |
| --- | --- |

Europski potporni ured za azil (18)

18

| | Ured Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije |
| --- | --- |

Ured Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije

| | Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica EU-a |
| --- | --- |

Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica EU-a

| | Europska agencija za sigurnost hrane |
| --- | --- |

Europska agencija za sigurnost hrane

| | Europska agencija za željeznice |
| --- | --- |

Europska agencija za željeznice

| | Ured Zajednice za biljne sorte |
| --- | --- |

Ured Zajednice za biljne sorte

| | Europska agencija za kontrolu ribarstva |
| --- | --- |

Europska agencija za kontrolu ribarstva

| | Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama |
| --- | --- |

Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama

| | Europska policijska akademija (CEPOL) |
| --- | --- |

Europska policijska akademija (CEPOL)

| | Europski policijski ured (EUROPOL) |
| --- | --- |

Europski policijski ured (EUROPOL)

| | Europska agencija za sigurnost zračnog prometa |
| --- | --- |

Europska agencija za sigurnost zračnog prometa

| | Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost |
| --- | --- |

Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost

| | Agencija Europske unije za temeljna prava |
| --- | --- |

Agencija Europske unije za temeljna prava

| | Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje |
| --- | --- |

Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje

| | Prevoditeljski centar za tijela Europske unije |
| --- | --- |

Prevoditeljski centar za tijela Europske unije

| | Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala |
| --- | --- |

Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala

| | Europska zaklada za izobrazbu |
| --- | --- |

Europska zaklada za izobrazbu

| | Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta |
| --- | --- |

Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

| | Ured EU-a za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajn) |
| --- | --- |

Ured EU-a za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajn)

3.   Ostali nadzirani subjekti (2)

Ostali nadzirani subjekti (2)

| | Europska zajednica za ugljen i čelik (u likvidaciji) |
| --- | --- |

Europska zajednica za ugljen i čelik (u likvidaciji)

| | Europski institute za inovacije i tehnologiju |
| --- | --- |

Europski institute za inovacije i tehnologiju

B.   ZAJEDNIČKI POTHVATI (5)

ZAJEDNIČKI POTHVATI (5)

| | Međunarodna organizacija za energiju fuzije ITER |
| --- | --- |

Međunarodna organizacija za energiju fuzije ITER

| | Zajedničko poduzeće SESAR |
| --- | --- |

Zajedničko poduzeće SESAR

| | Zajedničko poduzeće FCH |
| --- | --- |

Zajedničko poduzeće FCH

| | Zajedničko poduzeće Galileo u likvidaciji |
| --- | --- |

Zajedničko poduzeće Galileo u likvidaciji

| | Zajedničko poduzeće IMI |
| --- | --- |

Zajedničko poduzeće IMI

C.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI (4)

PRIDRUŽENI SUBJEKTI (4)

| | Europski investicijski fond |
| --- | --- |

Europski investicijski fond

| | Zajedničko poduzeće Clean Sky |
| --- | --- |

Zajedničko poduzeće Clean Sky

Clean Sky

| | Zajedničko poduzeće ARTEMIS |
| --- | --- |

Zajedničko poduzeće ARTEMIS

| | Zajedničko poduzeće ENIAC |
| --- | --- |

Zajedničko poduzeće ENIAC

11.2.   NEKONSOLIDIRANI SUBJEKTI

NEKONSOLIDIRANI SUBJEKTI

Iako EU upravlja imovinom subjekata navedenih u nastavku, oni ne ispunjavaju zahtjeve za konsolidaciju te stoga nisu uključeni u financijski izvještaj EU-a.

11.2.1.   
  Europski razvojni fond (ERF)

Europski razvojni fond (ERF)

Europski razvojni fond (ERF) glavni je instrument za pružanje pomoći EU-a u okviru razvojne suradnje afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) te prekomorskih zemalja i područja (PZP). Njegovo osnivanje predviđeno je Ugovorom iz Rima iz 1957. u cilju davanja tehničke i financijske pomoći, u početku samo afričkim zemljama s kojima su neke država članice povijesno povezane.

ERF se ne financira iz proračuna EU-a, već izravnim doprinosima država članica o kojima se pregovara na međuvladinoj razini. Sredstvima ERF-a upravljaju Komisija i EIB. Svaki ERF obično se zaključuje na razdoblje od oko pet godina. Od sklapanje prve konvencije o partnerstvu 1964. programski ciklusi ERF-a u načelu su pratili cikluse partnerskih sporazuma i konvencija.

ERF je uređen posebnom Financijskom uredbom (SL L 78 od 19.3.2008.) kojom je predviđeno podnošenje vlastitih financijskih izvještaja odvojenih od izvještaja EU-a. Godišnji financijski izvještaji i upravljanje sredstvima ERF-a podliježu vanjskom nadzoru Europskog revizorskog suda i Europskog parlamenta. U svrhu informiranja u nastavku su prikazani bilanca stanja i izvještaj o financijskom rezultatu za Osmi, Deveti i Deseti ERF:

Bilanca stanja – Osmi, Deveti i Deseti ERF

Bilanca stanja – Osmi, Deveti i Deseti ERF

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Dugotrajna imovina | 438 | 380 |
| Kratkoročna imovina | 2 094 | 2 510 |
| Ukupna imovina | 2 532 | 2 890 |
| Kratkoročne obveze | (1 057) | (1 033) |
| Dugoročne obveze | (40) | — |
| Ukupne obveze | (1 097) | (1 033) |
| Neto imovina | 1 435 | 1 857 |
| FONDOVI I PRIČUVE |
| Pozvani kapital fonda | 29 579 | 26 979 |
| Ostale pričuve | 2 252 | 2 252 |
| Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina | (27 374) | (24 674) |
| Poslovni rezultat godine | (3 023) | (2 700) |
| Neto imovina | 1 435 | 1 857 |

u milijunima EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Dugotrajna imovina

438

380

Kratkoročna imovina

2 094

2 510

Ukupna imovina

2 532

2 890

Kratkoročne obveze

(1 057)

(1 033)

Dugoročne obveze

(40)

—

Ukupne obveze

(1 097)

(1 033)

Neto imovina

Neto imovina

1 435

1 435

1 857

1 857

FONDOVI I PRIČUVE

Pozvani kapital fonda

29 579

26 979

Ostale pričuve

2 252

2 252

Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina

(27 374)

(24 674)

Poslovni rezultat godine

(3 023)

(2 700)

Neto imovina

Neto imovina

1 435

1 435

1 857

1 857

Izvještaj o financijskom rezultatu – Osmi, Deveti i Deseti ERF

Izvještaj o financijskom rezultatu – Osmi, Deveti i Deseti ERF

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2012. | 2011. |
| Prihodi od poslovanja | 124 | 99 |
| Troškovi poslovanja | (3 017) | (2 702) |
| Administrativni troškovi | (107) | (75) |
| GUBITAK OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI | (3 001) | (2 679) |
| Financijske aktivnosti | (22) | (21) |
| POSLOVNI REZULTAT GODINE | (3 023) | (2 700) |

u milijunima EUR

2012.

2011.

Prihodi od poslovanja

124

99

Troškovi poslovanja

(3 017)

(2 702)

Administrativni troškovi

(107)

(75)

GUBITAK OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI

GUBITAK OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI

(3 001)

(3 001)

(2 679)

(2 679)

Financijske aktivnosti

(22)

(21)

POSLOVNI REZULTAT GODINE

POSLOVNI REZULTAT GODINE

(3 023)

(3 023)

(2 700)

(2 700)

11.2.2.   
  Sustav zdravstvenog osiguranja

Sustav zdravstvenog osiguranja

Sustav zdravstvenog osiguranja jest sustav kojim se osoblju raznih tijela EU-a daje zdravstveno osiguranje. Sredstva Sustava smatraju se njegovim vlastitim sredstvima te nisu pod nadzorom EU-a iako Komisija upravlja njegovom financijskom imovinom. Sustav se financira doprinosima svojih članova (osoblje) i zaposlenika (institucije/agencije/tijela). Sav višak ostaje u sustavu.

Sustav ima četiri zasebna dijela – glavnim dijelom obuhvaćeno je osoblje institucija i agencija EU-a, a trima manjim dijelovima obuhvaćeno je osoblje Europskog sveučilišnog institute, europskih škola i osoblja koje radi izvan EU-a poput osoblja u delegacijama EU-a. Ukupna imovina sustava iznosila je na dan 31. prosinca 2012. ukupno 296 milijuna EUR (2011.: 294 milijuna EUR).

11.2.3.   
  Jamstveni fond sudionika (PGF)

Jamstveni fond sudionika (PGF)

Određeni iznosi pretfinanciranja isplaćeni u okviru Sedmog istraživačkog okvirnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj (FP7) pokrivaju se iz Jamstvenog fonda sudionika (PGF) – pretfinanciranje isplaćeno 2012 iznosilo je ukupno 4 milijarde EUR (2011.: 3,3 milijarde EUR). Taj je fond odvojen od EU-a i ne konsolidira se u ovom izvještaju,

PGF je instrument uzajamne koristi osnovan za pokrivanje financijskih rizika EU-a i sudionika tijekom provedbe neizravnih djelovanja FP7, njegova kapitala i interesa u cilju sigurnosti izvedbe. Tijekom trajanja djelovanja doprinos svih sudionika u neizravnim djelovanja u obliku bespovratnih sredstava iznosi 5 % ukupnog doprinosa EU-a kapitalu PGF-a. Stoga su sudionici vlasnici PGF-a, a EU (koji zastupa Komisija) njihovo je izvršno tijelo. Po završetku neizravnog djelovanja sudionicima se u cijelosti vraćaju njihovi doprinosi kapitalu, osim ako je PGF pretrpio gubitke zbog korisnika koji nisu izvršili svoje obveze – u tom slučaju sudionicima se vraća najmanje 80 % njihovih doprinosa. Stoga PGF jamči financijski interes EU-a i sudionika.

Proračunski PGF 31. prosinca 2012. iznosio je ukupno 1 452 milijuna EUR (2011.: 1 171 milijun EUR). Sredstva PGF-a smatraju se njegovim vlastitim sredstvima te nisu pod nadzorom EU-a, a njegovom financijskom imovinom upravlja EIB.

DIO II.

AGREGIRANI IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA I BILJEŠKE
   (19)

AGREGIRANI IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA I BILJEŠKE

19

SADRŽAJ

SADRŽAJ

1.   Rezultati izvršenja proračuna EU-a i bilješke

Rezultati izvršenja proračuna EU-a i bilješke

| 1.1. | Rezultat izvršenja proračuna EU-a |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Usklađivanje poslovnog rezultata s proračunskim rezultatom |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Izvještaj o usporedbi proračuna i stvarnih iznosa |
| --- | --- |

1.3.

Agregirani podaci o izvršenju proračuna

Agregirani podaci o izvršenju proračuna

| 2. | Prihodi: Sažetak izvršenja proračunskih prihoda |
| --- | --- |

2.

Prihodi:

3.   Rashodi

Rashodi

| 3.1. | Podjela i promjena odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje po naslovima financijskog okvira |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Izvršenje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza po naslovima financijskog okvira |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Izvršenje odobrenih sredstava za plaćanje po naslovima financijskog okvira |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Promjene nepodmirenih preuzetih obveza po naslovima financijskog okvira |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podjela nepodmirenih odobrenih sredstava po godini nastanka i naslovima financijskog okvira |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Podjela i promjena odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje po područjima politike |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Izvršenje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza po područjima politike |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Izvršenje odobrenih sredstava za plaćanje po područjima politike |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Promjene nepodmirenih preuzetih obveza po područjima politika |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Podjela nepodmirenih odobrenih sredstava po godini nastanka i područjima politika |
| --- | --- |

3.10.

4.   Institucije i agencije

Institucije i agencije

| 4.1. | Sažetak izvršenja proračunskih prihoda po institucijama |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Izvršenje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje po institucijama |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prihod agencija: proračunska predviđanja, prava i primljeni iznosi |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje po agencijama |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Proračunski rezultat uključujući agencije |
| --- | --- |

4.5.

1.   REZULTAT IZVRŠENJA PRORAČUNA EU-a

REZULTAT IZVRŠENJA PRORAČUNA EU-a

1.1.   REZULTAT IZVRŠENJA PRORAČUNA EU-A

REZULTAT IZVRŠENJA PRORAČUNA EU-A

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2012. | 2011. |
| Prihodi u financijskoj godini | 139 541 | 130 000 |
| Plaćanja na temelju odobrenih sredstava za tekuću godinu | (137 738) | (128 043) |
| Odobrena sredstva za plaćanje prenesena u godinu N+1 | (936) | (1 019) |
| Poništenje neupotrijebljenih odobrenih sredstava za plaćanja prenesenih iz godine N-1 | 92 | 457 |
| Razlike u tečajevima stranih valuta za godinu | 60 | 97 |
| Proračunski rezultat
   (20) | 1 019 | 1 492 |

u milijunima EUR

2012.

2011.

Prihodi u financijskoj godini

139 541

130 000

Plaćanja na temelju odobrenih sredstava za tekuću godinu

(137 738)

(128 043)

Odobrena sredstva za plaćanje prenesena u godinu N+1

(936)

(1 019)

Poništenje neupotrijebljenih odobrenih sredstava za plaćanja prenesenih iz godine N-1

92

457

Razlike u tečajevima stranih valuta za godinu

60

97

Proračunski rezultat
   (20)

Proračunski rezultat

20

1 019

1 019

1 492

1 492

Proračunski višak za EU (1 023 milijuna EUR) vraća se državama članicama tijekom naredne godine odbitkom od iznosa koje trebaju platiti u toj godini.

1.2.   USKLAĐIVANJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

USKLAĐIVANJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2012. | 2011. |
| POSLOVNI REZULTAT GODINE | (5 329) | (1 789) |
| Prihodi |
| Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu naplaćena | (2 000) | (371) |
| Prava utvrđena u prethodnim godinama naplaćena u tekućoj godini | 4 582 | 2 072 |
| Obračunani prihodi (neto) | (38) | (236) |
| Izdaci |
| Obračunani izdaci (neto) | (1 933) | 3 410 |
| Izdaci iz prethodne godine plaćeni u tekućoj godini | (2 695) | (936) |
| Neto učinak pretfinanciranja | 1 210 | 1 131 |
| Odobrena sredstva za plaćanje prenesena u sljedeću godinu | (4 666) | (1 211) |
| Plaćanja na temelju prijenosa i poništenja neupotrijebljenih odobrenih sredstava za plaćanje | 4 768 | 2 000 |
| Promjene pričuve | 7 805 | (2 109) |
| Ostalo | (670) | (378) |
| Poslovni rezultat agencija i EZUČ-a | (15) | (91) |
| PRORAČUNSKI REZULTAT GODINE | 1 019 | 1 492 |

u milijunima EUR

2012.

2011.

POSLOVNI REZULTAT GODINE

POSLOVNI REZULTAT GODINE

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Prihodi

Prihodi

Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu naplaćena

(2 000)

(371)

Prava utvrđena u prethodnim godinama naplaćena u tekućoj godini

4 582

2 072

Obračunani prihodi (neto)

(38)

(236)

Izdaci

Izdaci

Obračunani izdaci (neto)

(1 933)

3 410

Izdaci iz prethodne godine plaćeni u tekućoj godini

(2 695)

(936)

Neto učinak pretfinanciranja

1 210

1 131

Odobrena sredstva za plaćanje prenesena u sljedeću godinu

(4 666)

(1 211)

Plaćanja na temelju prijenosa i poništenja neupotrijebljenih odobrenih sredstava za plaćanje

4 768

2 000

Promjene pričuve

7 805

(2 109)

Ostalo

(670)

(378)

Poslovni rezultat agencija i EZUČ-a

Poslovni rezultat agencija i EZUČ-a

(15)

(15)

(91)

(91)

PRORAČUNSKI REZULTAT GODINE

PRORAČUNSKI REZULTAT GODINE

1 019

1 019

1 492

1 492

1.3.   IZVJEŠTAJ O USPOREDBI PRORAČUNA I STVARNIH IZNOSA

IZVJEŠTAJ O USPOREDBI PRORAČUNA I STVARNIH IZNOSA

1.3.1.   PRIHODI

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Početni proračun | Konačni proračun | Stvarni prihodi |
| 1. | Vlastita sredstva |

u milijunima EUR

Početni proračun

Konačni proračun

Stvarni prihodi

1.

Vlastita sredstva

127 512

128 655

128 886

od čega carine

od čega carine

19 171

19 171

16 701

16 701

16 261

16 261

od čega PDV

od čega PDV

14 499

14 499

14 546

14 546

14 648

14 648

od čega BND

od čega BND

93 719

93 719

97 284

97 284

97 856

97 856

| 3. | Viškovi, neupotrijebljena sredstva i prilagodbe |
| --- | --- |

3.

Viškovi, neupotrijebljena sredstva i prilagodbe

0

1 994

2 041

| 4. | Prihodi na temelju zaposlenih u institucijama i ostalim tijelima Unije |
| --- | --- |

4.

Prihodi na temelju zaposlenih u institucijama i ostalim tijelima Unije

1 312

1 312

1 236

| 5. | Prihodi koji proizlaze iz administrativnog poslovanja institucija |
| --- | --- |

5.

Prihodi koji proizlaze iz administrativnog poslovanja institucija

60

68

612

| 6. | Doprinosi i povrati povezani sa sporazumima i programima Unije |
| --- | --- |

6.

Doprinosi i povrati povezani sa sporazumima i programima Unije

50

50

2 928

| 7. | Zatezne kamate i novčane kazne |
| --- | --- |

7.

Zatezne kamate i novčane kazne

123

3 648

3 807

| 8. | Uzimanje i davanje zajmova |
| --- | --- |

8.

Uzimanje i davanje zajmova

0

0

0

| 9. | Razni prihodi |
| --- | --- |

9.

Razni prihodi

30

30

31

Ukupno

129 088

135 758

139 541

1.3.2.   OBVEZE PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Početni proračun | Konačni proračun (21) | Obveze |
| 1. | Održivi rast |

u milijunima EUR

Početni proračun

Konačni proračun (21)

21

Obveze

1.

Održivi rast

67 506

70 842

69 000

| 2. | Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima |
| --- | --- |

2.

Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

59 976

62 198

60 817

| 3. | Građanstvo, sloboda, sigurnost, pravda |
| --- | --- |

3.

Građanstvo, sloboda, sigurnost, pravda

2 065

2 994

2 892

| 4. | EU kao globalni čimbenik |
| --- | --- |

4.

EU kao globalni čimbenik

9 406

9 931

9 753

| 5. | Administracija |
| --- | --- |

5.

Administracija

8 280

9 113

8 822

| 6. | Naknade |
| --- | --- |

6.

Naknade

0

0

0

Ukupno

147 232

155 077

151 284

1.3.3.   OBVEZE PO PODRUČJIMA POLITIKA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Početni proračun | Konačni proračun (22) | Obveze |
| 01. | Gospodarski i financijski poslovi |

u milijunima EUR

Početni proračun

Konačni proračun (22)

22

Obveze

01.

Gospodarski i financijski poslovi

611

536

535

| 02. | Poduzetništvo |
| --- | --- |

02.

Poduzetništvo

1 148

1 276

1 236

| 03. | Tržišno natjecanje |
| --- | --- |

03.

Tržišno natjecanje

92

96

94

| 04. | Zapošljavanje i socijalna pitanja |
| --- | --- |

04.

Zapošljavanje i socijalna pitanja

11 581

11 818

11 782

| 05. | Poljoprivreda i ruralni razvoj |
| --- | --- |

05.

Poljoprivreda i ruralni razvoj

58 587

60 877

59 514

| 06. | Mobilnost i promet |
| --- | --- |

06.

Mobilnost i promet

1 664

1 754

1 713

| 07. | Zaštita okoliša i klimatska politika |
| --- | --- |

07.

Zaštita okoliša i klimatska politika

493

508

496

| 08. | Istraživanje |
| --- | --- |

08.

Istraživanje

5 930

7 618

7 059

| 09. | Informacijsko društvo i mediji |
| --- | --- |

09.

Informacijsko društvo i mediji

1 678

1 985

1 878

| 10. | Izravno istraživanje |
| --- | --- |

10.

Izravno istraživanje

411

932

494

| 11. | Pomorstvo i ribarstvo |
| --- | --- |

11.

Pomorstvo i ribarstvo

1 033

1 011

1 007

| 12. | Unutarnje tržište |
| --- | --- |

12.

Unutarnje tržište

101

107

101

| 13. | Regionalna politika |
| --- | --- |

13.

Regionalna politika

42 045

42 662

42 647

| 14. | Oporezivanje i carinska unija |
| --- | --- |

14.

Oporezivanje i carinska unija

143

147

144

| 15. | Obrazovanje i kultura |
| --- | --- |

15.

Obrazovanje i kultura

2 697

3 292

3 088

| 16. | Komunikacija |
| --- | --- |

16.

Komunikacija

262

271

265

| 17. | Zdravlje i zaštita potrošača |
| --- | --- |

17.

Zdravlje i zaštita potrošača

687

653

639

| 18. | Unutarnji poslovi |
| --- | --- |

18.

Unutarnji poslovi

1 264

1 322

1 290

| 19. | Vanjski odnosi |
| --- | --- |

19.

Vanjski odnosi

4 817

4 969

4 872

| 20. | Trgovina |
| --- | --- |

20.

Trgovina

104

106

104

| 21. | Razvoj i odnosi s državama AKP-a |
| --- | --- |

21.

Razvoj i odnosi s državama AKP-a

1 498

1 733

1 719

| 22. | Proširenje |
| --- | --- |

22.

Proširenje

1 088

1 166

1 135

| 23. | Humanitarna pomoć |
| --- | --- |

23.

Humanitarna pomoć

900

1 299

1 294

| 24. | Borba protiv prijevara |
| --- | --- |

24.

Borba protiv prijevara

79

79

79

| 25. | Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje |
| --- | --- |

25.

Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje

194

204

196

| 26. | Administracija Komisije |
| --- | --- |

26.

Administracija Komisije

1 017

1 200

1 149

| 27. | Proračun |
| --- | --- |

27.

Proračun

69

63

61

| 28. | Revizija |
| --- | --- |

28.

Revizija

12

12

12

| 29. | Statistika |
| --- | --- |

29.

Statistika

134

144

135

| 30. | Mirovine i povezani rashodi |
| --- | --- |

30.

Mirovine i povezani rashodi

1 335

1 321

1 318

| 31. | Jezične usluge |
| --- | --- |

31.

Jezične usluge

399

477

435

| 32. | Energetika |
| --- | --- |

32.

Energetika

718

764

731

| 34. | Pravosuđe |
| --- | --- |

34.

Pravosuđe

218

233

222

| 40. | Pričuve |
| --- | --- |

40.

Pričuve

759

461

0

| 90. | Ostale institucije |
| --- | --- |

90.

Ostale institucije

3 464

3 983

3 841

Ukupno

147 232

155 077

151 284

1.3.4.   RASHODI PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Početni proračun | Konačni proračun (23) | Izvršena plaćanja |
| 1. | Održivi rast |

u milijunima EUR

Početni proračun

Konačni proračun (23)

23

Izvršena plaćanja

1.

Održivi rast

55 337

63 753

61 585

| 2. | Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima |
| --- | --- |

2.

Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

57 034

60 409

59 096

| 3. | Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda |
| --- | --- |

3.

Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda

1 484

2 477

2 375

| 4. | EU kao globalni čimbenik |
| --- | --- |

4.

EU kao globalni čimbenik

6 955

7 182

7 064

| 5. | Administracija |
| --- | --- |

5.

Administracija

8 278

9 824

8 564

| 6. | Naknade |
| --- | --- |

6.

Naknade

0

0

0

Ukupno

129 088

143 644

138 683

1.3.5.   RASHODI PO PODRUČJIMA POLITIKA

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Početni proračun | Konačni proračun (24) | Izvršena plaćanja |
| 01. | Gospodarski i financijski poslovi |

u milijunima EUR

Početni proračun

Konačni proračun (24)

24

Izvršena plaćanja

01.

Gospodarski i financijski poslovi

511

493

484

| 02. | Poduzetništvo |
| --- | --- |

02.

Poduzetništvo

1 079

1 395

1 271

| 03. | Tržišno natjecanje |
| --- | --- |

03.

Tržišno natjecanje

92

103

92

| 04. | Zapošljavanje i socijalna pitanja |
| --- | --- |

04.

Zapošljavanje i socijalna pitanja

9 075

11 755

11 699

| 05. | Poljoprivreda i ruralni razvoj |
| --- | --- |

05.

Poljoprivreda i ruralni razvoj

55 880

59 242

57 948

| 06. | Mobilnost i promet |
| --- | --- |

06.

Mobilnost i promet

1 079

1 156

1 105

| 07. | Zaštita okoliša i klimatska politika |
| --- | --- |

07.

Zaštita okoliša i klimatska politika

393

409

382

| 08. | Istraživanje |
| --- | --- |

08.

Istraživanje

4 218

6 245

5 307

| 09. | Informacijsko društvo i mediji |
| --- | --- |

09.

Informacijsko društvo i mediji

1 357

1 776

1 501

| 10. | Izravno istraživanje |
| --- | --- |

10.

Izravno istraživanje

404

893

466

| 11. | Pomorstvo i ribarstvo |
| --- | --- |

11.

Pomorstvo i ribarstvo

806

757

745

| 12. | Unutarnje tržište |
| --- | --- |

12.

Unutarnje tržište

98

112

99

| 13. | Regionalna politika |
| --- | --- |

13.

Regionalna politika

35 538

38 282

38 254

| 14. | Oporezivanje i carinska unija |
| --- | --- |

14.

Oporezivanje i carinska unija

110

140

130

| 15. | Obrazovanje i kultura |
| --- | --- |

15.

Obrazovanje i kultura

2 112

3 059

2 761

| 16. | Komunikacija |
| --- | --- |

16.

Komunikacija

253

278

256

| 17. | Zdravlje i zaštita potrošača |
| --- | --- |

17.

Zdravlje i zaštita potrošača

592

652

635

| 18. | Unutarnji poslovi |
| --- | --- |

18.

Unutarnji poslovi

756

860

835

| 19. | Vanjski odnosi |
| --- | --- |

19.

Vanjski odnosi

3 276

3 271

3 233

| 20. | Trgovina |
| --- | --- |

20.

Trgovina

102

111

105

| 21. | Razvoj i odnosi s državama AKP-a |
| --- | --- |

21.

Razvoj i odnosi s državama AKP-a

1 310

1 475

1 429

| 22. | Proširenje |
| --- | --- |

22.

Proširenje

921

976

943

| 23. | Humanitarna pomoć |
| --- | --- |

23.

Humanitarna pomoć

842

1 141

1 128

| 24. | Borba protiv prijevara |
| --- | --- |

24.

Borba protiv prijevara

74

83

71

| 25. | Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje |
| --- | --- |

25.

Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje

193

219

195

| 26. | Administracija Komisije |
| --- | --- |

26.

Administracija Komisije

1 001

1 343

1 149

| 27. | Proračun |
| --- | --- |

27.

Proračun

69

73

61

| 28. | Revizija |
| --- | --- |

28.

Revizija

12

13

12

| 29. | Statistika |
| --- | --- |

29.

Statistika

122

148

128

| 30. | Mirovine i povezani rashodi |
| --- | --- |

30.

Mirovine i povezani rashodi

1 335

1 321

1 318

| 31. | Jezične usluge |
| --- | --- |

31.

Jezične usluge

399

501

433

| 32. | Energetika |
| --- | --- |

32.

Energetika

1 339

782

723

| 34. | Pravosuđe |
| --- | --- |

34.

Pravosuđe

187

206

190

| 40. | Pričuve |
| --- | --- |

40.

Pričuve

90

0

0

| 90. | Ostale institucije |
| --- | --- |

90.

Ostale institucije

3 464

4 376

3 596

Ukupno

129 088

143 644

138 683

U početno donesenom proračunu, koji je 1. prosinca 2011. potpisao predsjednik Europskog parlamenta, odobrena sredstva za plaćanje iznosila su 129 088 milijuna EUR, a iz vlastitih sredstava izdvojeno je ukupno 127 512 milijuna EUR. Procjene prihoda i rashoda u početnom proračunu obično se prilagođavaju tijekom proračunske godine, a izmjene se prikazuju u izmjenama proračuna. Zahvaljujući prilagodbama vlastitih sredstava na temelju BND-a proračunski prihodi točno odgovaraju proračunskim rashodima. U skladu s načelom uravnoteženosti, proračunski prihodi i rashodi (odobrena sredstva za plaćanje) moraju biti u ravnoteži.

Prihodi:

Prihodi:

Tijekom 2012. doneseno je šest izmjena proračuna. Uzimajući u obzir te izmjene ukupni konačni prihodi u proračunu za 2012. iznosili su 135 758 milijuna EUR. To je financirano vlastitim sredstvima u iznosu od 128 655 milijuna (1 143 milijuna EUR više no što je na početku planirano), a ostatak iz ostalih prihoda. Povećana potreba za financiranjem odobrenih sredstava za plaćanje obuhvaćena je uglavnom unošenjem iznosa od 3 525 milijuna EUR u ostale prihode Izmjene proračuna br. 6/2012 koji je prikupljen od novčanih kazni i zateznih kamata.

Kad je riječ o rezultatu vlastitih sredstava, prikupljeni iznos tradicionalnih vlastitih sredstava bio je približan predviđenom iznosu. Do toga je došlo jer su proračunske procjene izmijenjene u vrijeme donošenje Izmjene proračuna br. 4/2012 (u skladu s novim makroekonomskim predviđanjima za proljeće 2012. umanjene su za 1 520 milijuna EUR) još jednom izmijenjene u Izmjeni proračuna br. 6/2012 kako bi se u obzir uzeo stvarni tempo prikupljanja sredstava. Stoga su vlastita sredstva još jednom umanjena za 950 milijuna EUR.

I konačna plaćanja PDV-a i BND-a država članica približna su konačnoj proračunskoj procjeni. Do razlika između predviđenih iznosa i stvarno plaćenih iznosa došlo je zbog razlika između tečajeva eura upotrijebljenih u proračunske svrhe i tečajeva koje su vrijedili u vrijeme kad su države članice izvan EMU-a stvarno izvršile svoja plaćanja.

Rashodi:

Rashodi:

Godina 2012. bila je šesta i pretposljednja godina tekućeg programskog razdoblja 2007. – 2013. Svi veliki programi provodili su se prilično brzo, a broj naloga za plaćanje znatno se povećao, što je uobičajeno prije završetka ciklusa. U općem kontekstu fiskalne konsolidacije u državama članicama, izglasani proračun za 2012. prilično je konzervativan. To i sve veći broj zahtjeva za povrat, uz znatan broj neplaćenih naloga za plaćanje iz 2011., stvorili su visok pritisak na odobrena sredstva za plaćanje, što je trebalo riješiti opreznim upravljanjem proračunom tijekom godine i konačno njegovim izmjenama.

Kad je riječ o obvezama, odobreni proračun te postavljeni politički ciljevi u cijelosti su realizirani (99,6 %). Najveća prilagodba u izmjenama proračuna tijekom godine odnosila se na povećanje u iznosu od 650 milijuna EUR za ITER, u skladu sa sporazumom iz prosinca 2011. o njegovom financiranju, i u iznosu od 688 milijuna EUR za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije, čiji su rashodi po prirodi nepredvidljivi. U Izmjeni proračuna br. 6/2012 obveze smanjene su za 142 milijuna EUR vraćanjem neupotrijebljenih iznosa do gornje granice, osobito u vezi s pričuvom za međunarodne sporazume o ribarstvu te programima za iskorjenjivanje i nadzor bolesti životinja.

Krajem godine u Izmjeni proračuna br. 6/2012 povećana je ukupna razina odobrenih sredstava za plaćanje za 6 milijardi EUR, čime je početni proračun povećan za 4,8 %. Nedostatak plaćanja utjecao je na gotovo sve naslove, osobito na naslov 1.b „Kohezija za rast i zapošljavanje.” Treba napomenuti da je dogovoreni iznos od 6 milijardi EUR za 3 milijarde EUR niži od iznosa koji je tražila Komisija. Naposljetku, na kraju godine 2012. iznos neplaćenih zahtjeva za plaćanje dosegao je 16,2 milijarde EUR za tekuće programsko razdoblje kohezijske politike (2007. – 2013.) uz dodatnih 1,1 milijardu EUR povezanih s programima 2000. – 2006. Ti će se iznosi morati platiti 2013. Kao i u slučaju obveza, odobrena sredstva za plaćanje u proračunskoj liniji za Fond solidarnosti Europske unije tijekom godine povećana su za 688 milijuna EUR. Neupotrijebljena izglasana odobrena sredstva za plaćanje iznosila su 1 102 milijuna EUR (2011.: 1 582 milijuna EUR), a nakon prijenosa u 2013. ukupno 166 milijuna EUR (2011.: 562 milijuna EUR) nisu se više mogla upotrijebiti.

Podrobnija analiza proračunskih prilagodbi, njihov odgovarajući kontekst, opravdanost i učinak predstavljeni su u Izvještaju Komisije o proračunskom i financijskom upravljanju iz 2012. dijelu A „Pregled na razini proračuna” i dijelu B koji se bavi svim naslovima višegodišnjeg financijskog okvira.

BILJEŠKE O IZVRŠENJU PRORAČUNA EU-a

BILJEŠKE O IZVRŠENJU PRORAČUNA EU-a

1.   OPĆI PREGLED

OPĆI PREGLED

Proračunsko računovodstvo Europske unije (EU) vodi se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. (SL L 298 od 26. listopada 2012.) o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (u daljnjem tekstu: „Financijska uredba”) i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2368/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu te Financijske uredbe. Općim proračunom kao glavnim instrumentom financijske politike Unije svake se godine osiguravaju te odobravaju prihodi i rashodi Unije.

Komisija svake godine vrši procjenu prihoda i rashoda svih institucija za predmetnu godinu i sastavlja nacrt proračuna te ga šalje proračunskom tijelu. Na temelju toga nacrta Vijeće donosi svoje stajalište o kojem se potom pregovara između dviju strana proračunskog tijela. Predsjednik Parlamenta izjavljuje da je zajednički nacrt proračuna konačno donesen te se proračun može izvršiti. Zadaća izvršenja proračuna uglavnom je u nadležnosti Komisije.

Struktura proračuna za Komisiju sastoji se od administrativnih odobrenih sredstava i odobrenih sredstava za poslovanje. Ostale institucije imaju samo administrativna odobrena sredstva. Osim toga, u proračunu se razlikuju dvije vrste odobrenih sredstava: nediferencirana odobrena sredstva i diferencirana odobrena sredstva. Nediferencirana odobrena sredstva upotrebljavaju se za financiranje djelovanja na godišnjoj osnovi (sukladne s načelom jedne godine). Diferencirana odobrena sredstva uvedena su kako bi se načelo jedne godine uskladilo s potrebom upravljanja višegodišnjim djelovanjima. Njima su obuhvaćena višegodišnja djelovanja. Diferencirana odobrena sredstva dijele se na odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje:

Struktura proračuna

| — | odobrena sredstva za preuzimanje obveza: njima je obuhvaćen ukupan trošak pravnih obveza preuzetih za tekuću financijsku godinu za djelovanja koja se protežu na više godina. Proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke ako je to određeno temeljnim aktom. |
| --- | --- |

—

odobrena sredstva za preuzimanje obveza: njima je obuhvaćen ukupan trošak pravnih obveza preuzetih za tekuću financijsku godinu za djelovanja koja se protežu na više godina. Proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke ako je to određeno temeljnim aktom.

odobrena sredstva za preuzimanje obveza

| — | sredstva za plaćanje: njima su obuhvaćeni rashodi za obveze preuzete za tekuću financijsku godinu i/ili prethodne financijske godine. |
| --- | --- |

—

sredstva za plaćanje: njima su obuhvaćeni rashodi za obveze preuzete za tekuću financijsku godinu i/ili prethodne financijske godine.

sredstva za plaćanje:

Podrijetlo odobrenih sredstava

Podrijetlo odobrenih sredstava

Glavni izvor odobrenih sredstava jest proračun Unije za tekuću godinu. Međutim, postoje druge vrste odobrenih sredstva koji proizlaze iz odredaba Financijske uredbe. Ona potječu iz prethodnih financijskih godina ili vanjskih izvora:

| — | Odobrena sredstva početnog proračuna utvrđena za tekuću godinu mogu se dopuniti prijenosima između proračunskih linija i izmjenama proračuna. |
| --- | --- |

—

Odobrena sredstva početnog proračuna utvrđena za tekuću godinu mogu se dopuniti prijenosima između proračunskih linija i izmjenama proračuna.

Odobrena sredstva početnog proračuna

prijenosima

| — | Odobrenim sredstvima prenesenima iz prethodnih godina ili ponovno stavljenima na raspolaganje također se dopunjuje tekući proračun. To su (i.) nediferencirana odobrena sredstva za plaćanje koji se mogu prenositi automatski samo za jednu financijsku godinu i (ii.) odobrena sredstva prenesena na temelju odluke institucija u jednom od dva sljedeća slučaja: ako su završene pripremne faze ili je pravna osnova naknadno donesena. Odobrena sredstva stavljena na raspolaganja kao rezultat oslobađanja sredstava: to podrazumijeva ponovni unos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u vezi sa strukturnim fondovima, a koji su oslobođeni. Iznosi se iznimno mogu ponovno unijeti u slučaju pogreške Komisije ili ako su neophodni za dovršenje programa. |
| --- | --- |

—

Odobrenim sredstvima prenesenima iz prethodnih godina ili ponovno stavljenima na raspolaganje također se dopunjuje tekući proračun. To su (i.) nediferencirana odobrena sredstva za plaćanje koji se mogu prenositi automatski samo za jednu financijsku godinu i (ii.) odobrena sredstva prenesena na temelju odluke institucija u jednom od dva sljedeća slučaja: ako su završene pripremne faze ili je pravna osnova naknadno donesena. Odobrena sredstva stavljena na raspolaganja kao rezultat oslobađanja sredstava: to podrazumijeva ponovni unos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u vezi sa strukturnim fondovima, a koji su oslobođeni. Iznosi se iznimno mogu ponovno unijeti u slučaju pogreške Komisije ili ako su neophodni za dovršenje programa.

Odobrenim sredstvima prenesenima

| — | Namjenski prihodi koji se sastoje od:






  i. | povrata sredstava ako se iznosi unose u proračunske linije kao namjenski prihod u kojem su nastali prvotni rashodi i mogu se prenositi bez ograničenja |
| --- | --- | --- |

—

Namjenski prihodi koji se sastoje od:

Namjenski prihodi

i.

povrata sredstava ako se iznosi unose u proračunske linije kao namjenski prihod u kojem su nastali prvotni rashodi i mogu se prenositi bez ograničenja

| ii. | odobrena sredstva EFTA-e: Na temelju sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (EGP) omogućavaju se financijski doprinosi njegovih članovi za određene aktivnosti u proračunu EU-a. Predmetne proračunske linije i planirani iznosi objavljuju se u Prilogu III. proračunu EU-a. Iznosi u predmetnim linijama povećavaju se zahvaljujući doprinosu EFTA-a. Odobrena sredstva neiskorištena na kraju godine poništavaju se i vraćaju državama EGP-a. |
| --- | --- |

ii.

odobrena sredstva EFTA-e: Na temelju sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (EGP) omogućavaju se financijski doprinosi njegovih članovi za određene aktivnosti u proračunu EU-a. Predmetne proračunske linije i planirani iznosi objavljuju se u Prilogu III. proračunu EU-a. Iznosi u predmetnim linijama povećavaju se zahvaljujući doprinosu EFTA-a. Odobrena sredstva neiskorištena na kraju godine poništavaju se i vraćaju državama EGP-a.

| iii. | prihodi od trećih strana i ostalih zemalja koje su sklopile sporazume s EU-om, a koji podrazumijevaju financijski doprinos aktivnostima EU-a. Primljeni iznosi smatraju se prihodom trećih strana i dodjeljuju se predmetnim proračunskim linijama (često u području istraživanja) i mogu se prenositi bez ograničenja. |
| --- | --- |

iii.

prihodi od trećih strana i ostalih zemalja koje su sklopile sporazume s EU-om, a koji podrazumijevaju financijski doprinos aktivnostima EU-a. Primljeni iznosi smatraju se prihodom trećih strana i dodjeljuju se predmetnim proračunskim linijama (često u području istraživanja) i mogu se prenositi bez ograničenja.

| iv. | rad za treće osobe: kao dio svojih aktivnosti istraživački centri EU-a mogu raditi za vanjska tijela. Kao prihod od trećih strana, rad za treće strane namijenjeni su posebnim proračunskim linijama i mogu se prenositi bez ograničenja i |
| --- | --- |

iv.

rad za treće osobe: kao dio svojih aktivnosti istraživački centri EU-a mogu raditi za vanjska tijela. Kao prihod od trećih strana, rad za treće strane namijenjeni su posebnim proračunskim linijama i mogu se prenositi bez ograničenja i

| v. | Odobrena sredstva stavljena na raspolaganja kao rezultat otplate plaćanja: riječ je o sredstvima EU-a koja su otplatili korisnici i mogu se prenositi bez ograničenja. |
| --- | --- |

v.

Odobrena sredstva stavljena na raspolaganja kao rezultat otplate plaćanja: riječ je o sredstvima EU-a koja su otplatili korisnici i mogu se prenositi bez ograničenja.

Sastav raspoloživih odobrenih sredstava

Sastav raspoloživih odobrenih sredstava

| — | početni proračun = odobrena sredstva izglasana u prosincu godine N-1 |
| --- | --- |

—

početni proračun = odobrena sredstva izglasana u prosincu godine N-1

početni proračun

| — | |
| --- | --- |

—

Formula

| — | . |
| --- | --- |

—

Formula.

1.1.   PRORAČUNSKI REZULTAT PREDMETNE GODINE

PRORAČUNSKI REZULTAT PREDMETNE GODINE

Iznosi vlastitih sredstava uneseni u izvještaj jesu iznosi uplaćeni tijekom godine na račune koje su vlade država članica otvorile u ime Komisije. U slučaju viška prihodi se sastoje i od proračunskog rezultata prethodne financijske godine. Ostali prihodi uneseni u izvještaj jesu stvarno primljeni iznosi tijekom godine.

U cilju izračuna proračunskog rezultata za godinu rashodi se sastoje od plaćanja na temelju odobrenih sredstava za plaćanje u godini uz sva odobrena sredstva u toj godini koja su prenesena u narednu godinu. Plaćanja na temelju odobrenih sredstava za plaćanje za godinu jesu plaćanja koja do 31. prosinca financijske godine izvršava računovodstveni službenik. U slučaju Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi plaćanja izvršavaju države članice između 16. listopada godine N-1 i 15. listopada godine N, uz uvjet da je računovodstveni službenik do 31. siječnja godine N+1 obaviješten o obvezama i odobrenju. Rashodi EFJP-a mogu ovisiti o odluci o sukladnosti nakon provedenih nadzora u državama članicama.

Proračunski rezultat sastoji se od dva elementa: rezultata EU-a i rezultata sudjelovanja država EFTA-e koje su članice EGP-a. U skladu s člankom 15. Uredbe br. 1150/2000 o vlastitim sredstvima taj rezultat predstavlja razliku između:

| — | ukupnih prihoda primljenih u toj godini |
| --- | --- |

—

ukupnih prihoda primljenih u toj godini

| — | ukupnih plaćanja izvršenih na temelju odobrenih plaćanja za tu godinu i ukupnog iznosa odobrenih sredstava za tu godinu prenesenih u narednu godinu. |
| --- | --- |

—

ukupnih plaćanja izvršenih na temelju odobrenih plaćanja za tu godinu i ukupnog iznosa odobrenih sredstava za tu godinu prenesenih u narednu godinu.

Konačnom iznosu dodaje se ili oduzima sljedeće:

| — | neto saldo poništenih odobrenih sredstava za plaćanje prenesenih iz prethodnih godina i sva plaćanja koja, zbog promjenjivog tečaja eura, premašuju nediferencirana odobrena sredstva prenesena iz prethodne godine |
| --- | --- |

—

neto saldo poništenih odobrenih sredstava za plaćanje prenesenih iz prethodnih godina i sva plaćanja koja, zbog promjenjivog tečaja eura, premašuju nediferencirana odobrena sredstva prenesena iz prethodne godine

| — | saldo dobiti i gubitka na temelju promjene tečaja stranih valuta tijekom godine. |
| --- | --- |

—

saldo dobiti i gubitka na temelju promjene tečaja stranih valuta tijekom godine.

Proračunski rezultat vraća se državama članicama u narednoj godini odbitkom od iznosa koje trebaju platiti u toj godini.

Proračunski rezultat vraća se državama članicama u narednoj godini odbitkom od iznosa koje trebaju platiti u toj godini.

Odobrena sredstva prenesena iz prethodne financijske godine u pogledu doprinosa i rada trećih strana, koja se po definiciji uvijek mogu upotrijebiti, unose se u dodatna odobrena sredstvima za financijsku godinu. Time se objašnjava razlika između prijenosâ iz prethodne godine unesenih u izvještaj o izvršenju proračuna za 2012. i prijenosâ u narednu godinu unesenih u izvještaj o izvršenja proračuna za 2011. Odobrena sredstva za plaćanje za ponovnu uporabu i odobrena sredstva ponovno stavljena na raspolaganje nakon otplate plaćanja ne uzimaju se u obzir pri izračunu godišnjeg financijskog rezultata.

Prenesenim odobrenim sredstvima za plaćanje obuhvaćeni su automatski prijenosi i prijenosi na temelju odluke. Pri poništenju neiskorištenih odobrenih sredstava prenesenih iz prethodne godine prikazuju se poništenja odobrenih sredstava prenesenih automatski i na temelju odluke. To uključuje i smanjenje odobrenih sredstava namjenskih prihoda prenesenih u narednu godinu u usporedbi s 2011.

1.2.   USKLAĐIVANJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

USKLAĐIVANJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

Poslovni rezultat godine izračunava se na temelju načela računovodstva nastanka događaja. Međutim, proračunski rezultat temelji se na prilagođenim pravilima gotovinskog računovodstva u skladu s Financijskom uredbom. Budući da su oba rezultati istih osnovnih transakcija, za nadzor je potrebno provjeriti je li ih moguće uskladiti. U tablici u nastavku prikazano je to usklađivanje, pri čemu se naglašavaju ključni usklađeni iznosi podijeljeni na prihodovne i rashodovne stavke.

Usklađene stavke – prihodi

Usklađene stavke – prihodi

Stvarni proračunski prihod u financijskog godini odgovara prihodima prikupljenima na temelju prava utvrđenih tijekom godine i iznosa prikupljenih na temelju prava utvrđenih u prethodnim godinama. Stoga u svrhu usklađivanja od poslovnog rezultata treba oduzeti iznose na temelju prava utvrđenih tijekom godine koji još nisu prikupljeni, jer oni nisu dio proračunskih prihoda. S druge strane u svrhu usklađivanja poslovnom rezultatu treba dodati iznose na temelju prava utvrđenih prethodnih godina prikupljenih tijekom godine.

prava utvrđenih tijekom godine koji još nisu prikupljeni

prava utvrđenih prethodnih godina prikupljenih tijekom godine

Neto obračunane prihode uglavnom čine obračunani prihodi za poljoprivredne pristojbe, vlastita sredstva te kamate i dividende. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani prihodi za tekuću godinu umanjeni za poništene obračunane prihode iz prethodnih godina.

Neto obračunane prihode

Usklađene stavke – rashodi

Usklađene stavke – rashodi

Neto obračunane izdatke čine uglavnom obračunane obveze za izračun granične vrijednosti na kraju godine, tj. opravdani izdaci korisnika sredstava Komisije koji Komisiji još nisu prijavljeni.

Neto obračunane izdatke

Iako se obračunani izdaci ne smatraju proračunskim rashodima, plaćanja izvršena u tekućoj godini koja se odnose na račune uknjižene u prethodnim godinama dio su proračunskih rashoda tekuće godine.

tekućoj godini koja se odnose na račune uknjižene u prethodnim godinama

Neto učinak pretfinanciranja jest kombinacija (1.) novih iznosa pretfinanciranja plaćenih u tekućoj godini i priznatih kao proračunski rashod u godini i (2.) obračunatih iznosa pretfinanciranja plaćenih u tekućoj godini ili prethodnim godinama prihvaćanjem opravdanih troškova. Drugo navedeno jest obračunski izdatak, ali ne u smislu proračunskog računovodstva jer se plaćanja početnih iznosa pretfinanciranje već u vrijeme plaćanja smatraju proračunskim rashodom.

Neto učinak pretfinanciranja

Pored plaćanja na temelju odobrenih sredstava za plaćanja za godinu, pri izračunu proračunskog rezultata za godinu treba uzeti u obzir i odobrena sredstva za tu godinu koja se prenose u sljedeću godinu (u skladu s člankom 15. Uredbe br. 1150/2000). Isto se primjenjuje i na proračunska plaćanja u tekućoj godini nastala zbog prijenosa i poništenja neupotrijebljenih odobrenih sredstava za plaćanje.

se prenose u sljedeću godinu

prijenosa i poništenja neupotrijebljenih odobrenih sredstava za plaćanje.

Promjene pričuve odnose se na procjene u računovodstvu na temelju nastanka poslovnih događaja na kraju godine (uglavnom primanja zaposlenih) koji ne utječu na proračunsko računovodstvo. Ostale usklađene iznose čine različiti elementi poput amortizacije imovine, stjecanja imovine, plaćanje kapitalnih najmova i financijsko sudjelovanje u kojem su postupanje s proračunskim računovodstvom i računovodstvom na temelju nastanka poslovnih događaja različiti.

Promjene pričuve

Ostale usklađene iznose

2.   IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA: PRIHODI

IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA: PRIHODI

Izvještaji o izvršenju proračuna predstavljena su na temelju ovih bilješki.

Većina prihoda potječe iz vlastitih sredstava. To je utvrđeno u članku 311. Ugovora o funkcioniranju EU-a koji glasi: „Ne dovodeći u pitanje ostale prihode, proračun se u cijelosti financira iz vlastitih izvora.” Glavni dio proračunskih rashoda financira se iz vlastitih sredstava.Ostali prihodi predstavljaju samo mali dio ukupnog financiranja.

Vlastita sredstva mogu se podijeliti na sljedeće kategorije:

| (1) | Tradicionalna vlastita sredstva (TOR) kojima su obuhvaćene carine i pristojbe na šećer. Ta se vlastita sredstva obračunavaju gospodarskim subjektima te ih u ime EU-a prikupljaju države članice. Međutim, države članice mogu zadržati 25 % tog iznosa kao naknadu za troškove prikupljanja. Carine se obračunavaju na uvoz proizvoda iz trećih zemalja po stopama na temelju Zajedničke carinske tarife. Pristojbe na šećer plaćaju proizvođači šećera za financiranje rashoda za izvozne subvencije za šećer. TOR obično čini +/- 13 % prihoda od vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna vlastita sredstva (TOR) kojima su obuhvaćene carine i pristojbe na šećer. Ta se vlastita sredstva obračunavaju gospodarskim subjektima te ih u ime EU-a prikupljaju države članice. Međutim, države članice mogu zadržati 25 % tog iznosa kao naknadu za troškove prikupljanja. Carine se obračunavaju na uvoz proizvoda iz trećih zemalja po stopama na temelju Zajedničke carinske tarife. Pristojbe na šećer plaćaju proizvođači šećera za financiranje rashoda za izvozne subvencije za šećer. TOR obično čini +/- 13 % prihoda od vlastitih sredstava.

| (2) | Vlastita sredstva na temelju poreza na dodanu vrijednost (PDV) obračunavaju se na osnovice PDV-a država članica koje su u tu svrhu usklađene u skladu s pravilima EU-a. Isti se postotak obračunava na usklađene osnovice svih država članica. Međutim, gornja granica osnovice PDV-a koja se uzima u obzir iznosi 50 % BND-a država članica. Sredstava na temelju PDV-a obično čine oko 12 % prihoda od vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

(2)

Vlastita sredstva na temelju poreza na dodanu vrijednost (PDV) obračunavaju se na osnovice PDV-a država članica koje su u tu svrhu usklađene u skladu s pravilima EU-a. Isti se postotak obračunava na usklađene osnovice svih država članica. Međutim, gornja granica osnovice PDV-a koja se uzima u obzir iznosi 50 % BND-a država članica. Sredstava na temelju PDV-a obično čine oko 12 % prihoda od vlastitih sredstava.

| (3) | Sredstva na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND) upotrebljava se za usklađivanje proračunskih prihoda i rashoda, tj. za financiranje dijela proračuna koji nije obuhvaćen ostalim izvorima prihoda. Na BND-ove država članica primjenjuje se postotak koji se utvrđuje u skladu s pravilima EU-a. Sredstava na temelju BND-a obično čine +/– 75 % prihoda od vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND) upotrebljava se za usklađivanje proračunskih prihoda i rashoda, tj. za financiranje dijela proračuna koji nije obuhvaćen ostalim izvorima prihoda. Na BND-ove država članica primjenjuje se postotak koji se utvrđuje u skladu s pravilima EU-a. Sredstava na temelju BND-a obično čine +/– 75 % prihoda od vlastitih sredstava.

Vlastita sredstva dodjeljuju se u skladu s pravilima utvrđenima u Odluci Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (Odluka o vlastitim sredstvima (ORD) iz 2007.). Odluka o vlastitim sredstvima iz 2007. stupila je na snagu 1. ožujka 2009., ali pravni učinak proizvodi od 1. siječnja 2007. Stoga je za proračunsku godinu 2009. naknadno uzet u obzir retroaktivni učinak.

2.1.   TRADICIONALNA VLASTITA SREDSTVA

TRADICIONALNA VLASTITA SREDSTVA

Tradicionalna vlastita sredstva: svi utvrđeni iznosi tradicionalnih vlastitih sredstava moraju se knjižiti na jednom od računa nadležnih tijela.

| — | Svi iznosi na redovitim računima iz članka 6. stavka 3. točke (a) Uredbe br. 1150/2000 vraćaju se ili se za njih daje jamstvo. |
| --- | --- |

—

Svi iznosi na redovitim računima iz članka 6. stavka 3. točke (a) Uredbe br. 1150/2000 vraćaju se ili se za njih daje jamstvo.

| — | Svi iznosi na redovitim računima iz članka 6. stavka 3. točke (a) Uredbe br. 1150/2000 koji još nisu vraćeni i/ili se za njih još nije dalo jamstvo; na ovaj računa mogu se knjižiti i iznosi za koje je dano jamstvo, ali su osporeni. |
| --- | --- |

—

Svi iznosi na redovitim računima iz članka 6. stavka 3. točke (a) Uredbe br. 1150/2000 koji još nisu vraćeni i/ili se za njih još nije dalo jamstvo; na ovaj računa mogu se knjižiti i iznosi za koje je dano jamstvo, ali su osporeni.

Tromjesečnim izvještajima o posebnim računima koje države članice podnose Komisiji obuhvaćeni su:

| — | saldo koji se mora vratiti tijekom prethodnog tromjesečja |
| --- | --- |

—

saldo koji se mora vratiti tijekom prethodnog tromjesečja

| — | utvrđena prava tijekom predmetnog tromjesečja |
| --- | --- |

—

utvrđena prava tijekom predmetnog tromjesečja

| — | ispravke osnove (korekcije/poništenja) tijekom predmetnog tromjesečja |
| --- | --- |

—

ispravke osnove (korekcije/poništenja) tijekom predmetnog tromjesečja

| — | otpisani iznosi (koji se ne mogu staviti na raspolaganje u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000) |
| --- | --- |

—

otpisani iznosi (koji se ne mogu staviti na raspolaganje u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000)

| — | iznosi vraćeni tijekom predmetnog tromjesečja |
| --- | --- |

—

iznosi vraćeni tijekom predmetnog tromjesečja

| — | saldo koji se mora vratiti na kraju predmetnog tromjesečja. |
| --- | --- |

—

saldo koji se mora vratiti na kraju predmetnog tromjesečja.

Tradicionalna vlastita sredstva moraju se knjižiti na račun Komisije u riznici ili tijelu koje odabere država članica najkasnije prvog radnog dana nakon 19. dana drugog mjeseca nakon mjeseca u kojem je pravo utvrđeno (ili vraćeno u slučaju posebnog računa). Države članice zadržavaju 25 % tradicionalnih vlastitih sredstva za pokrivanje troškova prikupljanja. Prava na nepredviđena vlastita sredstva prilagođavaju se na temelju vjerojatnosti njihova vraćanja.

2.2.   SREDSTVA NA TEMELJU PDV-A I BND-a

SREDSTVA NA TEMELJU PDV-A I BND-a

Vlastita sredstva na temelju PDV-a nastaju iz primjene jedinstvene stope na usklađenu osnovicu PDV-a za sve države članice utvrđenu u skladu s pravilima članka 2. stavka 1. točke (b) Odluke o vlastitim sredstvima iz 2007. Utvrđena jedinstvena stopa iznosi 0,30 % osim za razdoblje 2007. – 2013. u kojem stopa preuzetih obveza za Austriju iznosi 0,225 %, za Njemačku 0,15 % te za Nizozemsku i Švedsku 0,10 %. Gornja granica osnovice PDV-a utvrđena je na 50 % BND-a za sve države članice.

Sredstva temeljena na BND-u promjenjiva su i njima se osiguravaju prihodi potrebni za pokrivanje rashoda koji premašuju iznose prikupljene tradicionalnim vlastitim sredstvima, plaćanjima temeljenima na PDV-u i raznim prihodima za određenu godinu. Prihod se ostvaruje iz primjene jedinstvene stope na zbroj BND-ova svih država članica. Vlastita sredstva na temelju PDV-a i BND-a utvrđuju se na temelju predviđanja osnovica PDV-a i BND-a prilikom pripreme nacrta proračuna. Te se procjene naknadno revidiraju, a iznosi se ažuriraju tijekom predmetne proračunske godine izmjenom proračuna.

Stvarni iznosi osnovica PDV-a i BND-a raspoloživi su tijekom godine nakon predmetne proračunske godine. Komisija izračunava razlike između iznosa koje moraju platiti države članice u skladu sa stvarnim osnovicama i stvarno plaćenim iznosima na temelju (revidiranih) predviđanja.Komisija od država članica zahtijeva ta salda PDV-a i BND-a, bilo pozitivna ili negativna, na prvi radni dan prosinca godine koja slijedi nakon predmetne proračunske godine. Tijekom naredne četiri godine stvarne osnovice PDV-a i BND-a mogu se još uvijek ispraviti, osim ako je izdana pričuva. Prethodno izračunana salda prilagođavaju se, a razlika se zahtjeve istovremeno sa saldima PDV-a i BND-a za prethodnu proračunsku godinu.

Pri nadzoru izvještaja o PDV-u i podataka o BND-u Komisija može države članice obavijestiti o pričuvama u vezi s određenim točkama koje mogu utjecati na njihove doprinose vlastitim sredstvima. Primjerice te točke mogu nastati zbog nepostojanja prihvatljivih podataka ili potrebe za utvrđivanjem odgovarajuće metodologije. Te pričuve treba smatrati mogućim zahtjevima za neodređene iznose koji se upućuju državama članicama jer se njihov financijski učinak ne može točno procijeniti. Kad se točan iznos može utvrditi, upućuje se zahtjev za odgovarajuća sredstva na temelju PDV-a i BND-a u vezi sa saldima PDV-a ili BND-a ili pojedinačnim zahtjevima za sredstva.

2.3.   KOREKCIJA ZA UK

KOREKCIJA ZA UK

Na temelju toga mehanizma umanjuje se doprinos Ujedinjene Kraljevine vlastitim sredstvima u razmjeru s njezinom „proračunskom neravnotežom” i u skladu s tim povećavaju doprinosi ostalih država članica vlastitim sredstvima. Mehanizam korekcije proračunske neravnoteže u korist Ujedinjene Kraljevine uveden je na temelju sastanka Europskog vijeća u Fontainebleau (lipanj 1984.) i Odluke o vlastitim sredstvima od 7. svibnja 1985. koja je iz njega proizašla. Svrha mehanizma smanjenje je proračunske neravnoteže UK-a smanjivanjem njegovih plaćanja EU-u. I Njemačka, Austrija, Švedska i Nizozemska imaju koristi od smanjenog financiranju korekcije (ograničena na jednu četvrtinu njihova uobičajenog udjela).

2.4.   BRUTO SMANJENJE

BRUTO SMANJENJE

Na Europskom vijeću održanom 15. i 16. prosinca 2005. zaključeno je da će u razdoblju 2007. – 2013. Nizozemska i Švedska imati koristi od bruto smanjenja njihovih godišnjih doprinosa na temelju BND-a. Na temelju tog mehanizma naknade predviđeno je da Nizozemska ima pravo na bruto smanjenje godišnjeg doprinosa temeljenog na BND-u u iznosu od 605 milijuna EUR, dok Švedska ima pravo na bruto smanjenje godišnjeg doprinosa temeljenog na BND-u u iznosu od 150 milijuna EUR, izračunano na temelju cijena iz 2004.

3.   IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA: RASHODI

IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA: RASHODI

Izvještaji o izvršenju proračuna dani su nakon ovih bilješki.

3.1.   Financijski okvir 2007. – 2013.

Financijski okvir 2007. – 2013.

| u milijunima EUR |
| --- |
| | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| 1. | Održivi rast |

u milijunima EUR

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

1.

Održivi rast

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima |
| --- | --- |

2.

Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda |
| --- | --- |

3.

Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU kao globalni čimbenik |
| --- | --- |

4.

EU kao globalni čimbenik

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administracija |
| --- | --- |

5.

Administracija

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Naknade |
| --- | --- |

6.

Naknade

445

207

210

0

0

0

0

Odobrena sredstva za preuzete obveze:

Odobrena sredstva za preuzete obveze:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Ukupna odobrena sredstva za plaćanja:

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

U ovom odjeljku opisane su glavne kategorije rashoda EU-a, raspoređenih prema naslovima financijskog okvira 2007. – 2013. Godina 2012. bila je šesta godina obuhvaćena financijskim okvirom 2007. – 2013. Ukupna gornja granica odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za 2012. iznosi 148 049 milijuna EUR što je jednako 1,13 % BND-a. Odgovarajuća gornja granica odobrenih sredstava za plaćanje iznosi 141 360 milijuna EUR što je jednako 1,08 % BND-a. U prethodnoj tablici prikazan je financijski okvir po tekućim cijenama.

Naslov 1. –   Održivi rast

Naslov 1. –

Održivi rast

Ovaj je naslov podijeljen na dva posebna, ali međusobno povezana dijela:

| — | 1.a Konkurentnost za rast i zapošljavanje kojim su obuhvaćeni rashodi za istraživanje i inovacije, obrazovanje i izobrazbu, transeuropske mreže, socijalnu politiku, unutarnje tržište i prateće politike |
| --- | --- |

—

1.a Konkurentnost za rast i zapošljavanje kojim su obuhvaćeni rashodi za istraživanje i inovacije, obrazovanje i izobrazbu, transeuropske mreže, socijalnu politiku, unutarnje tržište i prateće politike

| — | 1.b Kohezija za rast i razvoj kojoj je cilj jačanje konvergencije najnerazvijenijih država članica i područja, dopunjavanje strategije EU-a za održivi razvoj izvan manje uspješnih područja i podupiranja međuregionalne suradnje. |
| --- | --- |

—

1.b Kohezija za rast i razvoj kojoj je cilj jačanje konvergencije najnerazvijenijih država članica i područja, dopunjavanje strategije EU-a za održivi razvoj izvan manje uspješnih područja i podupiranja međuregionalne suradnje.

Naslov 2. –   Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

Naslov 2. –

Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

Naslovom 2. obuhvaćeni su zajednička poljoprivredna i ribarstvena politika, ruralni razvoj i mjere zaštite okoliša, osobito mreža Natura 2000. Iznos određen za zajedničku poljoprivrednu politiku rezultat je sporazuma postignutog na Europskom vijeću u listopadu 2002.

Naslov 3. –   Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda

Naslov 3. –

Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda

Novi naslov 3. (Građanstvo, sloboda, sigurnosti i pravda) odražava sve veću važnost koja se pridaju određenim područjima u kojima su EU-u dane nove zadaće – pravda i unutarnji poslovi, zaštita granica, politika useljavanja i azila, javno zdravlje i zaštita potrošača, kultura, mladi, informacije i dijalog s građanima. Podijeljen je na dva dijela:

| — | 3a. Sloboda, sigurnost i pravda |
| --- | --- |

—

3a. Sloboda, sigurnost i pravda

| — | 3b. Građanstvo |
| --- | --- |

—

3b. Građanstvo

Naslov 4. –   EU kao globalni čimbenik

Naslov 4. –

EU kao globalni čimbenik

Naslovom 4. obuhvaćena su sva vanjska djelovanja uključujući pretpristupne instrumente. Iako je Komisija predložila uključivanje Europskog razvojnog fonda (ERF) u financijski okvir, Europsko vijeće i Europski parlament dogovorili su se suprotno.

Naslov 5. –   Administracija

Naslov 5. –

Administracija

Ovim su naslovom obuhvaćeni administrativni rashodi svih institucija, mirovina i europske škole. Za sve institucije osim Komisije ti troškovi predstavljaju ukupni iznos njihovih rashoda, ali agencije i ostala tijela imaju i administrativne rashode i rashode poslovanja.

Naslov 6. –   Naknade

Naslov 6. –

Naknade

U skladu s političkim dogovorom da nove države članice ne bi morale na početku svojega članstva uplaćivati neto doprinose u proračun, u ovom su naslovu predviđene naknade. Ti su iznosi dostupni kao prijenosi tim državama kako bi se uravnotežili njihovi proračunski primici i doprinosi.

3.2.   Područja politika

Područja politika

U okviru upravljanja na temelju djelatnosti (ABM) Komisija u postupcima planiranja i upravljanja provodi proračun na temelju aktivnosti (ABB). ABB podrazumijeva proračunsku strukturu prema kojoj proračunski naslovi odgovaraju područjima politika, a proračunska poglavlja aktivnostima. ABB-om se želi osigurati jasan okvir za provođenje ciljeva politika Komisije s pomoću zakonodavnih, financijskih ili ostalih sredstava javne politike. Organiziranjem rada Komisije na temelju aktivnosti dobiva se jasna slika djelovanja Komisije te se istovremeno utvrđuje zajednički okvir za utvrđivanje prioriteta. Sredstva se prioritetima dodjeljuju tijekom proračunskog postupka na temelju aktivnosti kao elemenata za sastavljanje proračuna. Utvrđivanjem takve veze između aktivnosti i dodijeljenih im sredstava, ABB-om se želi povećati učinkovitost i djelotvornost u uporabi tih sredstava u Komisiji.

Područje politike može se definirati kao homogeno grupiranje aktivnosti koje čine dio rada Komisije koji su važni u postupku donošenja odluka. Svako područje politike u načelu odgovara jednoj glavnoj upravi te je njima obuhvaćeno oko 6 ili 7 pojedinačnih aktivnosti. Područja politika najčešće su operativna, jer se njihovim glavnim aktivnostima žele osigurati pogodnosti za korisnike treće strane u njihovim područjima aktivnosti. Operativni proračun upotpunjuje se potrebnim administrativnim rashodima za svako područje politike.

4.   INSTITUCIJE I AGENCIJE

INSTITUCIJE I AGENCIJE

Izvještaji o izvršenju proračuna dani su nakon ovih bilješki.

Konsolidiranim izvještajem o izvršenju općeg proračuna EU-a obuhvaćeno je kao i prethodnih godina izvršenje proračuna svih institucija jer je u proračunu EU-a za svaku instituciju osiguran poseban proračun. U proračunu EU-a nije predviđen poseban proračun za agencije, a one se djelomično financiraju iz proračunskih subvencija Komisije.

Osim svojeg proračuna EEAS prima i doprinose Komisije u iznosu od 212 milijuna EUR (2011.: 202 milijuna EUR), a ERF-u su namijenjena 53 milijuna EUR (2011.: 50 milijuna EUR). Navedena proračunska sredstva stavljaju se na raspolaganje EEAS-u (kao namjenski prihod) kako bi se pokrili prvenstveno troškovi osoblja Komisije koje radi u delegacijama EU-a kojima upravlja EEAS.

Kako bi se od agencija dobili svi važni proračunski podaci, u proračunski dio konsolidiranog godišnjeg financijskog izvještaja uključen je poseban izvještaj o provedbi pojedinačnih proračuna tradicionalnih agencija koje su obuhvaćene konsolidacijom.

AGREGIRANI IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA
   (25)

AGREGIRANI IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA

25

2.   SAŽETAK IZVRŠENJA PRORAČUNSKIH PRIHODA

SAŽETAK IZVRŠENJA PRORAČUNSKIH PRIHODA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Glava | Odobrena sredstva za prihode | Utvrđena prava | Prihodi | Primljeno kao % proračuna | Nepomireno |
| Početno | Konačno | Tekuća godina | Preneseno | Ukupno | Od prava u tekućoj godini | Od prenesenih prava | Ukupno |
| 1. | Vlastita sredstva |

u milijunima EUR

Glava

Odobrena sredstva za prihode

Utvrđena prava

Prihodi

Primljeno kao % proračuna

Nepomireno

Početno

Konačno

Tekuća godina

Preneseno

Ukupno

Od prava u tekućoj godini

Od prenesenih prava

Ukupno

1.

Vlastita sredstva

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

| 3. | Viškovi, neupotrijebljena sredstva i prilagodbe |
| --- | --- |

3.

Viškovi, neupotrijebljena sredstva i prilagodbe

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

| 4. | Prihodi na temelju zaposlenih u institucijama i ostalim tijelima EU-a |
| --- | --- |

4.

Prihodi na temelju zaposlenih u institucijama i ostalim tijelima EU-a

1 312

1 312

1 235

6

1 241

1 230

6

1 236

94,15 %

5

| 5. | Prihodi od administrativnog poslovanja institucija |
| --- | --- |

5.

Prihodi od administrativnog poslovanja institucija

60

68

619

22

641

594

18

612

896,16 %

29

| 6. | Doprinosi i povrati povezani sa sporazumima i programima Zajednice |
| --- | --- |

6.

Doprinosi i povrati povezani sa sporazumima i programima Zajednice

50

50

3 163

291

3 453

2 776

152

2 928

5 856,15 %

525

| 7. | Zatezne kamate i novčane kazne |
| --- | --- |

7.

Zatezne kamate i novčane kazne

123

3 648

1 821

12 761

14 582

13

3 795

3 807

104,37 %

10 775

| 8. | Uzimanje i davanje zajmova |
| --- | --- |

8.

Uzimanje i davanje zajmova

0

0

63

159

222

0

0

0

222

| 9. | Razni prihodi |
| --- | --- |

9.

Razni prihodi

30

30

29

10

39

26

5

31

101,61 %

9

Ukupno

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

Detaljni podaci za naslov 1.:   Vlastita sredstva

Detaljni podaci za naslov 1.:

Vlastita sredstva

| Poglavlje | Odobrena sredstva za prihode | Utvrđena prava | Prihodi | Primljeno kao % proračuna | Nepomireno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Početno | Konačno | Tekuća godina | Preneseno | Ukupno | Od prava u tekućoj godini | Od prenesenih prava | Ukupno |
| 11. | Pristojbe na šećer |

Poglavlje

Odobrena sredstva za prihode

Utvrđena prava

Prihodi

Primljeno kao % proračuna

Nepomireno

Početno

Konačno

Tekuća godina

Preneseno

Ukupno

Od prava u tekućoj godini

Od prenesenih prava

Ukupno

11.

Pristojbe na šećer

123

123

193

0

193

193

0

193

156,04 %

0

| 12. | Carine |
| --- | --- |

12.

Carine

19 171

16 701

16 277

29

16 306

16 258

2

16 261

97,37 %

45

| 13. | PDV |
| --- | --- |

13.

PDV

14 499

14 546

14 648

0

14 648

14 648

0

14 648

100,70 %

0

| 14. | BND |
| --- | --- |

14.

BND

93 719

97 284

97 856

0

97 856

97 856

0

97 856

100,59 %

0

| 15. | Korekcija proračunskih neravnoteža |
| --- | --- |

15.

Korekcija proračunskih neravnoteža

0

0

(74)

0

(74)

(74)

0

(74)

0

| 16. | Smanjenje doprinosa na temelju BND-a za Nizozemsku i Švedsku |
| --- | --- |

16.

Smanjenje doprinosa na temelju BND-a za Nizozemsku i Švedsku

0

0

2

0

2

2

0

2

0

Ukupno

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

Detaljni podaci za naslov 3.:   Viškovi, neupotrijebljena sredstva i prilagodbe

Detaljni podaci za naslov 3.:

Viškovi, neupotrijebljena sredstva i prilagodbe

| Poglavlje | Odobrena sredstva za prihode | Utvrđena prava | Prihodi | Primljeno kao % proračuna | Nepomireno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Početno | Konačno | Tekuća godina | Preneseno | Ukupno | Od prava u tekućoj godini | Od prenesenih prava | Ukupno |
| 30. | Višak iz prethodne godine |

Poglavlje

Odobrena sredstva za prihode

Utvrđena prava

Prihodi

Primljeno kao % proračuna

Nepomireno

Početno

Konačno

Tekuća godina

Preneseno

Ukupno

Od prava u tekućoj godini

Od prenesenih prava

Ukupno

30.

Višak iz prethodne godine

0

1 497

1 497

0

1 497

1 497

0

1 497

100,00 %

0

| 31. | Salda PDV-a |
| --- | --- |

31.

Salda PDV-a

0

218

223

23

246

223

23

246

112,94 %

0

| 32. | Salda BND-a |
| --- | --- |

32.

Salda BND-a

0

280

204

80

284

204

80

284

101,42 %

0

| 34. | Prilagodba za nesudjelovanje u politici pravosuđa i unutarnjih poslova |
| --- | --- |

34.

Prilagodba za nesudjelovanje u politici pravosuđa i unutarnjih poslova

0

0

(3)

0

(3)

(3)

0

(3)

0

| 35. | Korekcija za UK - prilagodbe |
| --- | --- |

35.

Korekcija za UK - prilagodbe

0

0

3

0

3

3

0

3

0

| 36. | Korekcija za UK – međuizračun |
| --- | --- |

36.

Korekcija za UK – međuizračun

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Ukupno

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

3.1.   PODJELA I PROMJENA ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA I ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

PODJELA I PROMJENA ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA I ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Odobrena sredstva za preuzete obveze | Odobrena Sredstva za plaćanje | Naslovi financijskog okvira |
| Utvrđena odobrena sredstva | Izmjene (prijenosi i AB) | Preneseno | Namjenski prihodi | Ukupno dodano | Ukupno odobreno | Utvrđena odobrena sredstva | Izmjene (prijenosi i AB) | Preneseno | Namjenski prihodi | Ukupno dodano | Ukupno odobreno |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 1. | Održivi rast |

u milijunima EUR

Odobrena sredstva za preuzete obveze

Odobrena Sredstva za plaćanje

Naslovi financijskog okvira

Utvrđena odobrena sredstva

Izmjene (prijenosi i AB)

Preneseno

Namjenski prihodi

Ukupno dodano

Ukupno odobreno

Utvrđena odobrena sredstva

Izmjene (prijenosi i AB)

Preneseno

Namjenski prihodi

Ukupno dodano

Ukupno odobreno

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

1.

Održivi rast

67 506

636

36

2 664

2 700

70 842

55 337

5 137

187

3 092

3 279

63 753

| 2. | Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima |
| --- | --- |

2.

Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

59 976

(126)

23

2 325

2 348

62 198

57 034

982

78

2 315

2 393

60 409

| 3. | Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda |
| --- | --- |

3.

Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda

2 065

688

41

199

240

2 994

1 484

729

47

216

263

2 477

| 4. | EU kao globalni čimbenik |
| --- | --- |

4.

EU kao globalni čimbenik

9 406

(2)

178

349

527

9 931

6 955

(178)

52

354

405

7 182

| 5. | Administracija |
| --- | --- |

5.

Administracija

8 280

0

22

811

833

9 113

8 278

0

711

835

1 546

9 824

| 6. | Naknade |
| --- | --- |

6.

Naknade

Ukupno

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.2.   IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Naslovi financijskog okvira | Odobrena sredstva za preuzete obveze | Preuzete obveze | Prenesena odobrena sredstva | Istekla odobrena sredstva |
| Iz odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Iz namjenskih prihoda | Ukupno | % | Namjenski prihodi | Prijenosi na temelju odluke | Ukupno | % | Iz proračunskih odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Namjenski prihodi | Ukupno | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 1. | Održivi rast |

u milijunima EUR

Naslovi financijskog okvira

Odobrena sredstva za preuzete obveze

Preuzete obveze

Prenesena odobrena sredstva

Istekla odobrena sredstva

Iz odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Iz namjenskih prihoda

Ukupno

%

Namjenski prihodi

Prijenosi na temelju odluke

Ukupno

%

Iz proračunskih odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Namjenski prihodi

Ukupno

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

1.

Održivi rast

70 842

67 653

36

1 311

69 000

97,40 %

1 354

28

1 381

1,95 %

461

0

0

461

0,65 %

| 2. | Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima |
| --- | --- |

2.

Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

62 198

59 825

23

969

60 817

97,78 %

1 356

2

1 357

2,18 %

24

0

0

24

0,04 %

| 3. | Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda |
| --- | --- |

3.

Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda

2 994

2 741

41

110

2 892

96,62 %

89

0

89

2,96 %

13

0

0

13

0,42 %

| 4. | EU kao globalni čimbenik |
| --- | --- |

4.

EU kao globalni čimbenik

9 931

9 364

178

211

9 753

98,21 %

138

2

140

1,41 %

38

0

0

38

0,38 %

| 5. | Administracija |
| --- | --- |

5.

Administracija

9 113

8 184

22

617

8 822

96,81 %

195

0

195

2,14 %

96

0

0

96

1,05 %

| 6. | Naknade |
| --- | --- |

6.

Naknade

Ukupno

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.3.   IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Naslovi financijskog okvira | Utvrđena odobrena sredstva za plaćanje | Izvršena plaćanja | Prenesena odobrena sredstva | Istekla odobrena sredstva |
| Iz odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Iz namjenskih prihoda | Ukupno | % | Automatski prijenosi | Prijenosi na temelju odluke | Namjenski prihodi | Ukupno | % | Iz odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Namjenski prihodi | Ukupno | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 1. | Održivi rast |

u milijunima EUR

Naslovi financijskog okvira

Utvrđena odobrena sredstva za plaćanje

Izvršena plaćanja

Prenesena odobrena sredstva

Istekla odobrena sredstva

Iz odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Iz namjenskih prihoda

Ukupno

%

Automatski prijenosi

Prijenosi na temelju odluke

Namjenski prihodi

Ukupno

%

Iz odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Namjenski prihodi

Ukupno

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

1.

Održivi rast

63 753

60 288

168

1 129

61 585

96,60 %

128

26

1 963

2 117

3,32 %

32

19

0

51

0,08 %

| 2. | Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima |
| --- | --- |

2.

Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

60 409

57 960

72

1 064

59 096

97,83 %

32

4

1 251

1 287

2,13 %

20

5

0

26

0,04 %

| 3. | Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda |
| --- | --- |

3.

Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda

2 477

2 192

46

136

2 375

95,86 %

8

1

80

88

3,57 %

13

1

0

14

0,57 %

| 4. | EU kao globalni čimbenik |
| --- | --- |

4.

EU kao globalni čimbenik

7 182

6 741

31

291

7 064

98,35 %

26

4

63

92

1,28 %

6

20

0

26

0,37 %

| 5. | Administracija |
| --- | --- |

5.

Administracija

9 824

7 475

628

461

8 564

87,18 %

706

1

373

1 081

11,01 %

95

83

0

178

1,81 %

| 6. | Naknade |
| --- | --- |

6.

Naknade

Ukupno

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.4.   PROMJENE NEPODMIRENIH PREUZETIH OBVEZA – PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

PROMJENE NEPODMIRENIH PREUZETIH OBVEZA – PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Nepodmirene preuzete obveze na kraju prethodne godine | Preuzete obveze za godinu | Naslovi financijskog okvira |
| Preuzete obveze prenesene iz prethodne godine | Oslobađanje/revalorizacija/poništenje sredstava | Plaćanja | Nepodmirene obveze na kraju godine | Obveze preuzete tijekom godine | Plaćanja | Ukidanje preuzetih obveza koje se ne mogu prenijeti | Nepodmirene obveze na kraju godine | Ukupne nepodmirene obveze na kraju godine |
| 1. | Održivi rast |

u milijunima EUR

Nepodmirene preuzete obveze na kraju prethodne godine

Preuzete obveze za godinu

Naslovi financijskog okvira

Preuzete obveze prenesene iz prethodne godine

Oslobađanje/revalorizacija/poništenje sredstava

Plaćanja

Nepodmirene obveze na kraju godine

Obveze preuzete tijekom godine

Plaćanja

Ukidanje preuzetih obveza koje se ne mogu prenijeti

Nepodmirene obveze na kraju godine

Ukupne nepodmirene obveze na kraju godine

1.

Održivi rast

159 707

(850)

(54 901)

103 957

69 000

(6 684)

(1)

62 314

166 271

| 2. | Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima |
| --- | --- |

2.

Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

25 302

(137)

(12 983)

12 182

60 817

(46 113)

0

14 703

26 886

| 3. | Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda |
| --- | --- |

3.

Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda

2 130

(332)

(547)

1 251

2 892

(1 827)

0

1 065

2 316

| 4. | EU kao globalni čimbenik |
| --- | --- |

4.

EU kao globalni čimbenik

19 567

(827)

(4 870)

13 870

9 753

(2 193)

(1)

7 558

21 429

| 5. | Administracija |
| --- | --- |

5.

Administracija

737

(90)

(628)

19

8 822

(7 936)

4

890

909

| 6. | Naknade |
| --- | --- |

6.

Naknade

Ukupno

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.5.   PODJELA NEPODMIRENIH ODOBRENIH SREDSTAVA PO GODINI NASTANKA – PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

PODJELA NEPODMIRENIH ODOBRENIH SREDSTAVA PO GODINI NASTANKA – PO NASLOVIMA FINANCIJSKOG OKVIRA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Naslovi financijskog okvira | <2006. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | Ukupno |
| 1. | Održivi rast |

u milijunima EUR

Naslovi financijskog okvira

<2006.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Ukupno

1.

Održivi rast

1 222

6 765

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

| 2. | Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima |
| --- | --- |

2.

Očuvanje prirodnih resursa i upravljanje njima

66

739

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

| 3. | Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda |
| --- | --- |

3.

Građanstvo, sloboda, sigurnost i pravda

14

5

28

86

241

314

562

1 065

2 316

| 4. | EU kao globalni čimbenik |
| --- | --- |

4.

EU kao globalni čimbenik

672

650

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

| 5. | Administracija |
| --- | --- |

5.

Administracija

0

0

0

0

0

0

19

890

909

Ukupno

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

3.6.   PODJELA I PROMJENA ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA I ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO PODRUČJIMA POLITIKE

PODJELA I PROMJENA ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA I ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO PODRUČJIMA POLITIKE

| u milijunima EUR |
| --- |
| Odobrena sredstva za preuzete obveze | Odobrena Sredstva za plaćanje | Područje politike |
| Utvrđena odobrena sredstva | Izmjene (prijenosi i AB) | Preneseno | Namjenski prihodi | Ukupno dodano | Ukupno odobreno | Utvrđena odobrena sredstva | Izmjene (prijenosi i AB) | Preneseno | Namjenski prihodi | Ukupno dodano | Ukupno odobreno |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 01. | Gospodarski i financijski poslovi |

u milijunima EUR

Odobrena sredstva za preuzete obveze

Odobrena Sredstva za plaćanje

Područje politike

Utvrđena odobrena sredstva

Izmjene (prijenosi i AB)

Preneseno

Namjenski prihodi

Ukupno dodano

Ukupno odobreno

Utvrđena odobrena sredstva

Izmjene (prijenosi i AB)

Preneseno

Namjenski prihodi

Ukupno dodano

Ukupno odobreno

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

01.

Gospodarski i financijski poslovi

611

(94)

0

19

19

536

511

(42)

7

17

24

493

| 02. | Poduzetništvo |
| --- | --- |

02.

Poduzetništvo

1 148

(4)

0

132

132

1 276

1 079

121

21

174

195

1 395

| 03. | Tržišno natjecanje |
| --- | --- |

03.

Tržišno natjecanje

92

(1)

0

5

5

96

92

(1)

7

5

12

103

| 04. | Zapošljavanje i socijalna pitanja |
| --- | --- |

04.

Zapošljavanje i socijalna pitanja

11 581

191

34

12

46

11 818

9 075

2 601

66

12

78

11 755

| 05. | Poljoprivreda i ruralni razvoj |
| --- | --- |

05.

Poljoprivreda i ruralni razvoj

58 587

(22)

0

2 311

2 311

60 877

55 880

989

70

2 303

2 373

59 242

| 06. | Mobilnost i promet |
| --- | --- |

06.

Mobilnost i promet

1 664

(1)

0

91

91

1 754

1 079

(40)

6

110

116

1 156

| 07. | Zaštita okoliša i klimatska politika |
| --- | --- |

07.

Zaštita okoliša i klimatska politika

493

(1)

0

17

17

508

393

(20)

18

17

35

409

| 08. | Istraživanje |
| --- | --- |

08.

Istraživanje

5 930

643

0

1 045

1 045

7 618

4 218

632

30

1 366

1 396

6 245

| 09. | Informacijsko društvo i mediji |
| --- | --- |

09.

Informacijsko društvo i mediji

1 678

(2)

0

309

309

1 985

1 357

33

13

373

387

1 776

| 10. | Izravno istraživanje |
| --- | --- |

10.

Izravno istraživanje

411

0

0

521

521

932

404

1

44

444

488

893

| 11. | Pomorstvo i ribarstvo |
| --- | --- |

11.

Pomorstvo i ribarstvo

1 033

(48)

23

3

26

1 011

806

(56)

4

3

7

757

| 12. | Unutarnje tržište |
| --- | --- |

12.

Unutarnje tržište

101

(2)

0

7

7

107

98

1

7

7

13

112

| 13. | Regionalna politika |
| --- | --- |

13.

Regionalna politika

42 045

569

40

8

48

42 662

35 538

2 686

49

8

57

38 282

| 14. | Oporezivanje i carinska unija |
| --- | --- |

14.

Oporezivanje i carinska unija

143

(1)

0

5

5

147

110

18

7

5

12

140

| 15. | Obrazovanje i kultura |
| --- | --- |

15.

Obrazovanje i kultura

2 697

(8)

0

602

603

3 292

2 112

280

16

651

667

3 059

| 16. | Komunikacija |
| --- | --- |

16.

Komunikacija

262

1

0

8

8

271

253

3

14

8

22

278

| 17. | Zdravlje i zaštita potrošača |
| --- | --- |

17.

Zdravlje i zaštita potrošača

687

(68)

0

34

34

653

592

16

12

33

45

652

| 18. | Unutarnji poslovi |
| --- | --- |

18.

Unutarnji poslovi

1 264

(1)

3

56

59

1 322

756

29

7

68

75

860

| 19. | Vanjski odnosi |
| --- | --- |

19.

Vanjski odnosi

4 817

(51)

44

158

202

4 969

3 276

(188)

17

166

183

3 271

| 20. | Trgovina |
| --- | --- |

20.

Trgovina

104

(1)

0

3

3

106

102

0

6

3

9

111

| 21. | Razvoj i odnosi – države AKP-a |
| --- | --- |

21.

Razvoj i odnosi – države AKP-a

1 498

(2)

127

110

237

1 733

1 310

21

33

111

144

1 475

| 22. | Proširenje |
| --- | --- |

22.

Proširenje

1 088

3

8

68

75

1 166

921

(1)

4

51

55

976

| 23. | Humanitarna pomoć |
| --- | --- |

23.

Humanitarna pomoć

900

378

0

21

21

1 299

842

259

7

34

40

1 141

| 24. | Borba protiv prijevara |
| --- | --- |

24.

Borba protiv prijevara

79

0

0

0

0

79

74

2

7

0

7

83

| 25. | Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje |
| --- | --- |

25.

Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje

194

(1)

0

11

11

204

193

(1)

16

11

27

219

| 26. | Administracija Komisije |
| --- | --- |

26.

Administracija Komisije

1 017

62

0

120

120

1 200

1 001

74

146

122

268

1 343

| 27. | Proračun |
| --- | --- |

27.

Proračun

69

(12)

0

7

7

63

69

(12)

9

7

16

73

| 28. | Revizija |
| --- | --- |

28.

Revizija

12

0

0

1

1

12

12

0

1

1

1

13

| 29. | Statistika |
| --- | --- |

29.

Statistika

134

(6)

0

16

16

144

122

(1)

6

22

27

148

| 30. | Mirovine i povezani rashodi |
| --- | --- |

30.

Mirovine i povezani rashodi

1 335

(14)

0

0

0

1 321

1 335

(14)

0

0

0

1 321

| 31. | Jezične usluge |
| --- | --- |

31.

Jezične usluge

399

(9)

0

87

87

477

399

(9)

24

87

111

501

| 32. | Energetika |
| --- | --- |

32.

Energetika

718

(1)

0

47

47

764

1 339

(622)

6

60

66

782

| 34. | Pravosuđe |
| --- | --- |

34.

Pravosuđe

218

0

0

15

15

233

187

2

3

14

17

206

| 40. | Pričuve |
| --- | --- |

40.

Pričuve

759

(298)

0

0

0

461

90

(90)

0

0

0

0

| 90. | Ostale institucije |
| --- | --- |

90.

Ostale institucije

3 464

0

22

498

519

3 983

3 464

0

393

519

912

4 376

Ukupno

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.7.   IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA PO PODRUČJIMA POLITIKE

IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA PO PODRUČJIMA POLITIKE

| u milijunima EUR |
| --- |
| Područje politike | Utvrđena odobrena sredstva za preuzimanje obveza | Preuzete obveze | Appropriations carried over | Appropriations lapsing |
| Iz odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Namjenski prihodi | Ukupno | % | Namjenski prihodi | Prijenosi: odluke | Ukupno | % | Iz proračunskih odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Namjenski prihodi | Ukupno | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 01. | Gospodarski i financijski poslovi |

u milijunima EUR

Područje politike

Utvrđena odobrena sredstva za preuzimanje obveza

Preuzete obveze

Appropriations carried over

Appropriations lapsing

Iz odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Namjenski prihodi

Ukupno

%

Namjenski prihodi

Prijenosi: odluke

Ukupno

%

Iz proračunskih odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Namjenski prihodi

Ukupno

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

01.

Gospodarski i financijski poslovi

536

517

0

18

535

99,66 %

2

0

2

0,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 02. | Poduzetništvo |
| --- | --- |

02.

Poduzetništvo

1 276

1 144

0

92

1 236

96,84 %

40

0

40

3,13 %

0

0

0

0

0,03 %

| 03. | Tržišno natjecanje |
| --- | --- |

03.

Tržišno natjecanje

96

91

0

3

94

97,42 %

2

0

2

2,43 %

0

0

0

0

0,15 %

| 04. | Zapošljavanje i socijalna pitanja |
| --- | --- |

04.

Zapošljavanje i socijalna pitanja

11 818

11 742

34

7

11 782

99,70 %

6

24

30

0,25 %

6

0

0

6

0,05 %

| 05. | Poljoprivreda i ruralni razvoj |
| --- | --- |

05.

Poljoprivreda i ruralni razvoj

60 877

58 550

0

964

59 514

97,76 %

1 347

2

1 349

2,22 %

13

0

0

13

0,02 %

| 06. | Mobilnost i promet |
| --- | --- |

06.

Mobilnost i promet

1 754

1 651

0

61

1 713

97,65 %

29

0

29

1,67 %

12

0

0

12

0,68 %

| 07. | Zaštita okoliša i klimatska politika |
| --- | --- |

07.

Zaštita okoliša i klimatska politika

508

486

0

10

496

97,58 %

7

0

7

1,47 %

5

0

0

5

0,95 %

| 08. | Istraživanje |
| --- | --- |

08.

Istraživanje

7 618

6 573

0

486

7 059

92,66 %

559

0

559

7,34 %

0

0

0

0

0,00 %

| 09. | Informacijsko društvo i mediji |
| --- | --- |

09.

Informacijsko društvo i mediji

1 985

1 675

0

203

1 878

94,60 %

106

0

107

5,37 %

1

0

0

1

0,03 %

| 10. | Izravno istraživanje |
| --- | --- |

10.

Izravno istraživanje

932

411

0

83

494

53,04 %

438

0

438

46,95 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11. | Pomorstvo i ribarstvo |
| --- | --- |

11.

Pomorstvo i ribarstvo

1 011

982

23

1

1 007

99,60 %

1

0

1

0,12 %

3

0

0

3

0,28 %

| 12. | Unutarnje tržište |
| --- | --- |

12.

Unutarnje tržište

107

99

0

2

101

94,46 %

5

0

5

4,72 %

1

0

0

1

0,82 %

| 13. | Regionalna politika |
| --- | --- |

13.

Regionalna politika

42 662

42 601

40

6

42 647

99,96 %

2

3

5

0,01 %

10

0

0

10

0,02 %

| 14. | Oporezivanje i carinska unija |
| --- | --- |

14.

Oporezivanje i carinska unija

147

142

0

2

144

97,76 %

3

0

3

2,20 %

0

0

0

0

0,04 %

| 15. | Obrazovanje i kultura |
| --- | --- |

15.

Obrazovanje i kultura

3 292

2 689

0

399

3 088

93,79 %

204

0

204

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 16. | Komunikacija |
| --- | --- |

16.

Komunikacija

271

262

0

4

265

97,92 %

4

0

4

1,60 %

1

0

0

1

0,48 %

| 17. | Zdravlje i zaštita potrošača |
| --- | --- |

17.

Zdravlje i zaštita potrošača

653

616

0

24

639

97,96 %

10

0

10

1,53 %

3

0

0

3

0,51 %

| 18. | Unutarnji poslovi |
| --- | --- |

18.

Unutarnji poslovi

1 322

1 253

3

35

1 290

97,57 %

21

0

21

1,62 %

11

0

0

11

0,80 %

| 19. | Vanjski odnosi |
| --- | --- |

19.

Vanjski odnosi

4 969

4 765

44

63

4 872

98,06 %

95

0

95

1,91 %

1

0

0

1

0,02 %

| 20. | Trgovina |
| --- | --- |

20.

Trgovina

106

103

0

2

104

98,26 %

1

0

2

1,58 %

0

0

0

0

0,16 %

| 21. | Razvoj i odnosi – AKP |
| --- | --- |

21.

Razvoj i odnosi – AKP

1 733

1 494

127

99

1 719

99,19 %

12

2

14

0,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 22. | Proširenje |
| --- | --- |

22.

Proširenje

1 166

1 090

8

37

1 135

97,38 %

30

0

30

2,61 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23. | Humanitarna pomoć |
| --- | --- |

23.

Humanitarna pomoć

1 299

1 277

0

17

1 294

99,61 %

4

0

4

0,34 %

1

0

0

1

0,05 %

| 24. | Borba protiv prijevara |
| --- | --- |

24.

Borba protiv prijevara

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,03 %

0

0

0

0

0,16 %

| 25. | Koordinacija politike i pravno savjetovanje |
| --- | --- |

25.

Koordinacija politike i pravno savjetovanje

204

191

0

5

196

96,51 %

5

0

5

2,51 %

2

0

0

2

0,98 %

| 26. | Administracija Komisije |
| --- | --- |

26.

Administracija Komisije

1 200

1 078

0

71

1 149

95,78 %

50

0

50

4,15 %

1

0

0

1

0,08 %

| 27. | Proračun |
| --- | --- |

27.

Proračun

63

56

0

4

61

95,47 %

3

0

3

4,42 %

0

0

0

0

0,11 %

| 28. | Revizija |
| --- | --- |

28.

Revizija

12

11

0

0

12

96,23 %

0

0

0

3,04 %

0

0

0

0

0,73 %

| 29. | Statistika |
| --- | --- |

29.

Statistika

144

124

0

11

135

93,94 %

5

0

5

3,38 %

4

0

0

4

2,68 %

| 30. | Mirovine i povezani rashodi |
| --- | --- |

30.

Mirovine i povezani rashodi

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31. | Jezične usluge |
| --- | --- |

31.

Jezične usluge

477

390

0

45

435

91,20 %

42

0

42

8,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 32. | Energetika |
| --- | --- |

32.

Energetika

764

716

0

16

731

95,67 %

32

0

32

4,15 %

1

0

0

1

0,17 %

| 34. | Pravosuđe |
| --- | --- |

34.

Pravosuđe

233

216

0

6

222

95,30 %

10

0

10

4,12 %

1

0

0

1

0,58 %

| 40. | Pričuve |
| --- | --- |

40.

Pričuve

461

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

461

0

0

461

100,00 %

| 90. | Ostale institucije |
| --- | --- |

90.

Ostale institucije

3 983

3 376

22

444

3 841

96,43 %

54

0

54

1,36 %

88

0

0

88

2,21 %

Ukupno

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.8.   IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO PODRUČJIMA POLITIKE

IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO PODRUČJIMA POLITIKE

| u milijunima EUR |
| --- |
| Područje politike | Utvrđena odobrena sredstva za plaćanje | Izvršena plaćanja | Prenesena odobrena sredstva | Istekla odobrena sredstva |
| Iz odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Namjenski prihodi | Ukupno | % | Automatski prijenosi | Prijenosi na temelju odluke | Namjenski prihodi | Ukupno | % | Iz odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Namjenski prihodi | Ukupno | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 01. | Gospodarski i financijski poslovi |

u milijunima EUR

Područje politike

Utvrđena odobrena sredstva za plaćanje

Izvršena plaćanja

Prenesena odobrena sredstva

Istekla odobrena sredstva

Iz odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Namjenski prihodi

Ukupno

%

Automatski prijenosi

Prijenosi na temelju odluke

Namjenski prihodi

Ukupno

%

Iz odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Namjenski prihodi

Ukupno

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

01.

Gospodarski i financijski poslovi

493

463

6

15

484

98,13 %

6

0

2

8

1,64 %

0

1

0

1

0,23 %

| 02. | Poduzetništvo |
| --- | --- |

02.

Poduzetništvo

1 395

1 180

19

72

1 271

91,12 %

19

0

103

121

8,70 %

1

2

0

3

0,18 %

| 03. | Tržišno natjecanje |
| --- | --- |

03.

Tržišno natjecanje

103

83

6

2

92

89,72 %

7

0

3

10

9,78 %

0

0

0

1

0,50 %

| 04. | Zapošljavanje i socijalna pitanja |
| --- | --- |

04.

Zapošljavanje i socijalna pitanja

11 755

11 629

63

7

11 699

99,53 %

13

24

5

43

0,36 %

9

4

0

13

0,11 %

| 05. | Poljoprivreda i ruralni razvoj |
| --- | --- |

05.

Poljoprivreda i ruralni razvoj

59 242

56 829

66

1 053

57 948

97,82 %

23

4

1 250

1 276

2,15 %

13

4

0

18

0,03 %

| 06. | Mobilnost i promet |
| --- | --- |

06.

Mobilnost i promet

1 156

1 031

5

69

1 105

95,57 %

6

0

41

47

4,03 %

3

1

0

5

0,40 %

| 07. | Zaštita okoliša i klimatska politika |
| --- | --- |

07.

Zaštita okoliša i klimatska politika

409

355

17

10

382

93,39 %

17

1

6

24

5,89 %

1

2

0

3

0,72 %

| 08. | Istraživanje |
| --- | --- |

08.

Istraživanje

6 245

4 827

25

455

5 307

84,97 %

23

0

911

934

14,95 %

0

5

0

5

0,08 %

| 09. | Informacijsko društvo i mediji |
| --- | --- |

09.

Informacijsko društvo i mediji

1 776

1 375

12

114

1 501

84,54 %

14

0

259

273

15,36 %

1

1

0

2

0,10 %

| 10. | Izravno istraživanje |
| --- | --- |

10.

Izravno istraživanje

893

357

40

69

466

52,13 %

48

0

375

423

47,35 %

0

5

0

5

0,52 %

| 11. | Pomorstvo i ribarstvo |
| --- | --- |

11.

Pomorstvo i ribarstvo

757

742

2

1

745

98,45 %

3

0

1

5

0,64 %

5

2

0

7

0,91 %

| 12. | Unutarnje tržište |
| --- | --- |

12.

Unutarnje tržište

112

92

6

2

99

88,71 %

5

0

5

11

9,47 %

1

1

0

2

1,82 %

| 13. | Regionalna politika |
| --- | --- |

13.

Regionalna politika

38 282

38 200

48

6

38 254

99,93 %

12

0

2

14

0,04 %

12

1

0

14

0,04 %

| 14. | Oporezivanje i carinska unija |
| --- | --- |

14.

Oporezivanje i carinska unija

140

121

7

2

130

92,66 %

7

0

3

10

7,04 %

0

0

0

0

0,30 %

| 15. | Obrazovanje i kultura |
| --- | --- |

15.

Obrazovanje i kultura

3 059

2 379

14

368

2 761

90,23 %

13

0

284

296

9,69 %

1

2

0

2

0,08 %

| 16. | Komunikacija |
| --- | --- |

16.

Komunikacija

278

240

13

3

256

92,16 %

14

0

5

19

6,84 %

1

1

0

3

1,00 %

| 17. | Zdravlje i zaštita potrošača |
| --- | --- |

17.

Zdravlje i zaštita potrošača

652

596

11

28

635

97,34 %

11

0

5

16

2,48 %

0

1

0

1

0,18 %

| 18. | Unutarnji poslovi |
| --- | --- |

18.

Unutarnji poslovi

860

769

6

61

835

97,15 %

4

1

7

12

1,44 %

11

2

0

12

1,41 %

| 19. | Vanjski odnosi |
| --- | --- |

19.

Vanjski odnosi

3 271

3 073

10

150

3 233

98,83 %

13

0

16

30

0,90 %

2

7

0

9

0,27 %

| 20. | Trgovina |
| --- | --- |

20.

Trgovina

111

98

6

1

105

94,79 %

4

0

2

5

4,86 %

0

0

0

0

0,34 %

| 21. | Razvoj i odnosi – AKP |
| --- | --- |

21.

Razvoj i odnosi – AKP

1 475

1 319

19

90

1 429

96,87 %

10

0

21

31

2,11 %

1

14

0

15

1,03 %

| 22. | Proširenje |
| --- | --- |

22.

Proširenje

976

914

3

27

943

96,68 %

3

3

25

31

3,21 %

0

1

0

1

0,12 %

| 23. | Humanitarna pomoć |
| --- | --- |

23.

Humanitarna pomoć

1 141

1 093

6

29

1 128

98,84 %

7

0

5

12

1,01 %

1

0

0

2

0,15 %

| 24. | Borba protiv prijevara |
| --- | --- |

24.

Borba protiv prijevara

83

66

5

0

71

85,23 %

8

2

0

10

11,95 %

0

2

0

2

2,82 %

| 25. | Koordinacija politike Komisije i pravno savjetovanje |
| --- | --- |

25.

Koordinacija politike Komisije i pravno savjetovanje

219

176

14

5

195

88,73 %

15

1

6

21

9,62 %

1

2

0

4

1,64 %

| 26. | Administracija Komisije |
| --- | --- |

26.

Administracija Komisije

1 343

963

136

51

1 149

85,59 %

111

0

72

183

13,60 %

1

10

0

11

0,81 %

| 27. | Proračun |
| --- | --- |

27.

Proračun

73

49

9

3

61

83,74 %

7

0

4

11

15,45 %

0

1

0

1

0,80 %

| 28. | Revizija |
| --- | --- |

28.

Revizija

13

11

1

0

12

91,60 %

0

0

0

1

7,06 %

0

0

0

0

1,34 %

| 29. | Statistika |
| --- | --- |

29.

Statistika

148

115

5

8

128

86,27 %

5

0

13

19

12,64 %

1

1

0

2

1,08 %

| 30. | Mirovine i povezani izdaci |
| --- | --- |

30.

Mirovine i povezani izdaci

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31. | Jezične usluge |
| --- | --- |

31.

Jezične usluge

501

370

22

41

433

86,56 %

20

0

46

66

13,17 %

0

1

0

1

0,27 %

| 32. | Energetika |
| --- | --- |

32.

Energetika

782

706

5

12

723

92,51 %

6

0

48

53

6,82 %

4

1

0

5

0,66 %

| 34. | Pravosuđe |
| --- | --- |

34.

Pravosuđe

206

183

1

6

190

92,16 %

4

1

8

13

6,13 %

2

2

0

4

1,71 %

| 40. | Pričuve |
| --- | --- |

40.

Pričuve

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90. | Ostale institucije |
| --- | --- |

90.

Ostale institucije

4 376

2 934

340

322

3 596

82,19 %

442

0

197

638

14,59 %

88

53

0

141

3,22 %

Ukupno

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.9.   PROMJENE NEPODMIRENIH PREUZETIH OBVEZA PO PODRUČJIMA POLITIKA

PROMJENE NEPODMIRENIH PREUZETIH OBVEZA PO PODRUČJIMA POLITIKA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Nepodmirene preuzete obveze na kraju prethodne godine | Preuzete obveze za godinu | Područje politike | Preuzete obveze prenesene iz prethodne godine |
| Oslobađanje/revalorizacija/poništenje sredstava | Plaćanja | Nepodmirene obveze na kraju godine | Obveze preuzete tijekom godine | Plaćanja | Ukidanje preuzetih obveza koje se ne mogu prenijeti | Nepodmirene obveze na kraju godine | Ukupne nepodmirene obveze na kraju godine |
| 01. | Gospodarski i financijski poslovi |

u milijunima EUR

Nepodmirene preuzete obveze na kraju prethodne godine

Preuzete obveze za godinu

Područje politike

Preuzete obveze prenesene iz prethodne godine

Oslobađanje/revalorizacija/poništenje sredstava

Plaćanja

Nepodmirene obveze na kraju godine

Obveze preuzete tijekom godine

Plaćanja

Ukidanje preuzetih obveza koje se ne mogu prenijeti

Nepodmirene obveze na kraju godine

Ukupne nepodmirene obveze na kraju godine

01.

Gospodarski i financijski poslovi

582

(9)

(143)

429

535

(341)

0

194

623

| 02. | Poduzetništvo |
| --- | --- |

02.

Poduzetništvo

2 155

(31)

(850)

1 274

1 236

(421)

0

814

2 088

| 03. | Tržišno natjecanje |
| --- | --- |

03.

Tržišno natjecanje

7

0

(6)

0

94

(86)

0

8

8

| 04. | Zapošljavanje i socijalna pitanja |
| --- | --- |

04.

Zapošljavanje i socijalna pitanja

29 625

(40)

(11 226)

18 359

11 782

(473)

0

11 309

29 668

| 05. | Poljoprivreda i ruralni razvoj |
| --- | --- |

05.

Poljoprivreda i ruralni razvoj

22 357

(76)

(11 972)

10 308

59 514

(45 975)

0

13 539

23 847

| 06. | Mobilnost i promet |
| --- | --- |

06.

Mobilnost i promet

2 809

(100)

(879)

1 830

1 713

(226)

0

1 487

3 317

| 07. | Zaštita okoliša i klimatska politika |
| --- | --- |

07.

Zaštita okoliša i klimatska politika

898

(11)

(243)

645

496

(138)

0

358

1 003

| 08. | Istraživanje |
| --- | --- |

08.

Istraživanje

9 200

(170)

(2 983)

6 047

7 059

(2 324)

0

4 734

10 781

| 09. | Informacijsko društvo i mediji |
| --- | --- |

09.

Informacijsko društvo i mediji

2 269

(51)

(782)

1 436

1 878

(720)

0

1 158

2 594

| 10. | Izravno istraživanje |
| --- | --- |

10.

Izravno istraživanje

184

(13)

(114)

57

494

(352)

0

142

199

| 11. | Pomorstvo i ribarstvo |
| --- | --- |

11.

Pomorstvo i ribarstvo

2 062

(33)

(538)

1 490

1 007

(207)

0

800

2 290

| 12. | Unutarnje tržište |
| --- | --- |

12.

Unutarnje tržište

22

(2)

(16)

4

101

(83)

0

18

21

| 13. | Regionalna politika |
| --- | --- |

13.

Regionalna politika

108 413

(498)

(36 781)

71 133

42 647

(1 473)

(1)

41 174

112 307

| 14. | Oporezivanje i carinska unija |
| --- | --- |

14.

Oporezivanje i carinska unija

92

(13)

(55)

24

144

(75)

0

69

93

| 15. | Obrazovanje i kultura |
| --- | --- |

15.

Obrazovanje i kultura

1 921

(53)

(839)

1 028

3 088

(1 921)

0

1 167

2 195

| 16. | Komunikacija |
| --- | --- |

16.

Komunikacija

122

(13)

(86)

24

265

(170)

0

95

119

| 17. | Zdravlje i zaštita potrošača |
| --- | --- |

17.

Zdravlje i zaštita potrošača

719

(81)

(317)

321

639

(318)

0

321

642

| 18. | Unutarnji poslovi |
| --- | --- |

18.

Unutarnji poslovi

1 458

(235)

(268)

954

1 290

(567)

0

723

1 677

| 19. | Vanjski odnosi |
| --- | --- |

19.

Vanjski odnosi

10 232

(528)

(2 379)

7 324

4 872

(854)

0

4 018

11 343

| 20. | Trgovina |
| --- | --- |

20.

Trgovina

20

(1)

(13)

6

104

(93)

0

12

18

| 21. | Razvoj i odnosi – AKP |
| --- | --- |

21.

Razvoj i odnosi – AKP

3 281

(119)

(970)

2 192

1 719

(459)

0

1 260

3 453

| 22. | Proširenje |
| --- | --- |

22.

Proširenje

2 864

(16)

(769)

2 079

1 135

(175)

(1)

960

3 039

| 23. | Humanitarna pomoć |
| --- | --- |

23.

Humanitarna pomoć

670

(4)

(417)

248

1 294

(711)

0

583

831

| 24. | Borba protiv prijevara |
| --- | --- |

24.

Borba protiv prijevara

34

(7)

(15)

12

79

(56)

0

23

35

| 25. | Koordinacija politike i pravno savjetovanje |
| --- | --- |

25.

Koordinacija politike i pravno savjetovanje

19

(3)

(15)

0

196

(179)

0

17

17

| 26. | Administracija Komisije |
| --- | --- |

26.

Administracija Komisije

184

(12)

(161)

11

1 149

(988)

0

160

171

| 27. | Proračun |
| --- | --- |

27.

Proračun

9

(1)

(9)

0

61

(52)

0

8

8

| 28. | Revizija |
| --- | --- |

28.

Revizija

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29. | Statistika |
| --- | --- |

29.

Statistika

115

(9)

(45)

61

135

(82)

0

53

114

| 30. | Mirovine i povezani rashodi |
| --- | --- |

30.

Mirovine i povezani rashodi

0

0

0

0

1 318

(1 318)

0

0

0

| 31. | Jezične usluge |
| --- | --- |

31.

Jezične usluge

24

(1)

(22)

0

435

(411)

0

24

24

| 32. | Energetika |
| --- | --- |

32.

Energetika

4 522

(12)

(622)

3 888

731

(102)

0

629

4 518

| 34. | Pravosuđe |
| --- | --- |

34.

Pravosuđe

181

(34)

(67)

80

222

(122)

0

99

179

| 90. | Ostale institucije |
| --- | --- |

90.

Ostale institucije

397

(57)

(325)

15

3 841

(3 272)

4

573

588

Ukupno

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.10.   PODJELA NEPODMIRENIH ODOBRENIH SREDSTAVA PO GODINI NASTANKA I PODRUČJIMA POLITIKA

PODJELA NEPODMIRENIH ODOBRENIH SREDSTAVA PO GODINI NASTANKA I PODRUČJIMA POLITIKA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Područje politike | <2006. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | Ukupno |
| 01. | Gospodarski i financijski poslovi |

u milijunima EUR

Područje politike

<2006.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Ukupno

01.

Gospodarski i financijski poslovi

11

35

10

0

20

167

185

194

623

| 02. | Poduzetništvo |
| --- | --- |

02.

Poduzetništvo

10

5

17

97

101

546

498

814

2 088

| 03. | Tržišno natjecanje |
| --- | --- |

03.

Tržišno natjecanje

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04. | Zapošljavanje i socijalna pitanja |
| --- | --- |

04.

Zapošljavanje i socijalna pitanja

384

1 507

57

267

1 241

5 457

9 446

11 309

29 668

| 05. | Poljoprivreda i ruralni razvoj |
| --- | --- |

05.

Poljoprivreda i ruralni razvoj

7

456

0

2

152

1 437

8 254

13 539

23 847

| 06. | Mobilnost i promet |
| --- | --- |

06.

Mobilnost i promet

15

27

124

103

271

494

797

1 487

3 317

| 07. | Zaštita okoliša i klimatska politika |
| --- | --- |

07.

Zaštita okoliša i klimatska politika

9

12

57

88

138

151

189

358

1 003

| 08. | Istraživanje |
| --- | --- |

08.

Istraživanje

114

73

177

381

814

1 728

2 760

4 734

10 781

| 09. | Informacijsko društvo i mediji |
| --- | --- |

09.

Informacijsko društvo i mediji

12

8

31

83

207

372

724

1 158

2 594

| 10. | Izravno istraživanje |
| --- | --- |

10.

Izravno istraživanje

0

3

1

10

10

11

21

142

199

| 11. | Pomorstvo i ribarstvo |
| --- | --- |

11.

Pomorstvo i ribarstvo

51

271

5

18

71

411

663

800

2 290

| 12. | Unutarnje tržište |
| --- | --- |

12.

Unutarnje tržište

0

0

0

0

0

1

3

18

21

| 13. | Regionalna politika |
| --- | --- |

13.

Regionalna politika

836

5 328

21

1 875

7 437

20 613

35 024

41 174

112 307

| 14. | Oporezivanje i carinska unija |
| --- | --- |

14.

Oporezivanje i carinska unija

0

0

0

0

0

4

20

69

93

| 15. | Obrazovanje i kultura |
| --- | --- |

15.

Obrazovanje i kultura

2

0

47

77

150

255

497

1 167

2 195

| 16. | Komunikacija |
| --- | --- |

16.

Komunikacija

0

0

0

0

1

6

17

95

119

| 17. | Zdravlje i zaštita potrošača |
| --- | --- |

17.

Zdravlje i zaštita potrošača

9

3

7

43

42

83

133

321

642

| 18. | Unutarnji poslovi |
| --- | --- |

18.

Unutarnji poslovi

4

0

17

64

208

249

412

723

1 677

| 19. | Vanjski odnosi |
| --- | --- |

19.

Vanjski odnosi

266

235

498

846

1 236

1 725

2 518

4 018

11 343

| 20. | Trgovina |
| --- | --- |

20.

Trgovina

0

0

0

0

0

2

4

12

18

| 21. | Razvoj i odnosi – države AKP-a |
| --- | --- |

21.

Razvoj i odnosi – države AKP-a

113

63

71

193

365

578

810

1 260

3 453

| 22. | Proširenje |
| --- | --- |

22.

Proširenje

69

86

129

236

310

513

735

960

3 039

| 23. | Humanitarna pomoć |
| --- | --- |

23.

Humanitarna pomoć

0

1

1

9

16

58

163

583

831

| 24. | Borba protiv prijevara |
| --- | --- |

24.

Borba protiv prijevara

0

0

1

1

2

2

6

23

35

| 25. | Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje |
| --- | --- |

25.

Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje

0

0

0

0

0

0

0

17

17

| 26. | Administracija Komisije |
| --- | --- |

26.

Administracija Komisije

0

0

0

0

0

0

11

160

171

| 27. | Proračun |
| --- | --- |

27.

Proračun

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28. | Revizija |
| --- | --- |

28.

Revizija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29. | Statistika |
| --- | --- |

29.

Statistika

2

2

1

1

3

17

36

53

114

| 30. | Mirovine i povezani rashodi |
| --- | --- |

30.

Mirovine i povezani rashodi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31. | Jezične usluge |
| --- | --- |

31.

Jezične usluge

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32. | Energetika |
| --- | --- |

32.

Energetika

60

43

28

101

1 365

1 671

621

629

4 518

| 34. | Pravosuđe |
| --- | --- |

34.

Pravosuđe

0

0

1

4

12

18

45

99

179

| 90. | Ostale institucije |
| --- | --- |

90.

Ostale institucije

0

0

0

0

0

0

15

573

588

Ukupno

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

4.1.   SAŽETAK IZVRŠENJA PRORAČUNSKIH PRIHODA PO INSTITUCIJAMA

SAŽETAK IZVRŠENJA PRORAČUNSKIH PRIHODA PO INSTITUCIJAMA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Institucija | Odobrena sredstva za prihode | Utvrđena prava | Prihodi | Primljeno kao % proračuna | Nepomireno |
| Početno | Konačno | Tekuća godina | Preneseno | Ukupno | Od prava u tekućoj godini | Od prenesenih prava | Ukupno |
| Europski parlament | 147 | 147 | 174 | 26 | 200 | 172 | 4 | 176 | 119,41 % | 25 |
| Europsko vijeće i Vijeće | 58 | 58 | 99 | 11 | 109 | 88 | 10 | 98 | 168,80 % | 11 |
| Komisija | 128 761 | 135 431 | 137 081 | 13 342 | 150 423 | 134 783 | 4 066 | 138 849 | 102,52 % | 11 573 |
| Sud | 44 | 44 | 51 | 0 | 51 | 51 | 0 | 51 | 115,64 % | 0 |
| Revizorski sud | 21 | 21 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 90,58 % | 0 |
| Gospodarski i socijalni odbor | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 133,47 % | 0 |
| Odbor regija | 8 | 8 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 250,50 % | 0 |
| Europski ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 97,10 % | 0 |
| Europski nadzornik za zaštitu podataka | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 77,36 % | 0 |
| Europska služba za vanjsko djelovanje | 35 | 35 | 309 | 0 | 310 | 309 | 0 | 309 | 889,83 % | 0 |
| Ukupno | 129 088 | 135 758 | 137 771 | 13 379 | 151 150 | 135 460 | 4 080 | 139 541 | 102,79 % | 11 610 |

u milijunima EUR

Institucija

Odobrena sredstva za prihode

Utvrđena prava

Prihodi

Primljeno kao % proračuna

Nepomireno

Početno

Konačno

Tekuća godina

Preneseno

Ukupno

Od prava u tekućoj godini

Od prenesenih prava

Ukupno

Europski parlament

147

147

174

26

200

172

4

176

119,41 %

25

Europsko vijeće i Vijeće

58

58

99

11

109

88

10

98

168,80 %

11

Komisija

128 761

135 431

137 081

13 342

150 423

134 783

4 066

138 849

102,52 %

11 573

Sud

44

44

51

0

51

51

0

51

115,64 %

0

Revizorski sud

21

21

19

0

19

19

0

19

90,58 %

0

Gospodarski i socijalni odbor

12

12

16

0

16

16

0

16

133,47 %

0

Odbor regija

8

8

20

0

20

20

0

20

250,50 %

0

Europski ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

97,10 %

0

Europski nadzornik za zaštitu podataka

1

1

1

0

1

1

0

1

77,36 %

0

Europska služba za vanjsko djelovanje

35

35

309

0

310

309

0

309

889,83 %

0

Ukupno

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

4.2.   IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA I ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO INSTITUCIJAMA

IZVRŠENJE ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA I ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE PO INSTITUCIJAMA

Odobrena sredstva za preuzete obveze

Odobrena sredstva za preuzete obveze

| u milijunima EUR |
| --- |
| Institucija | Utvrđena odobrena sredstva za preuzimanje obveza | Preuzete obveze | Prenesena odobrena sredstva | Istekla odobrena sredstva |
| Iz odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Iz namjenskih prihoda | Ukupno | % | Iz namjenskih prihoda | Prijenosi na temelju odluke | Ukupno | % | Iz proračunskih odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Namjenski prihodi | Ukupno | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| Europski parlament | 1 862 | 1 693 | 22 | 116 | 1 831 | 98,32 % | 6 | 0 | 6 | 0,34 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 1,33 % |
| Europsko vijeće i Vijeće | 612 | 490 | 0 | 42 | 532 | 86,89 % | 36 | 0 | 36 | 5,92 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 7,19 % |
| Komisija | 151 094 | 144 390 | 279 | 2 774 | 147 443 | 97,58 % | 3 077 | 31 | 3 108 | 2,06 % | 543 | 0 | 0 | 543 | 0,36 % |
| Sud | 351 | 344 | 0 | 1 | 345 | 98,36 % | 1 | 0 | 1 | 0,28 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,36 % |
| Revizorski sud | 143 | 137 | 0 | 0 | 138 | 96,12 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 3,59 % |
| Gospodarski i socijalni odbor | 133 | 125 | 0 | 4 | 128 | 96,62 % | 0 | 0 | 0 | 0,25 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 3,13 % |
| Odbor regija | 99 | 85 | 0 | 12 | 97 | 98,43 % | 0 | 0 | 0 | 0,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,54 % |
| Europski ombudsman | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 95,86 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,12 % |
| Europski nadzornik za zaštitu podataka | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,79 % |
| Europska služba za vanjsko djelovanje | 767 | 486 | 0 | 268 | 754 | 98,37 % | 10 | 0 | 10 | 1,26 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,37 % |
| Ukupno | 155 077 | 147 766 | 300 | 3 218 | 151 284 | 97,55 % | 3 131 | 31 | 3 162 | 2,04 % | 631 | 0 | 0 | 631 | 0,41 % |

u milijunima EUR

Institucija

Utvrđena odobrena sredstva za preuzimanje obveza

Preuzete obveze

Prenesena odobrena sredstva

Istekla odobrena sredstva

Iz odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Iz namjenskih prihoda

Ukupno

%

Iz namjenskih prihoda

Prijenosi na temelju odluke

Ukupno

%

Iz proračunskih odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Namjenski prihodi

Ukupno

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

Europski parlament

1 862

1 693

22

116

1 831

98,32 %

6

0

6

0,34 %

25

0

0

25

1,33 %

Europsko vijeće i Vijeće

612

490

0

42

532

86,89 %

36

0

36

5,92 %

44

0

0

44

7,19 %

Komisija

151 094

144 390

279

2 774

147 443

97,58 %

3 077

31

3 108

2,06 %

543

0

0

543

0,36 %

Sud

351

344

0

1

345

98,36 %

1

0

1

0,28 %

5

0

0

5

1,36 %

Revizorski sud

143

137

0

0

138

96,12 %

0

0

0

0,30 %

5

0

0

5

3,59 %

Gospodarski i socijalni odbor

133

125

0

4

128

96,62 %

0

0

0

0,25 %

4

0

0

4

3,13 %

Odbor regija

99

85

0

12

97

98,43 %

0

0

0

0,03 %

2

0

0

2

1,54 %

Europski ombudsman

10

9

0

0

9

95,86 %

0

0

0

0,02 %

0

0

0

0

4,12 %

Europski nadzornik za zaštitu podataka

8

7

0

0

7

95,21 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

4,79 %

Europska služba za vanjsko djelovanje

767

486

0

268

754

98,37 %

10

0

10

1,26 %

3

0

0

3

0,37 %

Ukupno

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

Odobrena Sredstva za plaćanje

Odobrena Sredstva za plaćanje

| u milijunima EUR |
| --- |
| Institucija | Utvrđena odobrena sredstva za plaćanje | Izvršena plaćanja | Prenesena odobrena sredstva | Istekla odobrena sredstva |
| Iz odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Iz namjenskih prihoda | Ukupno | % | Automatski prijenosi | Prijenosi na temelju odluke | Iz namjenskih prihoda | Ukupno | % | Iz odobrenih sredstava za godinu | Iz prijenosâ | Namjenski prihodi | Ukupno | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| Europski parlament | 2 092 | 1 388 | 214 | 22 | 1 623 | 77,58 % | 305 | 0 | 108 | 413 | 19,76 % | 25 | 31 | 0 | 56 | 2,67 % |
| Europsko vijeće i Vijeće | 661 | 444 | 36 | 44 | 524 | 79,31 % | 46 | 0 | 41 | 87 | 13,13 % | 44 | 6 | 0 | 50 | 7,56 % |
| Komisija | 139 268 | 131 722 | 605 | 2 759 | 135 087 | 97,00 % | 458 | 36 | 3 533 | 4 028 | 2,89 % | 78 | 76 | 0 | 154 | 0,11 % |
| Sud | 369 | 326 | 16 | 1 | 343 | 92,92 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,15 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 1,93 % |
| Revizorski sud | 156 | 125 | 11 | 0 | 136 | 87,11 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 8,41 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 4,48 % |
| Gospodarski i socijalni odbor | 141 | 117 | 7 | 4 | 127 | 90,15 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,19 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 3,66 % |
| Odbor regija | 108 | 77 | 7 | 12 | 96 | 89,53 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 7,37 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Europski ombudsman | 10 | 8 | 1 | 0 | 9 | 89,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,74 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,15 % |
| Europski nadzornik sigurnosti podataka | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 81,28 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,68 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % |
| Europska služba za vanjsko djelovanje | 831 | 444 | 49 | 238 | 731 | 88,06 % | 42 | 0 | 46 | 88 | 10,58 % | 3 | 8 | 0 | 11 | 1,36 % |
| Ukupno | 143 644 | 134 656 | 946 | 3 081 | 138 683 | 96,55 % | 900 | 36 | 3 730 | 4 666 | 3,25 % | 166 | 128 | 0 | 295 | 0,21 % |

u milijunima EUR

Institucija

Utvrđena odobrena sredstva za plaćanje

Izvršena plaćanja

Prenesena odobrena sredstva

Istekla odobrena sredstva

Iz odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Iz namjenskih prihoda

Ukupno

%

Automatski prijenosi

Prijenosi na temelju odluke

Iz namjenskih prihoda

Ukupno

%

Iz odobrenih sredstava za godinu

Iz prijenosâ

Namjenski prihodi

Ukupno

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

Europski parlament

2 092

1 388

214

22

1 623

77,58 %

305

0

108

413

19,76 %

25

31

0

56

2,67 %

Europsko vijeće i Vijeće

661

444

36

44

524

79,31 %

46

0

41

87

13,13 %

44

6

0

50

7,56 %

Komisija

139 268

131 722

605

2 759

135 087

97,00 %

458

36

3 533

4 028

2,89 %

78

76

0

154

0,11 %

Sud

369

326

16

1

343

92,92 %

18

0

1

19

5,15 %

5

2

0

7

1,93 %

Revizorski sud

156

125

11

0

136

87,11 %

13

0

0

13

8,41 %

5

2

0

7

4,48 %

Gospodarski i socijalni odbor

141

117

7

4

127

90,15 %

8

0

1

9

6,19 %

4

1

0

5

3,66 %

Odbor regija

108

77

7

12

96

89,53 %

8

0

0

8

7,37 %

2

2

0

3

3,10 %

Europski ombudsman

10

8

1

0

9

89,11 %

1

0

0

1

6,74 %

0

0

0

0

4,15 %

Europski nadzornik sigurnosti podataka

9

6

1

0

7

81,28 %

1

0

0

1

10,68 %

0

0

0

1

8,05 %

Europska služba za vanjsko djelovanje

831

444

49

238

731

88,06 %

42

0

46

88

10,58 %

3

8

0

11

1,36 %

Ukupno

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

4.3.   PRIHOD AGENCIJA: PRORAČUNSKA PREDVIĐANJA, PRAVA I PRIMLJENI IZNOSI

PRIHOD AGENCIJA: PRORAČUNSKA PREDVIĐANJA, PRAVA I PRIMLJENI IZNOSI

| u milijunima EUR |
| --- |
| Agencija | Predviđeni proračunski prihod | Utvrđena prava | Primljeni iznos | Nepomireno | Područja financiranja Komisije |
| Europska agencija za suradnju energetskih regulatornih tijela | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Europski ured za azil | 7 | 2 | 2 | 0 | 18 |
| Europska agencija za sigurnost zračnog prometa | 150 | 116 | 115 | 1 | 06 |
| Frontex | 90 | 76 | 76 | 0 | 18 |
| Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja | 19 | 20 | 20 | 1 | 15 |
| Europska policijska akademija (CEPOL) | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Europska agencija za kemikalije | 33 | 35 | 35 | 0 | 02 |
| Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti | 58 | 58 | 58 | 0 | 17 |
| Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo | 21 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje | 16 | 14 | 14 | 0 | 12 |
| Europska agencija za okoliš | 42 | 52 | 51 | 1 | 07 |
| Europska policijska akademija (CEPOL) | 84 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala | 20 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Agencija za kontrolu ribarstva Zajednice | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Europska agencija za sigurnost hrane | 77 | 77 | 77 | 0 | 17 |
| Europski institut za jednakost spolova | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Nadzorno tijelo za europski GNSS | 13 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Fuzija za energiju | 344 | 379 | 379 | 0 | 08 |
| Eurojust | 33 | 33 | 33 | 0 | 18 |
| Europska agencija za pomorsku sigurnost | 59 | 54 | 53 | 0 | 06 |
| Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu | 175 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Europska agencija za lijekove | 222 | 254 | 224 | 31 | 02 |
| Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije | 3 | 3 | 3 | 0 | 09 |
| Agencija Europske unije za temeljna prava | 21 | 21 | 21 | 0 | 18 |
| Europska agencija za željeznice | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Europski institut za inovacije i tehnologiju | 78 | 77 | 77 | 0 | 15 |
| Prevoditeljski centar za tijela EU-a | 48 | 49 | 45 | 4 | 15 |
| Europska zaklada za izobrazbu | 21 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Ured Zajednice za biljne sorte | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije | 16 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Izvršna agencija za istraživanje | 46 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Izvršna agencija za zdravlje i potrošače | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Izvršna agencija za transeuropsku prometnu mrežu | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Ukupno | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 | |

u milijunima EUR

Agencija

Predviđeni proračunski prihod

Utvrđena prava

Primljeni iznos

Nepomireno

Područja financiranja Komisije

Europska agencija za suradnju energetskih regulatornih tijela

7

7

7

0

06

Europski ured za azil

7

2

2

0

18

Europska agencija za sigurnost zračnog prometa

150

116

115

1

06

Frontex

90

76

76

0

18

Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja

19

20

20

1

15

Europska policijska akademija (CEPOL)

8

9

9

0

18

Europska agencija za kemikalije

33

35

35

0

02

Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti

58

58

58

0

17

Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama

16

16

16

0

18

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo

21

19

19

0

12

Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje

16

14

14

0

12

Europska agencija za okoliš

42

52

51

1

07

Europska policijska akademija (CEPOL)

84

83

83

0

18

Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala

20

19

19

0

12

Agencija za kontrolu ribarstva Zajednice

10

10

10

0

11

Europska agencija za sigurnost hrane

77

77

77

0

17

Europski institut za jednakost spolova

8

8

8

0

04

Nadzorno tijelo za europski GNSS

13

21

21

0

06

Fuzija za energiju

344

379

379

0

08

Eurojust

33

33

33

0

18

Europska agencija za pomorsku sigurnost

59

54

53

0

06

Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu

175

176

176

0

12

Europska agencija za lijekove

222

254

224

31

02

Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost

8

8

8

0

09

Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije

3

3

3

0

09

Agencija Europske unije za temeljna prava

21

21

21

0

18

Europska agencija za željeznice

26

26

26

0

06

Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu

15

15

15

0

04

Europski institut za inovacije i tehnologiju

78

77

77

0

15

Prevoditeljski centar za tijela EU-a

48

49

45

4

15

Europska zaklada za izobrazbu

21

20

20

0

15

Ured Zajednice za biljne sorte

13

13

13

0

17

Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

21

21

21

0

04

Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu

50

50

50

0

15

Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije

16

17

17

0

06

Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća

39

39

39

0

08

Izvršna agencija za istraživanje

46

47

47

0

08

Izvršna agencija za zdravlje i potrošače

7

7

7

0

17

Izvršna agencija za transeuropsku prometnu mrežu

10

10

10

0

06

Ukupno

1 936

1 963

1 925

38

| u milijunima EUR |
| --- |
| Vrsta prihoda | Predviđeni proračunski prihod | Utvrđena prava | Primljeni iznos | Nepomireno |
| Subvencije Komisije | 1 304 | 1 276 | 1 272 | 5 |
| Prihod od naknada | 465 | 490 | 460 | 30 |
| Ostali prihodi | 168 | 197 | 193 | 4 |
| Ukupno | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 |

u milijunima EUR

Vrsta prihoda

Predviđeni proračunski prihod

Utvrđena prava

Primljeni iznos

Nepomireno

Subvencije Komisije

1 304

1 276

1 272

5

Prihod od naknada

465

490

460

30

Ostali prihodi

168

197

193

4

Ukupno

1 936

1 963

1 925

38

4.4.   ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA I ODOBRENA SREDSTVA ZA PLAĆANJE PO AGENCIJAMA

ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA I ODOBRENA SREDSTVA ZA PLAĆANJE PO AGENCIJAMA

| u milijunima EUR |
| --- |
| Agencija | Odobrena sredstva za preuzete obveze | Odobrena sredstva za plaćanje |
| Odobrena sredstva | Preuzete obveze | Preneseno | Odobrena sredstva | Izvršena plaćanja | Preneseno |
| Europska agencija za suradnju energetskih regulatornih tijela | 7 | 7 | 0 | 8 | 5 | 2 |
| Europski ured za azil | 7 | 5 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Europska agencija za sigurnost zračnog prometa | 164 | 132 | 27 | 176 | 117 | 53 |
| Frontex | 90 | 89 | 1 | 128 | 99 | 22 |
| Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja | 22 | 21 | 1 | 22 | 19 | 3 |
| Europska policijska akademija (CEPOL) | 9 | 8 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Europska agencija za kemikalije | 99 | 96 | 0 | 113 | 94 | 15 |
| Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti | 58 | 55 | 0 | 69 | 55 | 10 |
| Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 0 |
| Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo | 21 | 18 | 0 | 22 | 13 | 7 |
| Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje | 16 | 14 | 0 | 16 | 11 | 4 |
| Europska agencija za okoliš | 69 | 52 | 16 | 73 | 45 | 27 |
| Europska policijska akademija | 85 | 84 | 1 | 100 | 79 | 17 |
| Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala | 20 | 17 | 0 | 22 | 15 | 4 |
| Agencija za kontrolu ribarstva Zajednice | 9 | 9 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Europska agencija za sigurnost hrane | 79 | 78 | 0 | 90 | 80 | 9 |
| Europski institut za jednakost spolova | 8 | 7 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Nadzorno tijelo za europski GNSS | 106 | 58 | 47 | 55 | 33 | 22 |
| Fuzija za energiju | 1 482 | 1 482 | 0 | 384 | 362 | 7 |
| Eurojust | 35 | 34 | 1 | 41 | 35 | 5 |
| Europska agencija za pomorsku sigurnost | 57 | 53 | 1 | 61 | 53 | 2 |
| Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu | 429 | 189 | 0 | 461 | 180 | 37 |
| Europska agencija za lijekove | 226 | 222 | 0 | 262 | 215 | 41 |
| Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost | 8 | 8 | 0 | 9 | 9 | 1 |
| Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 |
| Agencija Europske unije za temeljna prava | 21 | 21 | 0 | 28 | 23 | 5 |
| Europska agencija za željeznice | 26 | 25 | 0 | 30 | 26 | 2 |
| Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu | 17 | 15 | 1 | 20 | 15 | 5 |
| Europski institut za inovacije i tehnologiju | 97 | 95 | 0 | 83 | 71 | 7 |
| Prevoditeljski centar za tijela EU-a | 48 | 42 | 0 | 52 | 41 | 4 |
| Europska zaklada za izobrazbu | 20 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Ured Zajednice za biljne sorte | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta | 22 | 21 | 0 | 26 | 20 | 5 |
| Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu | 50 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije | 17 | 16 | 0 | 18 | 16 | 1 |
| Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća | 39 | 38 | 0 | 41 | 38 | 2 |
| Izvršna agencija za istraživanje | 46 | 44 | 0 | 50 | 43 | 4 |
| Izvršna agencija za zdravlje i potrošače | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Izvršna agencija za transeuropsku prometnu mrežu | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Ukupno | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

u milijunima EUR

Agencija

Odobrena sredstva za preuzete obveze

Odobrena sredstva za plaćanje

Odobrena sredstva

Preuzete obveze

Preneseno

Odobrena sredstva

Izvršena plaćanja

Preneseno

Europska agencija za suradnju energetskih regulatornih tijela

7

7

0

8

5

2

Europski ured za azil

7

5

0

6

2

2

Europska agencija za sigurnost zračnog prometa

164

132

27

176

117

53

Frontex

90

89

1

128

99

22

Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja

22

21

1

22

19

3

Europska policijska akademija (CEPOL)

9

8

0

11

8

2

Europska agencija za kemikalije

99

96

0

113

94

15

Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti

58

55

0

69

55

10

Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama

17

16

0

17

16

0

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo

21

18

0

22

13

7

Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje

16

14

0

16

11

4

Europska agencija za okoliš

69

52

16

73

45

27

Europska policijska akademija

85

84

1

100

79

17

Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala

20

17

0

22

15

4

Agencija za kontrolu ribarstva Zajednice

9

9

0

11

10

1

Europska agencija za sigurnost hrane

79

78

0

90

80

9

Europski institut za jednakost spolova

8

7

0

11

8

2

Nadzorno tijelo za europski GNSS

106

58

47

55

33

22

Fuzija za energiju

1 482

1 482

0

384

362

7

Eurojust

35

34

1

41

35

5

Europska agencija za pomorsku sigurnost

57

53

1

61

53

2

Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu

429

189

0

461

180

37

Europska agencija za lijekove

226

222

0

262

215

41

Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost

8

8

0

9

9

1

Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije

3

3

0

3

2

1

Agencija Europske unije za temeljna prava

21

21

0

28

23

5

Europska agencija za željeznice

26

25

0

30

26

2

Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu

17

15

1

20

15

5

Europski institut za inovacije i tehnologiju

97

95

0

83

71

7

Prevoditeljski centar za tijela EU-a

48

42

0

52

41

4

Europska zaklada za izobrazbu

20

20

0

21

20

1

Ured Zajednice za biljne sorte

14

13

0

14

12

0

Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

22

21

0

26

20

5

Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu

50

49

0

55

48

6

Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije

17

16

0

18

16

1

Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća

39

38

0

41

38

2

Izvršna agencija za istraživanje

46

44

0

50

43

4

Izvršna agencija za zdravlje i potrošače

7

7

0

8

7

1

Izvršna agencija za transeuropsku prometnu mrežu

10

10

0

11

9

1

Ukupno

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

| Vrste rashoda | Odobrena sredstva za preuzete obveze | Odobrena sredstva za plaćanje |
| --- | --- | --- |
| Odobrena sredstva | Preuzete obveze | Preneseno | Odobrena sredstva | Izvršena plaćanja | Preneseno |
| Osoblje | 813 | 781 | 2 | 829 | 777 | 18 |
| Administrativni troškovi | 305 | 292 | 1 | 377 | 277 | 79 |
| Poslovni troškovi | 2 442 | 2 102 | 95 | 1 421 | 899 | 242 |
| Ukupno | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Vrste rashoda

Odobrena sredstva za preuzete obveze

Odobrena sredstva za plaćanje

Odobrena sredstva

Preuzete obveze

Preneseno

Odobrena sredstva

Izvršena plaćanja

Preneseno

Osoblje

813

781

2

829

777

18

Administrativni troškovi

305

292

1

377

277

79

Poslovni troškovi

2 442

2 102

95

1 421

899

242

Ukupno

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

4.5.   PRORAČUNSKI REZULTAT UKLJUČUJUĆI AGENCIJE

PRORAČUNSKI REZULTAT UKLJUČUJUĆI AGENCIJE

| u milijunima EUR |
| --- |
| | Europska Unija | Agencije | Ukidanje subvencija agencijama | Ukupno |
| Prihodi u financijskoj godini | 139 541 | 1 925 | (1 272) | 140 194 |
| Plaćanja na temelju odobrenih sredstava za tekuću godinu | (137 738) | (1 739) | 1 272 | (138 205) |
| Odobrena sredstva za plaćanje prenesena u godinu N+1 | (936) | (338) | 0 | (1 274) |
| Poništenje neupotrijebljenih odobrenih sredstava prenesenih iz godine N-1 | 92 | 171 | 0 | 263 |
| Razlike u tečajevima stranih valuta za godinu | 60 | (8) | 0 | 52 |
| Proračunski rezultat | 1 019 | 12 | 0 | 1 031 |

u milijunima EUR

Europska Unija

Agencije

Ukidanje subvencija agencijama

Ukupno

Prihodi u financijskoj godini

139 541

1 925

(1 272)

140 194

140 194

Plaćanja na temelju odobrenih sredstava za tekuću godinu

(137 738)

(1 739)

1 272

(138 205)

(138 205)

Odobrena sredstva za plaćanje prenesena u godinu N+1

(936)

(338)

0

(1 274)

(1 274)

Poništenje neupotrijebljenih odobrenih sredstava prenesenih iz godine N-1

92

171

0

263

263

Razlike u tečajevima stranih valuta za godinu

60

(8)

0

52

52

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

1 019

1 019

12

12

0

0

1 031

1 031

---

(1)  Treba napomenuti da zbog zaokruživanja iznosa na milijune eura neki financijski podaci iz tablica koje slijede ne daju točan zbroj.

1

(2)  Europski parlament donio je proračun 13. prosinca 2012. u skladu s kojim će države članice prikupiti sredstva za plaćanje kratkoročnih obveza Unije iz vlastitih sredstava ili će se ta sredstva pozvati od država članica. Pored toga, u skladu s člankom 83. Financijske uredbe (Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 od 29. veljače 1968. kako je izmijenjena), države članice zajedno jamče obveze za mirovine.

2

(3)  SL L 298 od 26.10.2012, p. 1.

3

(4)  SL L 362, 31.12.2012, p. 1.

4

(5)  Jamstveni fond drži obveznice EFSM-a koje je izdala Komisija koja su stoga isključene.

5

(6)  Jamstveni fond drži obveznice EFSM-a koje je izdala Komisija koja su stoga isključene.

6

(7)  Jamstveni fond drži obveznice EFSM-a koje je izdala Komisija te ih stoga treba isključiti.

7

(8)  Početno stanje uključuje prilagodbu iznosa prijavljenih 2011.

8

(9)  Iznos za administraciju nije se prije iskazivao.

9

(10)  Iznos za administraciju nije se prije iskazivao.

10

(11)  Određeni iznosi prethodno prijavljeni kao financijske korekcije sad se knjiže kao povrati.

11

(12)  Prema zaključcima revizije potrebno je izvršiti temeljito unaprjeđenje francuskog tijela za ovjeravanja koje dostavlja podatke o povratu sredstava za EFR.

12

(13)  O zaključcima te revizije, koji se temelje na konačnim izvještajima i praćenjima predmetnih država članica, obaviješteno je tijelo za davanje razrješnice.

13

O zaključcima te revizije, koji se temelje na konačnim izvještajima i praćenjima predmetnih država članica, obaviješteno je tijelo za davanje razrješnice.

(14)  Tablica s rasporedom vraćanja tih zajmova dana je na kraju bilješke 7.1.3.

14

7.1.3

(15)  2. program

15

(16)  uz primjenu korekcijskog koeficijenta

16

(17)  plaćaju se prve 3 godina nakon odlaska

17

(18)  prvi put konsolidirani 2012.

18

(19)  Treba napomenuti da zbog zaokruživanja iznosa na milijune eura neki financijski podaci iz proračunskih tablica koje slijede ne daju točan zbroj.

19

(20)  od čega rezultat EFTA-e iznosi 4 milijuna EUR u 2012. i 5 milijuna EUR u 2011.

20

od čega rezultat EFTA-e iznosi 4 milijuna EUR u 2012. i 5 milijuna EUR u 2011.

(21)  uključujući izmjene proračuna, prenesena odobrena sredstva i namjenske prihode

21

uključujući izmjene proračuna, prenesena odobrena sredstva i namjenske prihode

(22)  uključujući izmjene proračuna, prenesena odobrena sredstva i namjenske prihode

22

uključujući izmjene proračuna, prenesena odobrena sredstva i namjenske prihode

(23)  uključujući izmjene proračuna, prenesena odobrena sredstva i namjenske prihode

23

uključujući izmjene proračuna, prenesena odobrena sredstva i namjenske prihode

(24)  uključujući izmjene proračuna, prenesena odobrena sredstva i namjenske prihode.

24

uključujući izmjene proračuna, prenesena odobrena sredstva i namjenske prihode.

(25)  Treba napomenuti da zbog zaokruživanja iznosa na milijune eura neki financijski podaci iz proračunskih tablica koje slijede ne daju točan zbroj.

25

---

| 15.11.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 334/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 334/122

---

JAMSTVENA IZJAVA SUDA ZA EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE – NEZAVISNO REVIZIJSKO IZVJEŠĆE

2013/C 334/02

| I. | U skladu s odredbama članka 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Sud je proveo reviziju:






  (a) | konsolidirane računovodstvene dokumentacije Europske unije, koja se sastoji od konsolidiranih financijskih izvještaja (1) i skupnih izvješća o izvršenju proračuna (2) za financijsku godinu koja je završila 31. prosinca 2012. godine i koju je Komisija odobrila 26. srpnja 2013. godine, te |
| --- | --- | --- |

I.

U skladu s odredbama članka 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Sud je proveo reviziju:

(a)

konsolidirane računovodstvene dokumentacije Europske unije, koja se sastoji od konsolidiranih financijskih izvještaja (1) i skupnih izvješća o izvršenju proračuna (2) za financijsku godinu koja je završila 31. prosinca 2012. godine i koju je Komisija odobrila 26. srpnja 2013. godine, te

| (b) | zakonitosti i pravilnosti transakcija vezanih za tu računovodstvenu dokumentaciju. |
| --- | --- |

(b)

zakonitosti i pravilnosti transakcija vezanih za tu računovodstvenu dokumentaciju.

Odgovornost uprave

| II. | U skladu s dijelom Ugovora o funkcioniranju Europske unije od 310. do 325. članka i Financijskom uredbom, uprava je odgovorna za pripremu i prikaz konsolidirane računovodstvene dokumentacije Europske unije na temelju međunarodno prihvaćenih računovodstvenih standarda za javni sektor, kao i za zakonitost i pravilnost povezanih transakcija. Ta odgovornost uključuje izradu, provedbu i održavanje unutarnjih kontrola vezanih uz pripremu i prikaz financijskih izvještaja u kojima nema značajnog pogrešnog prikazivanja zbog prijevare ili pogreške. Uprava je također odgovorna za osiguravanje da su sve aktivnosti, financijske transakcije i informacije prikazane u financijskim izvještajima u skladu s tijelima koja njima upravljaju. Komisija snosi krajnju odgovornost za zakonitost i pravilnost transakcija vezanih za računovodstvenu dokumentaciju Europske unije (članak 317. UEFU-a). |
| --- | --- |

II.

U skladu s dijelom Ugovora o funkcioniranju Europske unije od 310. do 325. članka i Financijskom uredbom, uprava je odgovorna za pripremu i prikaz konsolidirane računovodstvene dokumentacije Europske unije na temelju međunarodno prihvaćenih računovodstvenih standarda za javni sektor, kao i za zakonitost i pravilnost povezanih transakcija. Ta odgovornost uključuje izradu, provedbu i održavanje unutarnjih kontrola vezanih uz pripremu i prikaz financijskih izvještaja u kojima nema značajnog pogrešnog prikazivanja zbog prijevare ili pogreške. Uprava je također odgovorna za osiguravanje da su sve aktivnosti, financijske transakcije i informacije prikazane u financijskim izvještajima u skladu s tijelima koja njima upravljaju. Komisija snosi krajnju odgovornost za zakonitost i pravilnost transakcija vezanih za računovodstvenu dokumentaciju Europske unije (članak 317. UEFU-a).

Odgovornost revizora

| III. | Sud je odgovoran da na temelju svojih revizija Europskom parlamentu i Vijeću osigura jamstvenu izjavu o pouzdanosti godišnje računovodstvene dokumentacije te o zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija. Sud je proveo reviziju u skladu s međunarodnim revizijskim standardima i Etičkim kodeksom IFAC-a te međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija INTOSAI-ja. Ovi standardi nalažu da Sud planira i provodi reviziju s ciljem dobivanja razumnog jamstva da konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije ne sadrži značajna pogrešna prikazivanja te da su s njima povezane transakcije zakonite i pravilne. |
| --- | --- |

III.

Sud je odgovoran da na temelju svojih revizija Europskom parlamentu i Vijeću osigura jamstvenu izjavu o pouzdanosti godišnje računovodstvene dokumentacije te o zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija. Sud je proveo reviziju u skladu s međunarodnim revizijskim standardima i Etičkim kodeksom IFAC-a te međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija INTOSAI-ja. Ovi standardi nalažu da Sud planira i provodi reviziju s ciljem dobivanja razumnog jamstva da konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije ne sadrži značajna pogrešna prikazivanja te da su s njima povezane transakcije zakonite i pravilne.

| IV. | Revizija se sastoji od postupaka kojima se nastoje prikupiti revizijski dokazi o iznosima i prikazima u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji, kao i o zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija. Odabrani postupci ovise o prosudbi revizora, uključujući i procjenu rizika značajnog pogrešnog prikazivanja u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji i značajne neusklađenosti povezanih transakcija s uvjetima koji proizlaze iz pravnog okvira Europske unije do koje je došlo zbog prijevare ili pogreške. Prilikom procjene tih rizika, uzima se u obzir unutarnja kontrola koja je važna za pripremu i pošteno prikazivanje konsolidirane računovodstvene dokumentacije i za zakonitost i pravilnost glavnih transakcija, radi izrade revizijskih postupaka koji su prikladni u danim okolnostima, ali ne u svrhu izražavanja mišljenja o djelotvornosti unutarnje kontrole. Revizija uključuje i vrednovanje primjerenosti korištenih računovodstvenih politika i opravdanosti obavljenih računovodstvenih procjena, kao i vrednovanje ukupnog prikaza konsolidirane računovodstvene dokumentacije. |
| --- | --- |

IV.

Revizija se sastoji od postupaka kojima se nastoje prikupiti revizijski dokazi o iznosima i prikazima u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji, kao i o zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija. Odabrani postupci ovise o prosudbi revizora, uključujući i procjenu rizika značajnog pogrešnog prikazivanja u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji i značajne neusklađenosti povezanih transakcija s uvjetima koji proizlaze iz pravnog okvira Europske unije do koje je došlo zbog prijevare ili pogreške. Prilikom procjene tih rizika, uzima se u obzir unutarnja kontrola koja je važna za pripremu i pošteno prikazivanje konsolidirane računovodstvene dokumentacije i za zakonitost i pravilnost glavnih transakcija, radi izrade revizijskih postupaka koji su prikladni u danim okolnostima, ali ne u svrhu izražavanja mišljenja o djelotvornosti unutarnje kontrole. Revizija uključuje i vrednovanje primjerenosti korištenih računovodstvenih politika i opravdanosti obavljenih računovodstvenih procjena, kao i vrednovanje ukupnog prikaza konsolidirane računovodstvene dokumentacije.

| V. | U pogledu prihoda, ispitivanje koje je Sud proveo nad vlastitim sredstvima temeljenima na porezu na dodanu vrijednosti i bruto nacionalnom dohotku polazi od relevantnih makroekonomskih agregata na temelju kojih se ta sredstva izračunavaju te procjenjuje Komisijine sustave za njihovu obradu do primitka doprinosa država članica i njihovog knjiženja u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji. U pogledu tradicionalnih vlastitih sredstava, Sud ispituje računovodstvenu dokumentaciju carinskih službi i analizira tok dužnosti do Komisijinog primitka predmetnih iznosa i knjiženja u računovodstvenoj dokumentaciji. |
| --- | --- |

V.

U pogledu prihoda, ispitivanje koje je Sud proveo nad vlastitim sredstvima temeljenima na porezu na dodanu vrijednosti i bruto nacionalnom dohotku polazi od relevantnih makroekonomskih agregata na temelju kojih se ta sredstva izračunavaju te procjenjuje Komisijine sustave za njihovu obradu do primitka doprinosa država članica i njihovog knjiženja u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji. U pogledu tradicionalnih vlastitih sredstava, Sud ispituje računovodstvenu dokumentaciju carinskih službi i analizira tok dužnosti do Komisijinog primitka predmetnih iznosa i knjiženja u računovodstvenoj dokumentaciji.

| VI. | U pogledu rashoda, Sud ispituje transakcije plaćanja u kojima su rashodi nastali, uknjiženi i prihvaćeni („rashodovna plaćanja”). Tim su ispitivanjem obuhvaćene sve kategorije plaćanja (uključujući i plaćanja za kupnju imovine) osim predujmova u trenutku njihovoga izvršenja. Plaćanja predujmova ispituju se kada primatelj sredstava dostavi opravdanje za njihovo pravilno korištenje te kad institucija ili tijelo prihvati to opravdanje i obračuna isplatu predujma, bilo iste godine ili kasnije. |
| --- | --- |

VI.

U pogledu rashoda, Sud ispituje transakcije plaćanja u kojima su rashodi nastali, uknjiženi i prihvaćeni („rashodovna plaćanja”). Tim su ispitivanjem obuhvaćene sve kategorije plaćanja (uključujući i plaćanja za kupnju imovine) osim predujmova u trenutku njihovoga izvršenja. Plaćanja predujmova ispituju se kada primatelj sredstava dostavi opravdanje za njihovo pravilno korištenje te kad institucija ili tijelo prihvati to opravdanje i obračuna isplatu predujma, bilo iste godine ili kasnije.

| VII. | Sud prikupljene revizijske dokaze smatra dostatnima i prikladnima da budu temelj njegovih mišljenja. |
| --- | --- |

VII.

Sud prikupljene revizijske dokaze smatra dostatnima i prikladnima da budu temelj njegovih mišljenja.

Pouzdanost računovodstvene dokumentacije

Mišljenje o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije

| VIII. | Prema mišljenju Suda, konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za godinu koja je završila na dan 31. prosinca 2012. godine u svim značajnim aspektima pošteno prikazuje financijsko stanje Unije na dan 31. prosinca 2012. godine, kao i rezultate poslovanja, novčane tokove i promjene u neto imovini za tu dovršenu godinu, u skladu s Financijskom uredbom i računovodstvenim pravilima koja se temelje na međunarodno prihvaćenim računovodstvenim standardima za javni sektor. |
| --- | --- |

VIII.

Prema mišljenju Suda, konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za godinu koja je završila na dan 31. prosinca 2012. godine u svim značajnim aspektima pošteno prikazuje financijsko stanje Unije na dan 31. prosinca 2012. godine, kao i rezultate poslovanja, novčane tokove i promjene u neto imovini za tu dovršenu godinu, u skladu s Financijskom uredbom i računovodstvenim pravilima koja se temelje na međunarodno prihvaćenim računovodstvenim standardima za javni sektor.

Zakonitost i pravilnost transakcija vezanih za računovodstvenu dokumentaciju

Prihodi

Mišljenje o zakonitosti i pravilnosti prihoda vezanih za računovodstvenu dokumentaciju

| IX. | Prema mišljenju Suda, prihodi vezani za računovodstvenu dokumentaciju za godinu koja je završila 31. prosinca 2012. godine zakonite su i pravilne u svim značajnim aspektima. |
| --- | --- |

IX.

Prema mišljenju Suda, prihodi vezani za računovodstvenu dokumentaciju za godinu koja je završila 31. prosinca 2012. godine zakonite su i pravilne u svim značajnim aspektima.

Obveze

Mišljenje o zakonitosti i pravilnosti obveza vezanih za računovodstvenu dokumentaciju

| X. | Prema mišljenju Suda, obveze vezane za računovodstvenu dokumentaciju za godinu koja je završila 31. prosinca 2012. godine zakonite su i pravilne u svim značajnim aspektima. |
| --- | --- |

X.

Prema mišljenju Suda, obveze vezane za računovodstvenu dokumentaciju za godinu koja je završila 31. prosinca 2012. godine zakonite su i pravilne u svim značajnim aspektima.

Plaćanja

Osnova za nepovoljno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti plaćanja vezanih za računovodstvenu dokumentaciju

| XI. | Sud zaključuje da su ispitani nadzorni i kontrolni sustavi država članica djelomično djelotvorni u osiguravanju zakonitosti i pravilnosti plaćanja vezanih za računovodstvenu dokumentaciju (odlomak VI.). U svim skupinama politika koje obuhvaćaju operativne rashode postoje značajne pogreške. Sud je procijenio da je najizglednija stopa pogreške za rashodovna plaćanja vezana za računovodstvenu dokumentaciju iznosila 4,8 % (3). |
| --- | --- |

XI.

Sud zaključuje da su ispitani nadzorni i kontrolni sustavi država članica djelomično djelotvorni u osiguravanju zakonitosti i pravilnosti plaćanja vezanih za računovodstvenu dokumentaciju (odlomak VI.). U svim skupinama politika koje obuhvaćaju operativne rashode postoje značajne pogreške. Sud je procijenio da je najizglednija stopa pogreške za rashodovna plaćanja vezana za računovodstvenu dokumentaciju iznosila 4,8 % (3).

Nepovoljno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti plaćanja vezanih za računovodstvenu dokumentaciju

| XII. | Prema mišljenju Suda, zbog značaja činjenica pojašnjenih u osnovi za nepovoljno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti plaćanja vezanih za računovodstvenu dokumentaciju, u plaćanjima vezanima za računovodstvenu dokumentaciju za godinu koja je završila dana 31. prosinca 2012. godine postoje značajne pogreške. |
| --- | --- |

XII.

Prema mišljenju Suda, zbog značaja činjenica pojašnjenih u osnovi za nepovoljno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti plaćanja vezanih za računovodstvenu dokumentaciju, u plaćanjima vezanima za računovodstvenu dokumentaciju za godinu koja je završila dana 31. prosinca 2012. godine postoje značajne pogreške.

5. rujna 2013.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsjednik

Europski revizorski sud

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luksemburg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolidirani financijski izvještaji sadrže bilancu, izvještaj o financijskom rezultatu, izvješće o novčanom toku, izvješće o promjenama u neto imovini i kratki prikaz važnih računovodstvenih politika i druga pojašnjenja (uključujući i izvješćivanje po segmentima).

1

(2)  Skupna izvješća o izvršenju proračuna obuhvaćaju skupna izvješća o izvršenju proračuna i pojašnjenja.

2

(3)  Na temelju pristupa uzorkovanju koji se koristio prethodnih godina, procjena najizglednije pogreške iznosila bi 4,5 %.

3

---