# Europeiska unionens C 332E/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2013.332.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 332E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången15 november 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2013.332.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 332E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången15 november 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 12–14 juni 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 284 E, 20.9.2012.ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 12 juni 2012 |
| 2013/C 332E/01 | Utvecklingssamarbete med LatinamerikaEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om att fastställa ett nytt utvecklingssamarbete med Latinamerika (2011/2286(INI)) | 1 |
| 2013/C 332E/02 | Gränsöverskridande frivilliginsatser i EUEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om erkännande och främjande av gränsöverskridande frivilliginsatser i EU (2011/2293(INI)) | 14 |
| 2013/C 332E/03 | Skydd av kritisk infrastruktur: vägen mot global it-säkerhetEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om skydd av kritisk infrastruktur – resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet (2011/2284(INI)) | 22 |
| 2013/C 332E/04 | Energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränserEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om inledandet av ett energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränser: En strategisk metod för en trygg, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning (2012/2029(INI)) | 28 |
| | Onsdagen den 13 juni 2012 |
| 2013/C 332E/05 | Den fleråriga budgetramen och egna medelEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om den fleråriga budgetramen och egna medel (2012/2678(RSP)) | 42 |
| 2013/C 332E/06 | EU:s handelsförhandlingar med JapanEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om handelsförhandlingarna mellan EU och Japan (2012/2651(RSP)) | 44 |
| 2013/C 332E/07 | Guinea-BissauEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om militärkuppen i Guinea-Bissau (2012/2660(RSP)) | 45 |
| 2013/C 332E/08 | Sudan och SydsudanEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om situationen i Sudan och Sydsudan (2012/2659(RSP)) | 49 |
| 2013/C 332E/09 | Handelsavtal mellan EU och Colombia och PeruEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om EU:s handelsavtal med Colombia och Peru (2012/2628(RSP)) | 52 |
| 2013/C 332E/10 | Förhandlingarna om FN:s vapenhandelsfördragEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om förhandlingarna om FN:s vapenhandelsfördrag (2012/2636(RSP)) | 58 |
| 2013/C 332E/11 | Uppföljning av valen i Demokratiska republiken KongoEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om valövervakning i Demokratiska republiken Kongo (2012/2673(RSP)) | 63 |
| | Torsdagen den 14 juni 2012 |
| 2013/C 332E/12 | Offentliga samråd och dessas tillgänglighet på samtliga EU-språkEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om de offentliga samråden och deras tillgänglighet på samtliga EU-språk (2012/2676(RSP)) | 68 |
| 2013/C 332E/13 | Situationen i TibetEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om människorättssituationen i Tibet (2012/2685(RSP)) | 69 |
| 2013/C 332E/14 | Framtiden för inremarknadsaktenEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om Inremarknadsakten: De kommande åtgärderna för att skapa tillväxt (2012/2663(RSP)) | 72 |
| 2013/C 332E/15 | Framtiden för EU:s bolagsrättEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om framtiden för EU:s bolagsrätt (2012/2669(RSP)) | 78 |
| 2013/C 332E/16 | Återhämtning med ökad sysselsättningEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (2012/2647(RSP)) | 81 |
| 2013/C 332E/17 | Kvinnlig könsstympningEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om avskaffande av kvinnlig könsstympning (2012/2684(RSP)) | 87 |
| 2013/C 332E/18 | Defekta silikongelfyllda bröstimplantat från det franska företaget PIPEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om defekta silikongelfyllda bröstimplantat tillverkade av det franska företaget PIP (2012/2621(RSP)) | 89 |
| 2013/C 332E/19 | Mänskliga rättigheter och säkerhetssituationen i SahelregionenEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om mänskliga rättigheter och säkerhetsläget i Sahelområdet (2012/2680(RSP)) | 94 |
| 2013/C 332E/20 | Fall av straffrihet i FilippinernaEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om fallen av straffrihet i Filippinerna (2012/2681(RSP)) | 99 |
| 2013/C 332E/21 | Situationen för de etniska minoriteterna i IranEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om situationen för etniska minoriteter i Iran (2012/2682(RSP)) | 102 |
| 2013/C 332E/22 | Instiftandet av Europeiska veckan för ökad medvetenhet om hjärtstilleståndEuropaparlamentets förklaring av den 14 juni 2012 om instiftandet av Europeiska veckan för ökad medvetenhet om hjärtstillestånd | 104 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 13 juni 2012 |
| 2013/C 332E/23 | Rekommendation till rådet om FN:s generalförsamlings 67:e sessionEuropaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om FN:s generalförsamlings 67:e session (2012/2036(INI)) | 106 |
| 2013/C 332E/24 | EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (2012/2088(INI)) | 114 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 12–14 juni 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 284 E, 20.9.2012.ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 12 juni 2012

2013/C 332E/01

Utvecklingssamarbete med LatinamerikaEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om att fastställa ett nytt utvecklingssamarbete med Latinamerika (2011/2286(INI))

1

2013/C 332E/02

Gränsöverskridande frivilliginsatser i EUEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om erkännande och främjande av gränsöverskridande frivilliginsatser i EU (2011/2293(INI))

14

2013/C 332E/03

Skydd av kritisk infrastruktur: vägen mot global it-säkerhetEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om skydd av kritisk infrastruktur – resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet (2011/2284(INI))

22

2013/C 332E/04

Energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränserEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om inledandet av ett energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränser: En strategisk metod för en trygg, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning (2012/2029(INI))

28

Onsdagen den 13 juni 2012

2013/C 332E/05

Den fleråriga budgetramen och egna medelEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om den fleråriga budgetramen och egna medel (2012/2678(RSP))

42

2013/C 332E/06

EU:s handelsförhandlingar med JapanEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om handelsförhandlingarna mellan EU och Japan (2012/2651(RSP))

44

2013/C 332E/07

Guinea-BissauEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om militärkuppen i Guinea-Bissau (2012/2660(RSP))

45

2013/C 332E/08

Sudan och SydsudanEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om situationen i Sudan och Sydsudan (2012/2659(RSP))

49

2013/C 332E/09

Handelsavtal mellan EU och Colombia och PeruEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om EU:s handelsavtal med Colombia och Peru (2012/2628(RSP))

52

2013/C 332E/10

Förhandlingarna om FN:s vapenhandelsfördragEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om förhandlingarna om FN:s vapenhandelsfördrag (2012/2636(RSP))

58

2013/C 332E/11

Uppföljning av valen i Demokratiska republiken KongoEuropaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om valövervakning i Demokratiska republiken Kongo (2012/2673(RSP))

63

Torsdagen den 14 juni 2012

2013/C 332E/12

Offentliga samråd och dessas tillgänglighet på samtliga EU-språkEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om de offentliga samråden och deras tillgänglighet på samtliga EU-språk (2012/2676(RSP))

68

2013/C 332E/13

Situationen i TibetEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om människorättssituationen i Tibet (2012/2685(RSP))

69

2013/C 332E/14

Framtiden för inremarknadsaktenEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om Inremarknadsakten: De kommande åtgärderna för att skapa tillväxt (2012/2663(RSP))

72

2013/C 332E/15

Framtiden för EU:s bolagsrättEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om framtiden för EU:s bolagsrätt (2012/2669(RSP))

78

2013/C 332E/16

Återhämtning med ökad sysselsättningEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (2012/2647(RSP))

81

2013/C 332E/17

Kvinnlig könsstympningEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om avskaffande av kvinnlig könsstympning (2012/2684(RSP))

87

2013/C 332E/18

Defekta silikongelfyllda bröstimplantat från det franska företaget PIPEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om defekta silikongelfyllda bröstimplantat tillverkade av det franska företaget PIP (2012/2621(RSP))

89

2013/C 332E/19

Mänskliga rättigheter och säkerhetssituationen i SahelregionenEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om mänskliga rättigheter och säkerhetsläget i Sahelområdet (2012/2680(RSP))

94

2013/C 332E/20

Fall av straffrihet i FilippinernaEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om fallen av straffrihet i Filippinerna (2012/2681(RSP))

99

2013/C 332E/21

Situationen för de etniska minoriteterna i IranEuropaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om situationen för etniska minoriteter i Iran (2012/2682(RSP))

102

2013/C 332E/22

Instiftandet av Europeiska veckan för ökad medvetenhet om hjärtstilleståndEuropaparlamentets förklaring av den 14 juni 2012 om instiftandet av Europeiska veckan för ökad medvetenhet om hjärtstillestånd

104

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 13 juni 2012

2013/C 332E/23

Rekommendation till rådet om FN:s generalförsamlings 67:e sessionEuropaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om FN:s generalförsamlings 67:e session (2012/2036(INI))

106

2013/C 332E/24

EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (2012/2088(INI))

114

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 12 juni 2012 |
| 2013/C 332E/25 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter - ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana - skor från SpanienEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana skor från Spanien) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD)) | 118 |
| BILAGA | 121 |
| 2013/C 332E/26 | Förslag till ändringsbudget nr 2/2012: Solidaritetsfonden till följd av översvämningarna i Italien (Ligurien och Toskana) under 2011Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om rådets ståndpunkt avseende förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD)) | 121 |
| 2013/C 332E/27 | Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond: översvämningar i Ligurien och ToscanaEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD)) | 122 |
| BILAGA | 123 |
| 2013/C 332E/28 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: EGF/2012/000 TA 2012 – tekniskt stöd på kommissionens initiativEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EGF/2012/000 TA 2012 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD)) | 123 |
| BILAGA | 126 |
| | Onsdagen den 13 juni 2012 |
| 2013/C 332E/29 | Utnämning av en ledamot av revisionsrätten (Iliana Ivanova - Bulgarien)Europaparlamentets beslut av den 13 juni 2012 om nomineringen av Iliana Ivanova till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE)) | 127 |
| 2013/C 332E/30 | Allmänna preferenssystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2011)0117Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 | 128 |
| 2013/C 332E/31 | Den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har allvarliga problem i fråga om deras finansiella stabilitet i euroområdet ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 13 juni 2012 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) | 128 |
| 2013/C 332E/32 | Övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 13 juni 2012 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD)) | 150 |
| 2013/C 332E/33 | Utvidgning av den geografiska räckvidden för EBRD:s verksamhet till södra och östra Medelhavsområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) i syfte att utvidga den geografiska räckvidden för EBRD:s verksamhet till södra och östra Medelhavsområdet (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2011)0442Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2012/EU om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) i syfte att utvidga den geografiska räckvidden för EBRD:s verksamhet till södra och östra Medelhavsområdet | 177 |
| | Torsdagen den 14 juni 2012 |
| 2013/C 332E/34 | Sillbeståndet i området väster om Skottland ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2011)0345Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1300/2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet | 178 |
| 2013/C 332E/35 | Allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (KOM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD)) | 182 |
| P7_TC1-COD(2010)0377Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om ändring och senare upphävande av rådets direktiv 96/82/EG | 183 |
| Bilaga | 183 |
| 2013/C 332E/36 | Livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och livsmedel för speciella medicinska ändamål ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och om livsmedel för speciella medicinska ändamål (KOM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2011)0156Europaparlament ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och,om livsmedel för speciella medicinska ändamål, om livsmedel för personer med glutenintolerans samt om livsmedel avsedda för användning i kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll [Ändr. 1] (
  1
  ) | 184 |
| Bilaga I | 207 |
| Bilaga II | 207 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 12 juni 2012

2013/C 332E/25

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter - ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana - skor från SpanienEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana skor från Spanien) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

118

BILAGA

BILAGA

121

2013/C 332E/26

Förslag till ändringsbudget nr 2/2012: Solidaritetsfonden till följd av översvämningarna i Italien (Ligurien och Toskana) under 2011Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om rådets ståndpunkt avseende förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

121

2013/C 332E/27

Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond: översvämningar i Ligurien och ToscanaEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

122

BILAGA

BILAGA

123

2013/C 332E/28

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: EGF/2012/000 TA 2012 – tekniskt stöd på kommissionens initiativEuropaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EGF/2012/000 TA 2012 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

123

BILAGA

BILAGA

126

Onsdagen den 13 juni 2012

2013/C 332E/29

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten (Iliana Ivanova - Bulgarien)Europaparlamentets beslut av den 13 juni 2012 om nomineringen av Iliana Ivanova till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

127

2013/C 332E/30

Allmänna preferenssystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

127

P7_TC1-COD(2011)0117Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008

128

2013/C 332E/31

Den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har allvarliga problem i fråga om deras finansiella stabilitet i euroområdet ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 13 juni 2012 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))

128

2013/C 332E/32

Övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 13 juni 2012 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))

150

2013/C 332E/33

Utvidgning av den geografiska räckvidden för EBRD:s verksamhet till södra och östra Medelhavsområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) i syfte att utvidga den geografiska räckvidden för EBRD:s verksamhet till södra och östra Medelhavsområdet (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

177

P7_TC1-COD(2011)0442Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2012/EU om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) i syfte att utvidga den geografiska räckvidden för EBRD:s verksamhet till södra och östra Medelhavsområdet

177

Torsdagen den 14 juni 2012

2013/C 332E/34

Sillbeståndet i området väster om Skottland ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

178

P7_TC1-COD(2011)0345Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1300/2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet

178

2013/C 332E/35

Allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (KOM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

182

P7_TC1-COD(2010)0377Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om ändring och senare upphävande av rådets direktiv 96/82/EG

183

Bilaga

183

2013/C 332E/36

Livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och livsmedel för speciella medicinska ändamål ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och om livsmedel för speciella medicinska ändamål (KOM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

183

P7_TC1-COD(2011)0156Europaparlament ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och,om livsmedel för speciella medicinska ändamål, om livsmedel för personer med glutenintolerans samt om livsmedel avsedda för användning i kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll [Ändr. 1] (
  1
  )

och,

om livsmedel för personer med glutenintolerans samt om livsmedel avsedda för användning i kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll

1

184

Bilaga I

Bilaga I

207

Bilaga II

Bilaga II

207

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2012–2013 Sammanträdena den 12–14 juni 2012 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 284 E, 20.9.2012. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 12 juni 2012

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/1

---

Tisdagen den 12 juni 2012Utvecklingssamarbete med Latinamerika

P7_TA(2012)0235

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om att fastställa ett nytt utvecklingssamarbete med Latinamerika (2011/2286(INI))

2013/C 332 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förklaringarna från de sex toppmöten mellan stats- och regeringschefer i Latinamerika och Västindien och EU som hållits i Rio de Janeiro (den 28–29 juni 1999), Madrid (den 17–18 maj 2002), Guadalajara (den 28–29 maj 2004), Wien (den 12–13 maj 2006), Lima (den 16–17 maj 2008) och Madrid (den 17–18 maj 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från de sex toppmöten mellan stats- och regeringschefer i Latinamerika och Västindien och EU som hållits i Rio de Janeiro (den 28–29 juni 1999), Madrid (den 17–18 maj 2002), Guadalajara (den 28–29 maj 2004), Wien (den 12–13 maj 2006), Lima (den 16–17 maj 2008) och Madrid (den 17–18 maj 2010),

| — | med beaktande av den förklaring som antogs vid det 21:a iberoamerikanska toppmötet för stats- och regeringschefer, som hölls i Asunción (Paraguay) den 28–29 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som antogs vid det 21:a iberoamerikanska toppmötet för stats- och regeringschefer, som hölls i Asunción (Paraguay) den 28–29 oktober 2011,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), Kyotoprotokollet och resultaten av den femtonde partskonferensen för UNFCCC i Köpenhamn samt av den sextonde partskonferensen i Cancún och den sjuttonde i Durban, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), Kyotoprotokollet och resultaten av den femtonde partskonferensen för UNFCCC i Köpenhamn samt av den sextonde partskonferensen i Cancún och den sjuttonde i Durban,

| — | med beaktande av Monterreyförklaringen (2002), konferensen om utvecklingsfinansiering i Doha (2008), Parisförklaringen (2005) och agendan för förändring från Accra (2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreyförklaringen (2002), konferensen om utvecklingsfinansiering i Doha (2008), Parisförklaringen (2005) och agendan för förändring från Accra (2008),

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken millennieutvecklingsmålen formuleras som kriterier som fastställts gemensamt av det internationella samfundet för att utrota fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken millennieutvecklingsmålen formuleras som kriterier som fastställts gemensamt av det internationella samfundet för att utrota fattigdomen,

| — | med beaktande av den förklaring och den handlingsplan som antogs vid högnivåmötet i Busan i december 2011 om utvecklingsbiståndets effektivitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och den handlingsplan som antogs vid högnivåmötet i Busan i december 2011 om utvecklingsbiståndets effektivitet,

| — | med beaktande av förberedelseprocessen inför FN:s konferens om en hållbar utveckling (Rio+20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förberedelseprocessen inför FN:s konferens om en hållbar utveckling (Rio+20),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det fjortonde ministermötet mellan Riogruppen och EU som hölls i Prag den 13–14 maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det fjortonde ministermötet mellan Riogruppen och EU som hölls i Prag den 13–14 maj 2009,

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken ”[d]et främsta målet för unionens politik på detta område ska vara minskning och på sikt utrotning av fattigdom. Unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken ”[d]et främsta målet för unionens politik på detta område ska vara minskning och på sikt utrotning av fattigdom. Unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (1), och särskilt dess punkt 61, där man erkänner medelinkomstländernas betydelse för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås och där de svårigheter som dessa länder står inför tillsammans med den grupp medelinkomstländer som har högre inkomster avspeglas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (1), och särskilt dess punkt 61, där man erkänner medelinkomstländernas betydelse för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås och där de svårigheter som dessa länder står inför tillsammans med den grupp medelinkomstländer som har högre inkomster avspeglas,

| — | med beaktande av uppförandekoden om komplementaritet och arbetsfördelning från 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden om komplementaritet och arbetsfördelning från 2007,

| — | med beaktande av rådets slutsatser från den 8 december 2009 om förhållandet mellan EU och Latinamerika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från den 8 december 2009 om förhållandet mellan EU och Latinamerika,

| — | med beaktande av Madridhandlingsplanen som antogs vid EU–Latinamerika/Västindien-toppmötet i maj 2010 och dess följande sex tematiska huvudlinjer: 1. Vetenskap, forskning, innovation och teknik. 2. Hållbar utveckling, miljö, klimatförändringen, biologisk mångfald och energi. 3. Regional integration och sammankoppling, för att främja social inkludering och sammanhållning. 4. Migration. 5. Utbildning och sysselsättning. 6. Droger, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Madridhandlingsplanen som antogs vid EU–Latinamerika/Västindien-toppmötet i maj 2010 och dess följande sex tematiska huvudlinjer: 1. Vetenskap, forskning, innovation och teknik. 2. Hållbar utveckling, miljö, klimatförändringen, biologisk mångfald och energi. 3. Regional integration och sammankoppling, för att främja social inkludering och sammanhållning. 4. Migration. 5. Utbildning och sysselsättning. 6. Droger,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (2),

| — | med beaktande av kommissionens dokument om regional programplanering för Latinamerika (2007–2013) av den 12 juli 2007 (E/2007/1417) och halvtidsutvärderingen av detsamma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens dokument om regional programplanering för Latinamerika (2007–2013) av den 12 juli 2007 (E/2007/1417) och halvtidsutvärderingen av detsamma,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2009”Europeiska unionen och Latinamerika: Globala aktörer i partnerskap” (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2009”Europeiska unionen och Latinamerika: Globala aktörer i partnerskap” (COM(2009)0495),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2009”En konsekvent politik för utveckling – Att upprätta den politiska ramen för en gemensam strategi på EU-nivå” (COM(2009)0458) och av slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 17 november 2009 om konsekvens i utvecklingspolitiken och den operativa ramen för biståndseffektivitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2009”En konsekvent politik för utveckling – Att upprätta den politiska ramen för en gemensam strategi på EU-nivå” (COM(2009)0458) och av slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 17 november 2009 om konsekvens i utvecklingspolitiken och den operativa ramen för biståndseffektivitet,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 10 november 2010”EU:s utvecklingspolitik till stöd för en socialt integrerande tillväxt och en hållbar utveckling. Att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare” (COM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 10 november 2010”EU:s utvecklingspolitik till stöd för en socialt integrerande tillväxt och en hållbar utveckling. Att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare” (COM(2010)0629),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande den 13 oktober 2011”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring”, (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande den 13 oktober 2011”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring”, (COM(2011)0637),

| — | med beaktande av rådets och Europaparlamentets meddelande av den 20 augusti 2009”Bortom BNP. Att mäta framsteg i en föränderlig värld” (COM(2009)0433), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och Europaparlamentets meddelande av den 20 augusti 2009”Bortom BNP. Att mäta framsteg i en föränderlig värld” (COM(2009)0433),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”Förberedelse av den fleråriga finansieringsramen för finansieringen av EU:s samarbete med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet samt de utomeuropeiska länderna och territorierna under perioden 2014–2020” (COM(2011)0837, SEK(2011)1459, SEK(2011)1460), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”Förberedelse av den fleråriga finansieringsramen för finansieringen av EU:s samarbete med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet samt de utomeuropeiska länderna och territorierna under perioden 2014–2020” (COM(2011)0837, SEK(2011)1459, SEK(2011)1460),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett partnerskapsinstrument med tredjeländer (COM(2011)0843, SEK(2011)1475, SEK(2011)1476), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett partnerskapsinstrument med tredjeländer (COM(2011)0843, SEK(2011)1475, SEK(2011)1476),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En budget för Europa 2020” av den 29 juni 2011 (COM(2011)0500) och kommissionens arbetsdokument av samma datum ”En budget för Europa 2020: det befintliga finansieringssystemet, utmaningar som vi står inför, resultat från samrådet med aktörerna och olika valmöjligheter avseende de huvudsakliga horisontella och sektoriella inslagen” (SEK(2011)0868), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En budget för Europa 2020” av den 29 juni 2011 (COM(2011)0500) och kommissionens arbetsdokument av samma datum ”En budget för Europa 2020: det befintliga finansieringssystemet, utmaningar som vi står inför, resultat från samrådet med aktörerna och olika valmöjligheter avseende de huvudsakliga horisontella och sektoriella inslagen” (SEK(2011)0868),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets gemensamma meddelande från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Europa i världen: En ny strategi för finansiering av EU:s yttre åtgärder” (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets gemensamma meddelande från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Europa i världen: En ny strategi för finansiering av EU:s yttre åtgärder” (COM(2011)0865),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (COM(2011)0840, SEK(2011)1469, SEK(2011)1470), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (COM(2011)0840, SEK(2011)1469, SEK(2011)1470),

| — | med beaktande av resolutionerna från den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika (Eurolat) och i synnerhet de resolutioner som antogs vid det femte ordinarie plenarsammanträdet som hölls den 18–19 maj 2011 i Montevideo, Uruguay, om framtidsutsikterna för handelsförbindelserna mellan EU och Latinamerika och om strategier för skydd och skapande av sysselsättning, särskilt för kvinnor och ungdomar samt om förbindelserna mellan EU och Latinamerika i fråga om säkerhet och försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika (Eurolat) och i synnerhet de resolutioner som antogs vid det femte ordinarie plenarsammanträdet som hölls den 18–19 maj 2011 i Montevideo, Uruguay, om framtidsutsikterna för handelsförbindelserna mellan EU och Latinamerika och om strategier för skydd och skapande av sysselsättning, särskilt för kvinnor och ungdomar samt om förbindelserna mellan EU och Latinamerika i fråga om säkerhet och försvar,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 november 2001 om det globala partnerskapet och den gemensamma strategin för förbindelserna mellan EU och Latinamerika (3), respektive av den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan EU och Latinamerika (4) och av den 24 april 2008 om det femte toppmötet mellan EU och Latinamerika och Västindien i Lima (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 november 2001 om det globala partnerskapet och den gemensamma strategin för förbindelserna mellan EU och Latinamerika (3), respektive av den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan EU och Latinamerika (4) och av den 24 april 2008 om det femte toppmötet mellan EU och Latinamerika och Västindien i Lima (5),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (6), av den 21 oktober 2010 om EU:s handelsförbindelser med Latinamerika (7) och av den 5 juli 2011 om att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (6), av den 21 oktober 2010 om EU:s handelsförbindelser med Latinamerika (7) och av den 5 juli 2011 om att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare (8),

| — | med beaktande av undersökningen om EU:s nya utvecklingssamarbete med Latinamerika: betoning på social sammanhållning, regional integration och syd-sydsamarbete (december 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen om EU:s nya utvecklingssamarbete med Latinamerika: betoning på social sammanhållning, regional integration och syd-sydsamarbete (december 2011),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0159/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0159/2012), och av följande skäl:

| A. | Såsom det fastställs i Lissabonfördraget är utvecklingssamarbetets övergripande mål att utrota fattigdom och främja hållbar ekonomisk och social utveckling, inbegripet att uppnå millennieutvecklingsmålen till 2015. |
| --- | --- |

A.

Såsom det fastställs i Lissabonfördraget är utvecklingssamarbetets övergripande mål att utrota fattigdom och främja hållbar ekonomisk och social utveckling, inbegripet att uppnå millennieutvecklingsmålen till 2015.

| B. | Trots att regionen tillhör den grupp medelinkomstländer som har uppnått anmärkningsvärda framsteg i fråga om fattigdomsminskning – från 44 procent till 33 procent på bara ett årtionde – och ojämlikhetsminskning genom ekonomisk tillväxt och sociala reformer, lever var tredje latinamerikan, dvs. 180 miljoner människor, fortfarande under fattigdomsgränsen (52 miljoner människor lever på mindre än 2 euro om dagen) och tio länder i regionen tillhör alltjämt de femton mest ojämlika i världen (9). I vissa länder uppgår andelen undernärda till över 20 procent och 28 miljoner medborgare kan varken läsa eller skriva, medan 44 miljoner människor står utanför de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

B.

Trots att regionen tillhör den grupp medelinkomstländer som har uppnått anmärkningsvärda framsteg i fråga om fattigdomsminskning – från 44 procent till 33 procent på bara ett årtionde – och ojämlikhetsminskning genom ekonomisk tillväxt och sociala reformer, lever var tredje latinamerikan, dvs. 180 miljoner människor, fortfarande under fattigdomsgränsen (52 miljoner människor lever på mindre än 2 euro om dagen) och tio länder i regionen tillhör alltjämt de femton mest ojämlika i världen (9). I vissa länder uppgår andelen undernärda till över 20 procent och 28 miljoner medborgare kan varken läsa eller skriva, medan 44 miljoner människor står utanför de sociala trygghetssystemen.

| C. | IMF bedömde den genomsnittliga nivån på BNP-tillväxten i Latinamerika till 4,5 procent för 2011, men vi står för närvarande inför en global ekonomisk inbromsning under 2012 eftersom den stora osäkerheten ännu kvarstår om konsekvenserna för regionen av den globala ekonomiska och finansiella krisen. |
| --- | --- |

C.

IMF bedömde den genomsnittliga nivån på BNP-tillväxten i Latinamerika till 4,5 procent för 2011, men vi står för närvarande inför en global ekonomisk inbromsning under 2012 eftersom den stora osäkerheten ännu kvarstår om konsekvenserna för regionen av den globala ekonomiska och finansiella krisen.

| D. | Medelinkomstländerna utgör en motor för den regionala utvecklingen och integrationen, men en kris bland dem står i vägen för framsteg i låginkomstländerna i deras regioner. |
| --- | --- |

D.

Medelinkomstländerna utgör en motor för den regionala utvecklingen och integrationen, men en kris bland dem står i vägen för framsteg i låginkomstländerna i deras regioner.

| E. | Inbromsningen drabbar inte regionens länder lika och i Bolivia, Honduras, Nicaragua och Surinam är det externa biståndet fortfarande en av de viktigaste källorna till utvecklingsfinansiering tillsammans med bidraget från emigranters penningförsändelser, vilket uppgår till mellan 6 och 25 procent av dessa länders BNP. |
| --- | --- |

E.

Inbromsningen drabbar inte regionens länder lika och i Bolivia, Honduras, Nicaragua och Surinam är det externa biståndet fortfarande en av de viktigaste källorna till utvecklingsfinansiering tillsammans med bidraget från emigranters penningförsändelser, vilket uppgår till mellan 6 och 25 procent av dessa länders BNP.

| F. | Vid fastställandet av en ny samarbetspolitik bör de specifika prioriteringarna för och behoven hos varje enskilt land beaktas och EU bör samarbeta med alla latinamerikanska länder, och särskilt med medelinkomstländerna, för att leda syd-sydsamarbetet och kampen mot fattigdom och utvecklingen på regional och global nivå. |
| --- | --- |

F.

Vid fastställandet av en ny samarbetspolitik bör de specifika prioriteringarna för och behoven hos varje enskilt land beaktas och EU bör samarbeta med alla latinamerikanska länder, och särskilt med medelinkomstländerna, för att leda syd-sydsamarbetet och kampen mot fattigdom och utvecklingen på regional och global nivå.

| G. | Social sammanhållning har varit ett centralt mål för det strategiska partnerskapet sedan detta inrättades vid toppmötet i Guadalajara 2004, mot bakgrund av den betydelse som en effektivare omfördelning av inkomster och förmögenhet, genom en lämplig politik som stimulerar en hållbar utveckling samt större rättvisa och social sammanhållning, har för regionen. |
| --- | --- |

G.

Social sammanhållning har varit ett centralt mål för det strategiska partnerskapet sedan detta inrättades vid toppmötet i Guadalajara 2004, mot bakgrund av den betydelse som en effektivare omfördelning av inkomster och förmögenhet, genom en lämplig politik som stimulerar en hållbar utveckling samt större rättvisa och social sammanhållning, har för regionen.

| H. | Mänskliga rättigheter, demokrati och en god samhällsstyrning har en särskild relevans inom agendan för förändring. Latinamerika är en kontinent där demokratin över lag har fått fäste, med vilken EU delar demokratiska värderingar och principer och inom vilken det är nödvändigt att stödja statens samhällsstyrning och institutioner, som hotas av våld och osäkerhet. |
| --- | --- |

H.

Mänskliga rättigheter, demokrati och en god samhällsstyrning har en särskild relevans inom agendan för förändring. Latinamerika är en kontinent där demokratin över lag har fått fäste, med vilken EU delar demokratiska värderingar och principer och inom vilken det är nödvändigt att stödja statens samhällsstyrning och institutioner, som hotas av våld och osäkerhet.

| I. | I medelinkomstländerna kommer det att vara lämpligare att omdirigera biståndet till en förstärkning av den institutionella kapaciteten och lagstiftningskapaciteten, till utformning av offentlig politik, stöd till sociala aktörer samt till mobilisering av ytterligare resurser utöver det offentliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

I.

I medelinkomstländerna kommer det att vara lämpligare att omdirigera biståndet till en förstärkning av den institutionella kapaciteten och lagstiftningskapaciteten, till utformning av offentlig politik, stöd till sociala aktörer samt till mobilisering av ytterligare resurser utöver det offentliga utvecklingsbiståndet.

| J. | Latinamerika och EU bildar ett biregionalt strategiskt partnerskap på grundval av gemensamma värderingar och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Två av EU:s nio strategiska partner i världen finns i Latinamerika (Brasilien och Mexiko). EU är den största investeraren, den näst största handelspartnern och den viktigaste utvecklingsbiståndsgivaren, med en andel på 53 procent av det sammanlagda offentliga utvecklingsbistånd som regionen tar emot. |
| --- | --- |

J.

Latinamerika och EU bildar ett biregionalt strategiskt partnerskap på grundval av gemensamma värderingar och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Två av EU:s nio strategiska partner i världen finns i Latinamerika (Brasilien och Mexiko). EU är den största investeraren, den näst största handelspartnern och den viktigaste utvecklingsbiståndsgivaren, med en andel på 53 procent av det sammanlagda offentliga utvecklingsbistånd som regionen tar emot.

| K. | En stor del av världens fattiga bor i dessa medelinkomstländer. I dessa länder förekommer ofta betydande ojämlikhet och en svag samhällsstyrning som riskerar att undergräva hållbarheten i den egna utvecklingsprocessen. Många medelinkomstländer spelar en viktig roll i frågor avseende politik, säkerhet och handel på världsnivå, genom att de framställer och skyddar globala kollektiva nyttigheter och genom att de fungerar som vägledarländer på regional nivå. När en högkonjunktur tar slut är länderna fortfarande sårbara för globala hot på områden såsom ekonomi, miljö och säkerhet. |
| --- | --- |

K.

En stor del av världens fattiga bor i dessa medelinkomstländer. I dessa länder förekommer ofta betydande ojämlikhet och en svag samhällsstyrning som riskerar att undergräva hållbarheten i den egna utvecklingsprocessen. Många medelinkomstländer spelar en viktig roll i frågor avseende politik, säkerhet och handel på världsnivå, genom att de framställer och skyddar globala kollektiva nyttigheter och genom att de fungerar som vägledarländer på regional nivå. När en högkonjunktur tar slut är länderna fortfarande sårbara för globala hot på områden såsom ekonomi, miljö och säkerhet.

| L. | Vissa länder i Latinamerika har börjat delta i insatser avseende utvecklingssamarbete genom regionala samarbetsmekanismer och syd–syd-samarbete. |
| --- | --- |

L.

Vissa länder i Latinamerika har börjat delta i insatser avseende utvecklingssamarbete genom regionala samarbetsmekanismer och syd–syd-samarbete.

| M. | Latinamerika måste förbli en prioritet för EU, vilket avspeglas i de biregionala förbindelserna mellan EU och Latinamerika, där avsevärda framsteg har gjorts under de senaste åren, t.ex. genom partnerskapsavtalen med Centralamerika, Chile och Mexiko, flerpartshandelsavtalet med Colombia och Peru, förhandlingarna med Mercosur, Madridhandlingsplanen och inrättandet av stiftelsen EU-Latinamerika/Västindien. |
| --- | --- |

M.

Latinamerika måste förbli en prioritet för EU, vilket avspeglas i de biregionala förbindelserna mellan EU och Latinamerika, där avsevärda framsteg har gjorts under de senaste åren, t.ex. genom partnerskapsavtalen med Centralamerika, Chile och Mexiko, flerpartshandelsavtalet med Colombia och Peru, förhandlingarna med Mercosur, Madridhandlingsplanen och inrättandet av stiftelsen EU-Latinamerika/Västindien.

| N. | Enligt det europeiska samförståndet om utveckling är stödet till medelinkomstländerna fortfarande viktigt för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

N.

Enligt det europeiska samförståndet om utveckling är stödet till medelinkomstländerna fortfarande viktigt för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås.

| O. | EU bör, genom de avtal som upprättats med partnerländer i regionen, inbegripet partnerskapsavtalen och sitt utvecklingsbistånd, fortsätta att lämna ett betydelsefullt stöd till utvecklings- och stabiliseringsprocessen i regionen. Det är mycket oroväckande att EU kan komma att upphöra med detta när resultaten av processen har konsoliderats. |
| --- | --- |

O.

EU bör, genom de avtal som upprättats med partnerländer i regionen, inbegripet partnerskapsavtalen och sitt utvecklingsbistånd, fortsätta att lämna ett betydelsefullt stöd till utvecklings- och stabiliseringsprocessen i regionen. Det är mycket oroväckande att EU kan komma att upphöra med detta när resultaten av processen har konsoliderats.

| P. | I kommissionens aktuella förslag avseende finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete planeras för en minskning av EU:s bilaterala stöd till medelinkomstländerna i Latinamerika och de grundläggande tjänsterna har tagits bort från förteckningen över prioriteringar för regionen. |
| --- | --- |

P.

I kommissionens aktuella förslag avseende finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete planeras för en minskning av EU:s bilaterala stöd till medelinkomstländerna i Latinamerika och de grundläggande tjänsterna har tagits bort från förteckningen över prioriteringar för regionen.

| Q. | Budgetanslaget för Latinamerika inom det befintliga finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete speglar att denna region är den finansiellt sett mest förbisedda inom den struktur som utgår från kapitel IV i gemenskapsbudgeten, i förhållande till andra områden som tar emot EU-stöd. |
| --- | --- |

Q.

Budgetanslaget för Latinamerika inom det befintliga finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete speglar att denna region är den finansiellt sett mest förbisedda inom den struktur som utgår från kapitel IV i gemenskapsbudgeten, i förhållande till andra områden som tar emot EU-stöd.

| R. | Den sociala sammanhållningen har en vidsträckt dimension som inbegriper kampen mot fattigdom, minskning av ojämlikhet, säkerställande av allmän tillgång till grundläggande tjänster såsom hälsovård, utbildning, pension och en bostad samt erkännande och skydd av den sociala dialogen och av arbetstagares rättigheter. Det behövs en skatteöverenskommelse genom vilken den bästa fördelningen av tillgångarna garanteras på ett rättvist sätt. |
| --- | --- |

R.

Den sociala sammanhållningen har en vidsträckt dimension som inbegriper kampen mot fattigdom, minskning av ojämlikhet, säkerställande av allmän tillgång till grundläggande tjänster såsom hälsovård, utbildning, pension och en bostad samt erkännande och skydd av den sociala dialogen och av arbetstagares rättigheter. Det behövs en skatteöverenskommelse genom vilken den bästa fördelningen av tillgångarna garanteras på ett rättvist sätt.

| S. | Kina har blivit den tredje största investeraren i Latinamerika och har för vissa produkter blivit den främsta eller rentav enda exportmarknaden. EU bör därför spela en aktivare roll för att stärka sina handels- och investeringsförbindelser med latinamerikanska länder inom WTO-systemet. |
| --- | --- |

S.

Kina har blivit den tredje största investeraren i Latinamerika och har för vissa produkter blivit den främsta eller rentav enda exportmarknaden. EU bör därför spela en aktivare roll för att stärka sina handels- och investeringsförbindelser med latinamerikanska länder inom WTO-systemet.

| T. | Oberoende av vilka konnotationer begreppet social sammanhållning har på EU-nivå eller i Latinamerika, kan social sammanhållning i båda regionerna ses som en vägledande princip för den offentliga politiken, genom vilken utvecklingsstrategierna kan inriktas mot att uppnå välfärd för hela befolkningen, så att man kan undvika polarisering, främlingskap och att människor tappar förtroendet för de demokratiska institutionerna. |
| --- | --- |

T.

Oberoende av vilka konnotationer begreppet social sammanhållning har på EU-nivå eller i Latinamerika, kan social sammanhållning i båda regionerna ses som en vägledande princip för den offentliga politiken, genom vilken utvecklingsstrategierna kan inriktas mot att uppnå välfärd för hela befolkningen, så att man kan undvika polarisering, främlingskap och att människor tappar förtroendet för de demokratiska institutionerna.

| U. | Bland de största utmaningarna för givarna i regionen återfinns samstämmigheten mellan olika aktörers politik samt den största möjliga samordningen och komplementariteten inom ramen för en bättre arbetsdelning, som innebär en större koncentration och förutsägbarhet vad gäller biståndet. |
| --- | --- |

U.

Bland de största utmaningarna för givarna i regionen återfinns samstämmigheten mellan olika aktörers politik samt den största möjliga samordningen och komplementariteten inom ramen för en bättre arbetsdelning, som innebär en större koncentration och förutsägbarhet vad gäller biståndet.

| V. | Välståndsuppbyggnad och kampen mot fattigdom, ojämlikhet, utestängning och diskriminering – i synnerhet av kvinnor, unga människor och etniska minoriteter – samt främjandet av social sammanhållning och de mänskliga rättigheterna fortsätter att vara en central prioritering för det strategiska partnerskapet mellan EU och Latinamerika. |
| --- | --- |

V.

Välståndsuppbyggnad och kampen mot fattigdom, ojämlikhet, utestängning och diskriminering – i synnerhet av kvinnor, unga människor och etniska minoriteter – samt främjandet av social sammanhållning och de mänskliga rättigheterna fortsätter att vara en central prioritering för det strategiska partnerskapet mellan EU och Latinamerika.

| W. | Indikatorerna vad gäller kampen mot barna- och mödradödlighet i regionen är nedslående. Jämställdhet mellan könen och politisk och ekonomisk egenmakt för kvinnor är avgörande faktorer för att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

W.

Indikatorerna vad gäller kampen mot barna- och mödradödlighet i regionen är nedslående. Jämställdhet mellan könen och politisk och ekonomisk egenmakt för kvinnor är avgörande faktorer för att minska fattigdomen.

| X. | EU:s allmänna preferenssystem är ett centralt instrument som ska göra det möjligt för utvecklingsländer att delta mer i global handel och på så sätt generera ytterligare exportinkomster för att stödja den ekonomiska tillväxten och genomförandet av utvecklingsstrategier och strategier för fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

X.

EU:s allmänna preferenssystem är ett centralt instrument som ska göra det möjligt för utvecklingsländer att delta mer i global handel och på så sätt generera ytterligare exportinkomster för att stödja den ekonomiska tillväxten och genomförandet av utvecklingsstrategier och strategier för fattigdomsminskning.

| Y. | BNP-index är otillräckligt som ensam indikator för att mäta ojämlikhet och fatta beslut om tilldelning av EU:s utvecklingsbistånd, vars främsta syfte är att utrota fattigdom. |
| --- | --- |

Y.

BNP-index är otillräckligt som ensam indikator för att mäta ojämlikhet och fatta beslut om tilldelning av EU:s utvecklingsbistånd, vars främsta syfte är att utrota fattigdom.

| Z. | Länderna i Latinamerika exporterar mycket mindre till sina grannländer än länder i andra världsdelar. Det relativa låga handelsutbytet beror på stora avstånd, höga avgifter, tullar, separata handelsavtal och otillräckliga infrastrukturnätverk. |
| --- | --- |

Z.

Länderna i Latinamerika exporterar mycket mindre till sina grannländer än länder i andra världsdelar. Det relativa låga handelsutbytet beror på stora avstånd, höga avgifter, tullar, separata handelsavtal och otillräckliga infrastrukturnätverk.

| AA. | Utbildning är, precis som allmän tillgång till offentliga hälso- och sjukvårdstjänster, av avgörande betydelse i kampen mot fattigdom och för att främja social sammanhållning. |
| --- | --- |

AA.

Utbildning är, precis som allmän tillgång till offentliga hälso- och sjukvårdstjänster, av avgörande betydelse i kampen mot fattigdom och för att främja social sammanhållning.

| AB. | Miljöförstöring bidrar direkt till uppkomsten av fattigdom. Latinamerika har jordens största reserver ur miljösynpunkt, med Brasilien, Mexiko, Peru och Colombia som de länder i världen som har störst biologisk mångfald, men samtidigt är kontinenten särskilt sårbar för klimatförändringen. |
| --- | --- |

AB.

Miljöförstöring bidrar direkt till uppkomsten av fattigdom. Latinamerika har jordens största reserver ur miljösynpunkt, med Brasilien, Mexiko, Peru och Colombia som de länder i världen som har störst biologisk mångfald, men samtidigt är kontinenten särskilt sårbar för klimatförändringen.

| AC. | Förbättrad skatteuppbörd är avgörande för att man ska kunna bygga en habil stat som kan ge sina invånare grundläggande tjänster som hälsovård, offentlig renhållning och utbildning. |
| --- | --- |

AC.

Förbättrad skatteuppbörd är avgörande för att man ska kunna bygga en habil stat som kan ge sina invånare grundläggande tjänster som hälsovård, offentlig renhållning och utbildning.

| AD. | De mest förödande konsekvenserna av klimatförändringen och den globala uppvärmningen drabbar i hög utsträckning Latinamerika och Västindien, eftersom länderna i regionen tillhör de mest sårbara i världen. Naturkatastrofer har lett till en 54-procentig nedgång i den regionala BNP:n i Centralamerika. |
| --- | --- |

AD.

De mest förödande konsekvenserna av klimatförändringen och den globala uppvärmningen drabbar i hög utsträckning Latinamerika och Västindien, eftersom länderna i regionen tillhör de mest sårbara i världen. Naturkatastrofer har lett till en 54-procentig nedgång i den regionala BNP:n i Centralamerika.

| AE. | Det finns en uttrycklig hänvisning till den privata sektorn som avgörande aktör för att skapa hållbar tillväxt och bidra till den sociala sammanhållning som ingår i agendan för förändring. |
| --- | --- |

AE.

Det finns en uttrycklig hänvisning till den privata sektorn som avgörande aktör för att skapa hållbar tillväxt och bidra till den sociala sammanhållning som ingår i agendan för förändring.

| AF. | Den biregionala strukturerade och övergripande dialogen om migration mellan EU och Latinamerika är viktig, och det är även viktigt att respekten för alla migranters grundläggande rättigheter garanteras inom politik och praxis avseende migration i båda regionerna. |
| --- | --- |

AF.

Den biregionala strukturerade och övergripande dialogen om migration mellan EU och Latinamerika är viktig, och det är även viktigt att respekten för alla migranters grundläggande rättigheter garanteras inom politik och praxis avseende migration i båda regionerna.

| AG. | Vissa länder i Latinamerika tillhör världens mest våldsamma länder och kriminaliteten med anknytning till olaglig narkotikahandel och organiserad brottslighet, penningtvätt, olaga vapenhandel och korruption utgör fortfarande ett mycket allvarligt problem som hotar regionens utveckling. |
| --- | --- |

AG.

Vissa länder i Latinamerika tillhör världens mest våldsamma länder och kriminaliteten med anknytning till olaglig narkotikahandel och organiserad brottslighet, penningtvätt, olaga vapenhandel och korruption utgör fortfarande ett mycket allvarligt problem som hotar regionens utveckling.

| AH. | Kommissionens förslag till partnerskapsinstrument är inriktat på Europa 2020-strategins genomförande i regionen. I förslaget uppmärksammas i första hand EU:s strategiska partner och de framväxande ekonomierna, men dessutom riktas fokus mot globala utmaningar och hot. |
| --- | --- |

AH.

Kommissionens förslag till partnerskapsinstrument är inriktat på Europa 2020-strategins genomförande i regionen. I förslaget uppmärksammas i första hand EU:s strategiska partner och de framväxande ekonomierna, men dessutom riktas fokus mot globala utmaningar och hot.

| AI. | De demokratiska systemen och allmänhetens säkerhet i Latinamerika hotas av korruption med anknytning till kriminella nätverk, i synnerhet sådana som handlar med narkotika och som tränger sig in i institutionerna, delar upp områden sinsemellan som sina respektive territorier, orsakar skador för utomstående och ger upphov till allvarliga problem för stabiliteten och den politiska samhällsstyrningen. |
| --- | --- |

AI.

De demokratiska systemen och allmänhetens säkerhet i Latinamerika hotas av korruption med anknytning till kriminella nätverk, i synnerhet sådana som handlar med narkotika och som tränger sig in i institutionerna, delar upp områden sinsemellan som sina respektive territorier, orsakar skador för utomstående och ger upphov till allvarliga problem för stabiliteten och den politiska samhällsstyrningen.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att den ekonomiska och finansiella krisens följder visserligen har varit mindre allvarliga i Latinamerika än i andra regioner, men att ojämlikhetssiffrorna liksom fattigdomstalen ändå har förblivit mycket höga och att framstegen har varit otillräckliga när det gäller insatserna för att uppnå sex av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att den ekonomiska och finansiella krisens följder visserligen har varit mindre allvarliga i Latinamerika än i andra regioner, men att ojämlikhetssiffrorna liksom fattigdomstalen ändå har förblivit mycket höga och att framstegen har varit otillräckliga när det gäller insatserna för att uppnå sex av millennieutvecklingsmålen.

| 2. | Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra samordningen mellan EU och Latinamerika när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen, särskilt de åtgärder som syftar till att bekämpa fattigdom, skapa arbetstillfällen och uppnå social delaktighet för marginaliserade grupper. Parlamentet betonar att det millennieutvecklingsmål som syftar till ett globalt partnerskap för utveckling (millennieutvecklingsmål 8) bör stå i centrum för EU:s politik för samarbete med Latinamerika och att man bör välja ut områden där den nya strategin för ”tillväxt för alla” ska genomföras i dessa länder. Parlamentet betonar att Stiftelsen EU–Latinamerika/Västindien på ett betydande sätt kan bidra till uppnåendet av dessa mål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra samordningen mellan EU och Latinamerika när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen, särskilt de åtgärder som syftar till att bekämpa fattigdom, skapa arbetstillfällen och uppnå social delaktighet för marginaliserade grupper. Parlamentet betonar att det millennieutvecklingsmål som syftar till ett globalt partnerskap för utveckling (millennieutvecklingsmål 8) bör stå i centrum för EU:s politik för samarbete med Latinamerika och att man bör välja ut områden där den nya strategin för ”tillväxt för alla” ska genomföras i dessa länder. Parlamentet betonar att Stiftelsen EU–Latinamerika/Västindien på ett betydande sätt kan bidra till uppnåendet av dessa mål.

| 3. | Europaparlamentet anser att de ekonomiska och tekniska framstegen i vissa länder i Latinamerika tvingar fram en omvärdering av målen för EU:s bilaterala utvecklingssamarbete. Parlamentet begär att samarbetet ska få en ändrad inriktning på de områden där det behövs mest när det gäller bekämpning av fattigdomen. Parlamentet betonar att vi står inför gemensamma utmaningar som vi måste bemöta med multilaterala insatser. Parlamentet understryker emellertid att kopplingarna mellan tillväxt, handel, utveckling och minskad fattigdom varken är enkla eller automatiska. Mot bakgrund av detta uppmuntrar parlamentet kommissionen att inom ramen för diskussionen om EU:s framtida strategi för utvecklingssamarbete göra en omfattande analys av den aktuella utvecklingsmodellen, och att dra lärdom av tidigare årtionden, i syfte att minska fattigdom och ojämlikheter på ett effektivt sätt utan att minska och begränsa det politiska utrymmet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att de ekonomiska och tekniska framstegen i vissa länder i Latinamerika tvingar fram en omvärdering av målen för EU:s bilaterala utvecklingssamarbete. Parlamentet begär att samarbetet ska få en ändrad inriktning på de områden där det behövs mest när det gäller bekämpning av fattigdomen. Parlamentet betonar att vi står inför gemensamma utmaningar som vi måste bemöta med multilaterala insatser. Parlamentet understryker emellertid att kopplingarna mellan tillväxt, handel, utveckling och minskad fattigdom varken är enkla eller automatiska. Mot bakgrund av detta uppmuntrar parlamentet kommissionen att inom ramen för diskussionen om EU:s framtida strategi för utvecklingssamarbete göra en omfattande analys av den aktuella utvecklingsmodellen, och att dra lärdom av tidigare årtionden, i syfte att minska fattigdom och ojämlikheter på ett effektivt sätt utan att minska och begränsa det politiska utrymmet.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU:s samarbets- och utvecklingspolitik bör utarbetas i nära samråd med de latinamerikanska länderna för att man ska kunna bedriva en hållbar, rättvis och välbalanserad utvecklingspolitik i regionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att EU:s samarbets- och utvecklingspolitik bör utarbetas i nära samråd med de latinamerikanska länderna för att man ska kunna bedriva en hållbar, rättvis och välbalanserad utvecklingspolitik i regionen.

| 5. | Även om bistånd kan fungera som en hävstång för latinamerikanska länder är det inte tillräckligt för att garantera en hållbar och bestående utveckling. Europaparlamentet uppmanar därför de latinamerikanska länderna att stärka och mobilisera sina inhemska resurser, inrätta öppna skattesystem och en skatteförvaltning utan korruption och skattebedrägeri, engagera den privata sektorn, lokala myndigheter och civilsamhället på ett effektivt sätt i agendan mellan EU och Latinamerika i synnerhet genom samarbete, tekniskt bistånd och inrättande av juridisk och skattemässig utbildning vid lokala förvaltningar och att öka egenansvaret i olika projekt. |
| --- | --- |

5.

Även om bistånd kan fungera som en hävstång för latinamerikanska länder är det inte tillräckligt för att garantera en hållbar och bestående utveckling. Europaparlamentet uppmanar därför de latinamerikanska länderna att stärka och mobilisera sina inhemska resurser, inrätta öppna skattesystem och en skatteförvaltning utan korruption och skattebedrägeri, engagera den privata sektorn, lokala myndigheter och civilsamhället på ett effektivt sätt i agendan mellan EU och Latinamerika i synnerhet genom samarbete, tekniskt bistånd och inrättande av juridisk och skattemässig utbildning vid lokala förvaltningar och att öka egenansvaret i olika projekt.

| 6. | Europaparlamentet anser att de omfattande asiatiska investeringarna, särskilt i råvaru- och bunkerolje- och jordbrukstillgångar i många latinamerikanska länder bör få EU att snabbt och effektivt stärka sitt stöd till en hållbar utveckling i regionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de omfattande asiatiska investeringarna, särskilt i råvaru- och bunkerolje- och jordbrukstillgångar i många latinamerikanska länder bör få EU att snabbt och effektivt stärka sitt stöd till en hållbar utveckling i regionen.

| 7. | Europaparlamentet anser att de latinamerikanska länderna måste göra en särskild insats för att främja regionens politiska, ekonomiska och handelsmässiga integration, med tanke på behovet av att skapa jämvikt i utvecklingspolitiken mellan Latinamerika och EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att de latinamerikanska länderna måste göra en särskild insats för att främja regionens politiska, ekonomiska och handelsmässiga integration, med tanke på behovet av att skapa jämvikt i utvecklingspolitiken mellan Latinamerika och EU.

| 8. | Europaparlamentet betonar behovet av att framstegen i förbindelserna med Latinamerika anpassas till en sammanhängande utvecklingspolitik, och anser därför att det är nödvändigt att utforma skräddarsydda instrument och mål för samarbetet för varje enskilt land, så att resurserna koncentreras till de mest sårbara länderna och den sammanhängande utvecklingspolitiken förbättras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar behovet av att framstegen i förbindelserna med Latinamerika anpassas till en sammanhängande utvecklingspolitik, och anser därför att det är nödvändigt att utforma skräddarsydda instrument och mål för samarbetet för varje enskilt land, så att resurserna koncentreras till de mest sårbara länderna och den sammanhängande utvecklingspolitiken förbättras.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att volymen på det samarbete som sker inom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete för Latinamerika upprätthålls till en tredjedel av det sammanlagda geografiska beloppet under perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att volymen på det samarbete som sker inom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete för Latinamerika upprätthålls till en tredjedel av det sammanlagda geografiska beloppet under perioden 2014–2020.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar den princip om differentiering och koncentration av biståndet som föreslagits av kommissionen. Parlamentet betonar att differentieringen måste göras gradvis under programplaneringsetappen – såväl inom mottagarländerna som vad gäller själva samarbetsverktygen – genom att andra samarbetsformer som är bättre anpassade till medelinkomstländerna utvecklas. Parlamentet rekommenderar att kriterierna för tillämpning av differentieringsprincipen ska vara objektiva och gemensamma för alla länder. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar den princip om differentiering och koncentration av biståndet som föreslagits av kommissionen. Parlamentet betonar att differentieringen måste göras gradvis under programplaneringsetappen – såväl inom mottagarländerna som vad gäller själva samarbetsverktygen – genom att andra samarbetsformer som är bättre anpassade till medelinkomstländerna utvecklas. Parlamentet rekommenderar att kriterierna för tillämpning av differentieringsprincipen ska vara objektiva och gemensamma för alla länder.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att inriktningen mot differentiering inte bör leda till en drastisk minskning av regionens betydelse inom EU:s yttre dimension, enligt vilken EU är en global aktör som bör handla som en sådan genom att vara en aktiv medlem i det internationella samfundet och inte bara den främsta givaren i världen. I annat fall kan EU komma att döma sig själv till en undanskymd roll i hela regioner, så att fältet lämnas fritt för andra globala aktörer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att inriktningen mot differentiering inte bör leda till en drastisk minskning av regionens betydelse inom EU:s yttre dimension, enligt vilken EU är en global aktör som bör handla som en sådan genom att vara en aktiv medlem i det internationella samfundet och inte bara den främsta givaren i världen. I annat fall kan EU komma att döma sig själv till en undanskymd roll i hela regioner, så att fältet lämnas fritt för andra globala aktörer.

| 12. | Europaparlamentet betonar att varje tänkbar omfördelning av medel måste gynna de geografiska programmen för utrotning av fattigdom i låginkomstländer och lägre medelinkomstländer i samma region. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att varje tänkbar omfördelning av medel måste gynna de geografiska programmen för utrotning av fattigdom i låginkomstländer och lägre medelinkomstländer i samma region.

Medelinkomstländernas betydelse – behovet av en differentierad strategi

| 13. | Europaparlamentet uttrycker oro över avsaknaden av strikta regler för tillämpningen av de fastställda kriterierna i kommissionens förslag om finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, som fråntar elva medelinkomstländer i Latinamerika och Västindien tillgång till de bilaterala programmen. Parlamentet påminner om att vissa länder i Latinamerika tillhör de mest ojämlika i världen i fråga om inkomst per capita och att den bestående ojämlikheten förekommer i en kontext där den socioekonomiska rörligheten är låg. Parlamentet betonar att det rör sig om en grupp mycket heterogena länder och att samarbetet följaktligen måste förbli differentierat och grunda sig på samordning och politisk dialog. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uttrycker oro över avsaknaden av strikta regler för tillämpningen av de fastställda kriterierna i kommissionens förslag om finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, som fråntar elva medelinkomstländer i Latinamerika och Västindien tillgång till de bilaterala programmen. Parlamentet påminner om att vissa länder i Latinamerika tillhör de mest ojämlika i världen i fråga om inkomst per capita och att den bestående ojämlikheten förekommer i en kontext där den socioekonomiska rörligheten är låg. Parlamentet betonar att det rör sig om en grupp mycket heterogena länder och att samarbetet följaktligen måste förbli differentierat och grunda sig på samordning och politisk dialog.

| 14. | Europaparlamentet anser att det budskap som EU förmedlar gentemot regionen är ytterst oroande, eftersom det i praktiken innebär ett uttalande om att man inte tillmäter regionen den betydelse som den förtjänar, trots de många politiska och handelsrelaterade avtal som har uppnåtts och de gemensamma övergripande intressena. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det budskap som EU förmedlar gentemot regionen är ytterst oroande, eftersom det i praktiken innebär ett uttalande om att man inte tillmäter regionen den betydelse som den förtjänar, trots de många politiska och handelsrelaterade avtal som har uppnåtts och de gemensamma övergripande intressena.

| 15. | Europaparlamentet understryker, i enlighet med vad som kommer till uttryck i punkt 66 i det europeiska samförståndet om utveckling, behovet av att uppmärksamma medelinkomstländerna i lämplig utsträckning, i synnerhet länderna inom det lägre inkomstskiktet bland dessa, av vilka många står inför problem som liknar låginkomstländernas problem. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker, i enlighet med vad som kommer till uttryck i punkt 66 i det europeiska samförståndet om utveckling, behovet av att uppmärksamma medelinkomstländerna i lämplig utsträckning, i synnerhet länderna inom det lägre inkomstskiktet bland dessa, av vilka många står inför problem som liknar låginkomstländernas problem.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för differentieringsprincipen genomföra en objektiv och transparent analys i syfte att omarbeta och utvidga de indikatorer som används för att bedöma utvecklingen, utan att begränsa sig till inkomstnivån, för att i stället tolka de ekonomiska kriterierna mot bakgrund av andra faktorer såsom fattigdom, sårbarhet och Echos krisindikator, Gini-koefficienten och ojämlikhetskoefficienten. Parlamentet noterar att klassificeringen av länder utifrån deras inkomstnivå grundar sig på beräkningar som döljer ojämlikhet och fattigdom. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för differentieringsprincipen genomföra en objektiv och transparent analys i syfte att omarbeta och utvidga de indikatorer som används för att bedöma utvecklingen, utan att begränsa sig till inkomstnivån, för att i stället tolka de ekonomiska kriterierna mot bakgrund av andra faktorer såsom fattigdom, sårbarhet och Echos krisindikator, Gini-koefficienten och ojämlikhetskoefficienten. Parlamentet noterar att klassificeringen av länder utifrån deras inkomstnivå grundar sig på beräkningar som döljer ojämlikhet och fattigdom.

| 17. | Europaparlamentet betonar mot bakgrund av nämnda indikatorer att EU bör fortsätta det bilaterala samarbetet inom det framtida finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete med åtminstone Colombia, Ecuador och Peru. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar mot bakgrund av nämnda indikatorer att EU bör fortsätta det bilaterala samarbetet inom det framtida finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete med åtminstone Colombia, Ecuador och Peru.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en sammanhängande strategi för gradvist tillbakadragande av det bilaterala stödet till medelinkomstländerna, genom vilken det blir möjligt för dessa att befästa sin ställning som ”gradvisa” stödmottagare, varigenom man följer den princip om förutsägbarhet avseende stödet som angavs vid högnivåforumet för biståndseffektivitet i Busan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en sammanhängande strategi för gradvist tillbakadragande av det bilaterala stödet till medelinkomstländerna, genom vilken det blir möjligt för dessa att befästa sin ställning som ”gradvisa” stödmottagare, varigenom man följer den princip om förutsägbarhet avseende stödet som angavs vid högnivåforumet för biståndseffektivitet i Busan.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart det nya finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete trätt i kraft se till att det gradvisa tillbakadragandet av det bilaterala stödet beaktar följande kriterier:






  — | En uttrycklig koppling mellan målen och den sektoriella koncentrationen av det bilaterala stödet för en förstärkning av den sociala sammanhållningen, särskilt genom samfinansiering av politik och aktiva program för minskning av ojämlikhet avseende inkomster och möjligheter samt andra mer avancerade program till stöd för konkurrenskraft och främjande av hållbar utveckling, inbegripet främjande av tekniskt och vetenskapligt samarbete och innovation, samt tekniskt bistånd. Företräde till tematiska, regionala och delregionala program samt till partnerskapsinstrumentet, genom vilket en garanterad minsta mängd inbegrips. Stimulans till återbetalningspliktigt stöd och stipendieprogram. |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart det nya finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete trätt i kraft se till att det gradvisa tillbakadragandet av det bilaterala stödet beaktar följande kriterier:

—

En uttrycklig koppling mellan målen och den sektoriella koncentrationen av det bilaterala stödet för en förstärkning av den sociala sammanhållningen, särskilt genom samfinansiering av politik och aktiva program för minskning av ojämlikhet avseende inkomster och möjligheter samt andra mer avancerade program till stöd för konkurrenskraft och främjande av hållbar utveckling, inbegripet främjande av tekniskt och vetenskapligt samarbete och innovation, samt tekniskt bistånd. Företräde till tematiska, regionala och delregionala program samt till partnerskapsinstrumentet, genom vilket en garanterad minsta mängd inbegrips. Stimulans till återbetalningspliktigt stöd och stipendieprogram.

| — | Fastställande av prioriteringarna genom bilaterala och biregionala dialoger med nationella myndigheter och civilsamhället. |
| --- | --- |

—

Fastställande av prioriteringarna genom bilaterala och biregionala dialoger med nationella myndigheter och civilsamhället.

| — | Upprätthållande av det bilaterala samarbetet under en övergångsperiod som anpassas till indikatorerna för tilldelning av stöd och till situationen i varje enskilt land, under en övergångsperiod på högst fyra år. |
| --- | --- |

—

Upprätthållande av det bilaterala samarbetet under en övergångsperiod som anpassas till indikatorerna för tilldelning av stöd och till situationen i varje enskilt land, under en övergångsperiod på högst fyra år.

| 20. | Europaparlamentet betonar behovet av att förstärka partnerskapsinstrumentet med mer än 1 miljard euro för att främja den nya utformningen av samarbetet med medelinkomstländer och högre medelinkomstländer så att förutsägbarhet, kvantifiering och granskning avseende tillgångarna säkras. Parlamentet betonar behovet av att se till att instrumentet bidrar till en intensifiering av EU:s svar på de globala utmaningarna, såsom kampen mot ojämlikhet, klimatförändringen, säkerheten och kampen mot narkotikahandel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar behovet av att förstärka partnerskapsinstrumentet med mer än 1 miljard euro för att främja den nya utformningen av samarbetet med medelinkomstländer och högre medelinkomstländer så att förutsägbarhet, kvantifiering och granskning avseende tillgångarna säkras. Parlamentet betonar behovet av att se till att instrumentet bidrar till en intensifiering av EU:s svar på de globala utmaningarna, såsom kampen mot ojämlikhet, klimatförändringen, säkerheten och kampen mot narkotikahandel.

Fattigdomsbekämpning och social sammanhållning

| 21. | Europaparlamentet anser att den höga ojämlikheten och bristen på en effektiv mekanism för socialt skydd utgör det största hindret för en konsolidering av demokratin och för en rättvis och hållbar ekonomisk tillväxt i regionen, och begär därför att kopplingen mellan demokratisk samhällsstyrning och social sammanhållning ägnas större uppmärksamhet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att den höga ojämlikheten och bristen på en effektiv mekanism för socialt skydd utgör det största hindret för en konsolidering av demokratin och för en rättvis och hållbar ekonomisk tillväxt i regionen, och begär därför att kopplingen mellan demokratisk samhällsstyrning och social sammanhållning ägnas större uppmärksamhet.

| 22. | Europaparlamentet anser att målet om social sammanhållning inom partnerskapet EU–Latinamerika inte kommer att kunna förverkligas förrän en hög grad av utveckling och rättvisa i fråga om inkomst- och förmögenhetsfördelning har uppnåtts, och att det för detta mål krävs att fattigdomen utrotas genom en mer rättvis och progressiv skattepolitik, genom vilken skattekraften stärks liksom kampen mot bedrägerier och skatteflykt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att målet om social sammanhållning inom partnerskapet EU–Latinamerika inte kommer att kunna förverkligas förrän en hög grad av utveckling och rättvisa i fråga om inkomst- och förmögenhetsfördelning har uppnåtts, och att det för detta mål krävs att fattigdomen utrotas genom en mer rättvis och progressiv skattepolitik, genom vilken skattekraften stärks liksom kampen mot bedrägerier och skatteflykt.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av utvecklingsbistånd genom handel. Handelsutbytet mellan Latinamerika och EU är en central faktor i kampen mot fattigdomen och i arbetet med att bygga upp välståndet i båda världsdelarna. Parlamentet varnar för protektionistiska tendenser till följd av den rådande ekonomiska och finansiella krisen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar vikten av utvecklingsbistånd genom handel. Handelsutbytet mellan Latinamerika och EU är en central faktor i kampen mot fattigdomen och i arbetet med att bygga upp välståndet i båda världsdelarna. Parlamentet varnar för protektionistiska tendenser till följd av den rådande ekonomiska och finansiella krisen.

| 24. | Europaparlamentet understryker vikten av att behålla 20-procentsmålet för hälso- och utbildningsprogrammen och insisterar på att man överlag måste ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Parlamentet upprepar att utbildning och investeringar i mänskliga resurser utgör grunden för den sociala sammanhållningen och den socioekonomiska utvecklingen. Parlamentet uppmanar till genomförandet av effektiv politik och lämplig finansiering för att bekämpa analfabetismen, som fortfarande är utbredd i vissa länder i regionen, främst bland flickor och kvinnor, och för att främja tillgången till gratis offentlig utbildning (grundskola och gymnasium), som ofta begränsas av brist på tillräckliga medel i vissa statsbudgetar. Parlamentet stödjer i detta sammanhang det projekt som utarbetats av den iberoamerikanska organisationen för utbildning, vetenskap och kultur (OEI) ”Utbildningsmål 2021: den utbildning vi vill ge den nya generationen”. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker vikten av att behålla 20-procentsmålet för hälso- och utbildningsprogrammen och insisterar på att man överlag måste ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Parlamentet upprepar att utbildning och investeringar i mänskliga resurser utgör grunden för den sociala sammanhållningen och den socioekonomiska utvecklingen. Parlamentet uppmanar till genomförandet av effektiv politik och lämplig finansiering för att bekämpa analfabetismen, som fortfarande är utbredd i vissa länder i regionen, främst bland flickor och kvinnor, och för att främja tillgången till gratis offentlig utbildning (grundskola och gymnasium), som ofta begränsas av brist på tillräckliga medel i vissa statsbudgetar. Parlamentet stödjer i detta sammanhang det projekt som utarbetats av den iberoamerikanska organisationen för utbildning, vetenskap och kultur (OEI) ”Utbildningsmål 2021: den utbildning vi vill ge den nya generationen”.

| 25. | Europaparlamentet understryker att fler har fått tillgång till utbildning och att utbildningsutgifterna har ökat stadigt i Latinamerika under de senaste årtiondena, men att kvaliteten fortfarande är låg och tillgången ojämlik. Parlamentet framhåller det arbete som genomförts av EU genom programmen Erasmus, Alban och Alfa och uppmanar kommissionen att upprätthålla den budgetinsats som man hittills har bidragit med. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att fler har fått tillgång till utbildning och att utbildningsutgifterna har ökat stadigt i Latinamerika under de senaste årtiondena, men att kvaliteten fortfarande är låg och tillgången ojämlik. Parlamentet framhåller det arbete som genomförts av EU genom programmen Erasmus, Alban och Alfa och uppmanar kommissionen att upprätthålla den budgetinsats som man hittills har bidragit med.

| 26. | Europaparlamentet betonar att de stora skillnaderna i fråga om skolinsatser i Latinamerika har fortsatt att växa under de senaste åren om man jämför landsbygdsområden med stadsområden, offentliga skolor med privata, pojkar med flickor eller olika socioekonomiska grupper med varandra. Därigenom har problemet med bristande social sammanhållning förvärrats. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att de stora skillnaderna i fråga om skolinsatser i Latinamerika har fortsatt att växa under de senaste åren om man jämför landsbygdsområden med stadsområden, offentliga skolor med privata, pojkar med flickor eller olika socioekonomiska grupper med varandra. Därigenom har problemet med bristande social sammanhållning förvärrats.

| 27. | Europaparlamentet betonar att social sammanhållning är nära förbundet med andra politikområden, t.ex. handel, investeringar och ekonomi. Parlamentet anser att målen avseende social sammanhållning bör betonas effektivare i den tematiska, nationella och regionala programplanering som sker för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, huvudsakligen genom stöd till en rättvisare skatte- och socialpolitik som främjar jämlikhet, tillgång till offentliga tjänster, arbete under anständiga villkor och reformen av rättssystemet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att social sammanhållning är nära förbundet med andra politikområden, t.ex. handel, investeringar och ekonomi. Parlamentet anser att målen avseende social sammanhållning bör betonas effektivare i den tematiska, nationella och regionala programplanering som sker för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, huvudsakligen genom stöd till en rättvisare skatte- och socialpolitik som främjar jämlikhet, tillgång till offentliga tjänster, arbete under anständiga villkor och reformen av rättssystemet.

| 28. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av program såsom EuroSocial, URB-AL, AL-INVEST och Copolad samt av sådana program som syftar till att stärka dialogen mellan EU och Latinamerika för att upprätta förvaltningsmodeller för migration och utvecklingspolitik. Parlamentet anser att dessa program bör förstärkas inom det nya finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, varvid möjligheterna till trepartssamarbete bör utforskas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av program såsom EuroSocial, URB-AL, AL-INVEST och Copolad samt av sådana program som syftar till att stärka dialogen mellan EU och Latinamerika för att upprätta förvaltningsmodeller för migration och utvecklingspolitik. Parlamentet anser att dessa program bör förstärkas inom det nya finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, varvid möjligheterna till trepartssamarbete bör utforskas.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att EU genom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete avsätter de resurser som krävs för att barns levnadsförhållanden ska kunna förbättras så att de fullt ut kan utveckla sina färdigheter och sin potential, huvudsakligen inom kärnfamiljen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att EU genom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete avsätter de resurser som krävs för att barns levnadsförhållanden ska kunna förbättras så att de fullt ut kan utveckla sina färdigheter och sin potential, huvudsakligen inom kärnfamiljen.

| 30. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av EU–Latinamerika-forumet för social sammanhållning och begär att detta stärks som ett område för biregional politisk dialog om social sammanhållning, genom främjandet av mer långtgående mekanismer och samordning av samarbetet på området samt genom att social sammanhållning förs fram på dagordningen vid de viktigaste internationella forumen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av EU–Latinamerika-forumet för social sammanhållning och begär att detta stärks som ett område för biregional politisk dialog om social sammanhållning, genom främjandet av mer långtgående mekanismer och samordning av samarbetet på området samt genom att social sammanhållning förs fram på dagordningen vid de viktigaste internationella forumen.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att stiftelsen EU–Latinamerika/Västindien kan spela en betydelsefull roll vid samordningen av och stödet till civilsamhällets aktiviteter och debatter avseende det internationella samarbetets uppgift i fråga om att stimulera den sociala sammanhållningen i regionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att stiftelsen EU–Latinamerika/Västindien kan spela en betydelsefull roll vid samordningen av och stödet till civilsamhällets aktiviteter och debatter avseende det internationella samarbetets uppgift i fråga om att stimulera den sociala sammanhållningen i regionen.

Följdriktig utvecklingspolitik

| 32. | Europaparlamentet påminner om vikten av en konsekvent politik för utveckling i enlighet med vad som fastställs i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, för utrotning av fattigdom, främjande av ekonomiska och sociala rättigheter, skydd av miljön, god samhällsstyrning och en hållbar utveckling för alla. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om vikten av en konsekvent politik för utveckling i enlighet med vad som fastställs i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, för utrotning av fattigdom, främjande av ekonomiska och sociala rättigheter, skydd av miljön, god samhällsstyrning och en hållbar utveckling för alla.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka insynen i de projekt som den leder i Latinamerika och göra dem mer begripliga för de latinamerikanska medborgarna genom att påvisa det mervärde som samarbetet med EU medför. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka insynen i de projekt som den leder i Latinamerika och göra dem mer begripliga för de latinamerikanska medborgarna genom att påvisa det mervärde som samarbetet med EU medför.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att EU:s associeringsavtal och frihandelsavtal inte får strida mot målet att föra en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att utvecklingsbehoven och utvecklingsfrågorna speglas ordentligt på handelsrelaterade områden såsom finansiella tjänster, offentlig upphandling och immateriella rättigheter och att genom en stark mekanism säkerställa att gemensamma normer för sociala, arbetsrättsliga och miljömässiga rättigheter uppfylls i alla pågående förhandlingsprocesser eller vid översynen av avtalen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att EU:s associeringsavtal och frihandelsavtal inte får strida mot målet att föra en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att utvecklingsbehoven och utvecklingsfrågorna speglas ordentligt på handelsrelaterade områden såsom finansiella tjänster, offentlig upphandling och immateriella rättigheter och att genom en stark mekanism säkerställa att gemensamma normer för sociala, arbetsrättsliga och miljömässiga rättigheter uppfylls i alla pågående förhandlingsprocesser eller vid översynen av avtalen.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sitt förslag till förordning om en ordning med allmänna tullförmåner inte tar hänsyn till den strategiska betydelsen av förbindelserna med Latinamerika, då man i förslaget förvägrar ett stort antal länder i regionen tillgång till detta instrument trots att det är av avgörande betydelse för utvecklingen i regionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sitt förslag till förordning om en ordning med allmänna tullförmåner inte tar hänsyn till den strategiska betydelsen av förbindelserna med Latinamerika, då man i förslaget förvägrar ett stort antal länder i regionen tillgång till detta instrument trots att det är av avgörande betydelse för utvecklingen i regionen.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att öka sina insatser för att få till stånd ett framtida, heltäckande associeringsavtal med Andinska gemenskapen, i syfte att främja ekonomisk tillväxt och social utveckling i dess medlemsstater och i överensstämmelse med EU:s värden, principer och mål, vilka alltid främjat den latinamerikanska integrationen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att öka sina insatser för att få till stånd ett framtida, heltäckande associeringsavtal med Andinska gemenskapen, i syfte att främja ekonomisk tillväxt och social utveckling i dess medlemsstater och i överensstämmelse med EU:s värden, principer och mål, vilka alltid främjat den latinamerikanska integrationen.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att de resurser som är öronmärkta för utveckling inte används för andra ändamål. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EU att se till att de resurser som är öronmärkta för utveckling inte används för andra ändamål.

| 38. | Europaparlamentet anser att ingåendet av ett associeringsavtal med Mercosur avsevärt skulle kunna främja och öka samarbetet och utvecklingsarbetet mellan Latinamerika och EU, förutsatt att det grundar sig på principen om rättvis handel och efterlevnad av internationella arbetsrättsliga och miljömässiga normer och ett klart rättsläge för investeringar och förutsatt att parterna också agerar på ett förtroendeskapande sätt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att ingåendet av ett associeringsavtal med Mercosur avsevärt skulle kunna främja och öka samarbetet och utvecklingsarbetet mellan Latinamerika och EU, förutsatt att det grundar sig på principen om rättvis handel och efterlevnad av internationella arbetsrättsliga och miljömässiga normer och ett klart rättsläge för investeringar och förutsatt att parterna också agerar på ett förtroendeskapande sätt.

| 39. | Europaparlamentet betonar att det nya finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete bör främja den regionala integrationsprocessen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att partnerskapsavtalen och handelsavtalen med flera parter kan utgöra ett kraftfullt incitament för den regionala integrationen, om de får rätt inriktning med hänsyn tagen till asymmetrier, men menar att bristande konsekvens inom politiken äventyrar denna process. Parlamentet uppmanar EU att se till att inga bilaterala avtal undergräver Latinamerikas integrationsprocess. Parlamentet noterar även att samtidigt som interregionala förbindelser har minskat till förmån för bilaterala förbindelser, tenderar denna övergång till bilaterala uppgörelser att öka på splittringen och rivaliteten inom Latinamerikas regionala block. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att det nya finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete bör främja den regionala integrationsprocessen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att partnerskapsavtalen och handelsavtalen med flera parter kan utgöra ett kraftfullt incitament för den regionala integrationen, om de får rätt inriktning med hänsyn tagen till asymmetrier, men menar att bristande konsekvens inom politiken äventyrar denna process. Parlamentet uppmanar EU att se till att inga bilaterala avtal undergräver Latinamerikas integrationsprocess. Parlamentet noterar även att samtidigt som interregionala förbindelser har minskat till förmån för bilaterala förbindelser, tenderar denna övergång till bilaterala uppgörelser att öka på splittringen och rivaliteten inom Latinamerikas regionala block.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet av att inom EU:s delegationer inrätta kontaktpunkter för konsekvent politik för utveckling och av att inrätta uppföljningsmekanismer på detta område. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar behovet av att inom EU:s delegationer inrätta kontaktpunkter för konsekvent politik för utveckling och av att inrätta uppföljningsmekanismer på detta område.

| 41. | Europaparlamentet understryker att EU måste utveckla en handelspolitik som är mer samordnad med utvecklingspolitiken, så att handel också blir ett instrument för att främja jämlika och rättvisa sociala normer, särskilt genom att införa sociala klausuler i partnerskapsavtalen som respekterar de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att EU måste utveckla en handelspolitik som är mer samordnad med utvecklingspolitiken, så att handel också blir ett instrument för att främja jämlika och rättvisa sociala normer, särskilt genom att införa sociala klausuler i partnerskapsavtalen som respekterar de mänskliga rättigheterna.

| 42. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av en större samstämmighet i det offentliga utvecklingsbiståndet och anser att EU:s samt tre latinamerikanska länders deltagande i G20 bör bidra till ett närmande mellan ställningarna som gör att den konsekventa politiken för utveckling kan genomföras gemensamt. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av en större samstämmighet i det offentliga utvecklingsbiståndet och anser att EU:s samt tre latinamerikanska länders deltagande i G20 bör bidra till ett närmande mellan ställningarna som gör att den konsekventa politiken för utveckling kan genomföras gemensamt.

| 43. | Europaparlamentet påminner om skyldigheten att respektera den princip som ingår i artikel 208 om den konsekventa politiken för utveckling och att undvika de negativa följder som det skulle innebära för regionen om elva länder uteslöts från EU:s bilaterala samarbete och de handelsförmåner som utgår från GSP Plus-systemet avskaffades. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner om skyldigheten att respektera den princip som ingår i artikel 208 om den konsekventa politiken för utveckling och att undvika de negativa följder som det skulle innebära för regionen om elva länder uteslöts från EU:s bilaterala samarbete och de handelsförmåner som utgår från GSP Plus-systemet avskaffades.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att civilsamhället spelar en viktig roll vid konsolideringen av demokratin och vid fastställandet, genomförandet och granskningen av utvecklingspolitiken i Latinamerika. Parlamentet beklagar den ringa betydelse som civilsamhället tillerkänns i de befintliga samarbetsprogrammen och att civilsamhället tilldelas så knappa medel. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om att civilsamhället spelar en viktig roll vid konsolideringen av demokratin och vid fastställandet, genomförandet och granskningen av utvecklingspolitiken i Latinamerika. Parlamentet beklagar den ringa betydelse som civilsamhället tillerkänns i de befintliga samarbetsprogrammen och att civilsamhället tilldelas så knappa medel.

| 45. | Europaparlamentet understryker att parlament, lokala och regionala myndigheter och det civila samhället i linje med principen om demokratiskt egenansvar bör stödjas i sin strävan att inta sin rättmätiga plats i arbetet med att fastställa utvecklingsstrategier, hålla regeringarna ansvariga samt granska och utvärdera tidigare prestationer och uppnådda resultat. Parlamentet betonar i synnerhet vikten av att stärka de latinamerikanska parlamentarikernas roll i de beslutsfattande processerna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att parlament, lokala och regionala myndigheter och det civila samhället i linje med principen om demokratiskt egenansvar bör stödjas i sin strävan att inta sin rättmätiga plats i arbetet med att fastställa utvecklingsstrategier, hålla regeringarna ansvariga samt granska och utvärdera tidigare prestationer och uppnådda resultat. Parlamentet betonar i synnerhet vikten av att stärka de latinamerikanska parlamentarikernas roll i de beslutsfattande processerna.

| 46. | Europaparlamentet är därför bestört över att samråd med civilsamhället uttryckligen begränsas till frågor som rör hållbar utveckling i det nyligen förhandlade associeringsavtalet och frihandelsavtalet med länder i Latinamerika. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet är därför bestört över att samråd med civilsamhället uttryckligen begränsas till frågor som rör hållbar utveckling i det nyligen förhandlade associeringsavtalet och frihandelsavtalet med länder i Latinamerika.

| 47. | Europaparlamentet anser att stödet till civilsamhället bör kvarstå som en av prioriteringarna inom nästa finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete. Parlamentet understryker att detta stöd bör införlivas i landsstrategierna och de regionala programmen, för att dess avgörande roll i kampen mot ojämlikhet och korruption och vid granskningen av hur finansiella medel används därigenom ska framhållas. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att stödet till civilsamhället bör kvarstå som en av prioriteringarna inom nästa finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete. Parlamentet understryker att detta stöd bör införlivas i landsstrategierna och de regionala programmen, för att dess avgörande roll i kampen mot ojämlikhet och korruption och vid granskningen av hur finansiella medel används därigenom ska framhållas.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge utökat ekonomiskt, tekniskt och expertmässigt stöd till de nationella parlamentens förvaltningar i de latinamerikanska länderna inom de regionala strategiprogrammen i syfte att stärka deras effektivitet, öppenhet och ansvarsskyldighet, vilket är avgörande för att parlamenten ska kunna inta sin rättmätiga roll i de demokratiska beslutsfattande processerna. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge utökat ekonomiskt, tekniskt och expertmässigt stöd till de nationella parlamentens förvaltningar i de latinamerikanska länderna inom de regionala strategiprogrammen i syfte att stärka deras effektivitet, öppenhet och ansvarsskyldighet, vilket är avgörande för att parlamenten ska kunna inta sin rättmätiga roll i de demokratiska beslutsfattande processerna.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att det i punkt 18 i det europeiska samförståndet om utveckling påtalas att ”EU kommer att öka sitt stöd till de icke-statliga aktörernas kapacitetsuppbyggnad för att stärka deras röst i utvecklingsprocessen och för att främja en politisk, social och ekonomisk dialog”. Parlamentet beklagar att grönboken om att förbättra effekterna av EU:s utvecklingspolitik misslyckas grundligt med att förklara hur civilsamhällets deltagande och ökade delaktighet i EU:s framtida politik för utvecklingssamarbete ska se ut. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påminner om att det i punkt 18 i det europeiska samförståndet om utveckling påtalas att ”EU kommer att öka sitt stöd till de icke-statliga aktörernas kapacitetsuppbyggnad för att stärka deras röst i utvecklingsprocessen och för att främja en politisk, social och ekonomisk dialog”. Parlamentet beklagar att grönboken om att förbättra effekterna av EU:s utvecklingspolitik misslyckas grundligt med att förklara hur civilsamhällets deltagande och ökade delaktighet i EU:s framtida politik för utvecklingssamarbete ska se ut.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten att i enlighet med Lissabonfördraget säkerställa enhetlighet, konsekvens och effektivitet i EU:s yttre åtgärder gentemot Latinamerika. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten att i enlighet med Lissabonfördraget säkerställa enhetlighet, konsekvens och effektivitet i EU:s yttre åtgärder gentemot Latinamerika.

Våld och brottslighet

| 51. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de sociala effekterna av den omfattande brottsligheten och det omfattande våldet i regionen, i synnerhet mord på kvinnor. Parlamentet anser att det är nödvändigt att en ny och mer effektiv strategi utarbetas för att stävja såväl denna situation som de ekonomiska, sociala och politiska orsakerna till brottslighet och våld. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de sociala effekterna av den omfattande brottsligheten och det omfattande våldet i regionen, i synnerhet mord på kvinnor. Parlamentet anser att det är nödvändigt att en ny och mer effektiv strategi utarbetas för att stävja såväl denna situation som de ekonomiska, sociala och politiska orsakerna till brottslighet och våld.

| 52. | Europaparlamentet ber kommissionen att ge sitt starka stöd till samrådsprocesserna i de lokalsamhällen som berörs av utvinningsprojekt. Parlamentet upprepar i detta sammanhang att det även är viktigt att se till att det för varje land finns rapporter om utvinningsindustrin i enlighet med förslaget till direktiv om redovisning och öppenhet, för att man ska kunna ta hårdare tag mot korruption, mutor och skattesmitning. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet ber kommissionen att ge sitt starka stöd till samrådsprocesserna i de lokalsamhällen som berörs av utvinningsprojekt. Parlamentet upprepar i detta sammanhang att det även är viktigt att se till att det för varje land finns rapporter om utvinningsindustrin i enlighet med förslaget till direktiv om redovisning och öppenhet, för att man ska kunna ta hårdare tag mot korruption, mutor och skattesmitning.

| 53. | Europaparlamentet påminner om att brottsligheten och otryggheten har en stor inverkan på medborgarnas förtroende för de offentliga och demokratiska institutionerna samt för skyddet av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påminner om att brottsligheten och otryggheten har en stor inverkan på medborgarnas förtroende för de offentliga och demokratiska institutionerna samt för skyddet av de mänskliga rättigheterna.

| 54. | Europaparlamentet påminner om att ett av de prioriterade målen med EU:s yttre åtgärder är att främja de demokratiska systemens konsolidering och försvaret av de mänskliga rättigheterna i världen, och följaktligen även i Latinamerika. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påminner om att ett av de prioriterade målen med EU:s yttre åtgärder är att främja de demokratiska systemens konsolidering och försvaret av de mänskliga rättigheterna i världen, och följaktligen även i Latinamerika.

| 55. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de påtagliga konsekvenser som det könsrelaterade våldet i regionen har. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de påtagliga konsekvenser som det könsrelaterade våldet i regionen har.

| 56. | Europaparlamentet ber kommissionen att göra kampen mot straffrihet till en prioritet i utvecklingssamarbetet med Latinamerika, och att före slutet av 2012 lägga fram ett meddelande om detta ämne med kapitel om rättsligt samarbete, ekonomiskt samarbete och informationsutbyte och om skydd av brottsoffer. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet ber kommissionen att göra kampen mot straffrihet till en prioritet i utvecklingssamarbetet med Latinamerika, och att före slutet av 2012 lägga fram ett meddelande om detta ämne med kapitel om rättsligt samarbete, ekonomiskt samarbete och informationsutbyte och om skydd av brottsoffer.

| 57. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över det ökade våldet mot kvinnor och ber kommissionen att fastställa en tydlig ansvarsfördelning inom utrikestjänsten och att samordna relevanta insatser av EU:s delegationer med det arbete som utförs av medlemsstaternas ambassader i det berörda landet, i syfte att omsätta förklaringen om kvinnomord från juni 2010 av den höga representanten, Catherine Ashton, i konkret politik som tilldelas tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över det ökade våldet mot kvinnor och ber kommissionen att fastställa en tydlig ansvarsfördelning inom utrikestjänsten och att samordna relevanta insatser av EU:s delegationer med det arbete som utförs av medlemsstaternas ambassader i det berörda landet, i syfte att omsätta förklaringen om kvinnomord från juni 2010 av den höga representanten, Catherine Ashton, i konkret politik som tilldelas tillräckliga resurser.

| 58. | Europaparlamentet ber kommissionen att ge politiskt och ekonomiskt stöd till arbetet i det interamerikanska systemet för mänskliga rättigheter kring frågan om kvinnomord och att bidra till att dess beslut genomförs. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet ber kommissionen att ge politiskt och ekonomiskt stöd till arbetet i det interamerikanska systemet för mänskliga rättigheter kring frågan om kvinnomord och att bidra till att dess beslut genomförs.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att rådfråga och informera Europaparlamentet om befintliga människorättsdialoger och att, som ett led i det biregionala partnerskapet, medverka till arbetet för att finna lösningar för att bekämpa kvinnomord och andra former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att rådfråga och informera Europaparlamentet om befintliga människorättsdialoger och att, som ett led i det biregionala partnerskapet, medverka till arbetet för att finna lösningar för att bekämpa kvinnomord och andra former av våld mot kvinnor.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt delta i och regelbundet ta upp denna fråga i politiska samtal, i synnerhet i den aktuella människorättsdialogen, och att medverka till att finna lösningar för att bekämpa våld mot och mord på kvinnor, som ett led i det biregionala partnerskapet. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt delta i och regelbundet ta upp denna fråga i politiska samtal, i synnerhet i den aktuella människorättsdialogen, och att medverka till att finna lösningar för att bekämpa våld mot och mord på kvinnor, som ett led i det biregionala partnerskapet.

Klimatförändringar

| 61. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över klimatförändringarnas inverkan på den hållbara utvecklingen, skyddet av den biologiska mångfalden, skogen och jordbruksproduktionen i Latinamerika. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över klimatförändringarnas inverkan på den hållbara utvecklingen, skyddet av den biologiska mångfalden, skogen och jordbruksproduktionen i Latinamerika.

| 62. | Europaparlamentet vidhåller sin ståndpunkt att EU inte bör främja eller stödja storskalig produktion av jordbruksbränslen genom sitt utvecklingssamarbete på grund av de negativa effekter detta får för en trygg livsmedelsförsörjning, avskogning, marktillgång och miljö. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet vidhåller sin ståndpunkt att EU inte bör främja eller stödja storskalig produktion av jordbruksbränslen genom sitt utvecklingssamarbete på grund av de negativa effekter detta får för en trygg livsmedelsförsörjning, avskogning, marktillgång och miljö.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar lokala myndigheter i latinamerikanska länder att särskilt uppmärksamma växande investeringar som hotar den hållbara utvecklingen och ekosystemet i länderna, särskilt med tanke på klimatförändringarnas negativa påverkan. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar lokala myndigheter i latinamerikanska länder att särskilt uppmärksamma växande investeringar som hotar den hållbara utvecklingen och ekosystemet i länderna, särskilt med tanke på klimatförändringarnas negativa påverkan.

| 64. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna utgör en ytterligare börda för Latinamerika och att det snarast måste finansieras åtgärder för bekämpning, lindring och anpassning. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna utgör en ytterligare börda för Latinamerika och att det snarast måste finansieras åtgärder för bekämpning, lindring och anpassning.

| 65. | Europaparlamentet vill att utbytet av erfarenheter och information mellan EU och Latinamerika ska främjas inom ramen för EuroClima-programmet och syd-sydsamarbetet, i enlighet med vad man kommit överens om i Madridhandlingsplanen. Parlamentet påminner om betydelsen av utbildning för en hållbar miljö. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet vill att utbytet av erfarenheter och information mellan EU och Latinamerika ska främjas inom ramen för EuroClima-programmet och syd-sydsamarbetet, i enlighet med vad man kommit överens om i Madridhandlingsplanen. Parlamentet påminner om betydelsen av utbildning för en hållbar miljö.

| 66. | Europaparlamentet påpekar att Latinamerika visserligen har tillgång till 30 procent av jordens vattenresurser, men att fördelningen av vattnet är mycket oregelbunden och ojämlik. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätthålla sitt bistånd till partnerskapsländerna för att främja en bättre förvaltning av vattenresurserna vad gäller försörjning och rening. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet påpekar att Latinamerika visserligen har tillgång till 30 procent av jordens vattenresurser, men att fördelningen av vattnet är mycket oregelbunden och ojämlik. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätthålla sitt bistånd till partnerskapsländerna för att främja en bättre förvaltning av vattenresurserna vad gäller försörjning och rening.

| 67. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande att bidra till att stärka den hållbara energins roll som ett av medlen för att sprida hållbar utveckling. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande att bidra till att stärka den hållbara energins roll som ett av medlen för att sprida hållbar utveckling.

Privat sektor och infrastruktur

| 68. | Europaparlamentet noterar att mekanismer som investeringsinstrumentet för Latinamerika är avsedda att bli allt viktigare i EU:s utvecklingssamarbete, genom vilket energieffektivitet, förnybar energi, transporter, skyddet av den biologiska mångfalden och stödet till små och medelstora företag prioriteras, och betonar att investeringsinstrumentet kan få stor betydelse för att främja regional integration och regionens internationella konkurrenskraft. Parlamentet understryker att civilsamhället har en central och särskild roll i granskningen av utvecklingspolitiken, men noterar att investeringsinstrumentet för Latinamerika inte innehåller några mekanismer för att säkerställa civilsamhällets representation och deltagande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att parlamentens och civilsamhällets representation och deltagande garanteras för att säkerställa effektiv övervakning och uppföljning av EU:s fonder för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet noterar att mekanismer som investeringsinstrumentet för Latinamerika är avsedda att bli allt viktigare i EU:s utvecklingssamarbete, genom vilket energieffektivitet, förnybar energi, transporter, skyddet av den biologiska mångfalden och stödet till små och medelstora företag prioriteras, och betonar att investeringsinstrumentet kan få stor betydelse för att främja regional integration och regionens internationella konkurrenskraft. Parlamentet understryker att civilsamhället har en central och särskild roll i granskningen av utvecklingspolitiken, men noterar att investeringsinstrumentet för Latinamerika inte innehåller några mekanismer för att säkerställa civilsamhällets representation och deltagande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att parlamentens och civilsamhällets representation och deltagande garanteras för att säkerställa effektiv övervakning och uppföljning av EU:s fonder för utvecklingssamarbete.

| 69. | Europaparlamentet understryker behovet av att granska ytterligare erfarenheter av investeringsinstrumentet för Latinamerika och vidhåller sin ståndpunkt att framtida projekt måste lyda under tydliga och öppna övervakningsmekanismer och sociala och miljömässiga konsekvensanalyser vid genomförandet. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet understryker behovet av att granska ytterligare erfarenheter av investeringsinstrumentet för Latinamerika och vidhåller sin ståndpunkt att framtida projekt måste lyda under tydliga och öppna övervakningsmekanismer och sociala och miljömässiga konsekvensanalyser vid genomförandet.

| 70. | Europaparlamentet framhåller särskilt betydelsen av stödet till små och medelstora företag för dess bidrag till utveckling, ekonomisk tillväxt och social och ekonomisk konsolidering i regionen. Parlamentet understryker att de små och medelstora företagen utgör den huvudsakliga källan till nya arbetstillfällen. Parlamentet anser att det även kommer att bli nödvändigt att främja verksamheter avseende företagens sociala ansvar hos sina europeiska partner för att främja målen för EU:s politik för inkluderande tillväxt. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet framhåller särskilt betydelsen av stödet till små och medelstora företag för dess bidrag till utveckling, ekonomisk tillväxt och social och ekonomisk konsolidering i regionen. Parlamentet understryker att de små och medelstora företagen utgör den huvudsakliga källan till nya arbetstillfällen. Parlamentet anser att det även kommer att bli nödvändigt att främja verksamheter avseende företagens sociala ansvar hos sina europeiska partner för att främja målen för EU:s politik för inkluderande tillväxt.

| 71. | Europaparlamentet framhåller behovet av att omedelbart stimulera uppbyggnaden av infrastruktur i Latinamerika för att upprätthålla dagens höga tillväxt och främja social inkludering. Parlamentet rekommenderar att instrument såsom investeringsmekanismen för Latinamerika används för stöd till infrastrukturprojekt avseende transport, energi och telekommunikation, eftersom de latinamerikanska ländernas investeringar inom dessa områden för närvarande är mycket mindre än nödvändigt. Parlamentet påminner om att användningen av offentligt utvecklingsbistånd för nämnda projekt bör motiveras utifrån huruvida ett projekt bidrar till fattigdomsminskning, stimulerar den sociala sammanhållningen och leder till offentliga tjänster av god kvalitet för befolkningen. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet framhåller behovet av att omedelbart stimulera uppbyggnaden av infrastruktur i Latinamerika för att upprätthålla dagens höga tillväxt och främja social inkludering. Parlamentet rekommenderar att instrument såsom investeringsmekanismen för Latinamerika används för stöd till infrastrukturprojekt avseende transport, energi och telekommunikation, eftersom de latinamerikanska ländernas investeringar inom dessa områden för närvarande är mycket mindre än nödvändigt. Parlamentet påminner om att användningen av offentligt utvecklingsbistånd för nämnda projekt bör motiveras utifrån huruvida ett projekt bidrar till fattigdomsminskning, stimulerar den sociala sammanhållningen och leder till offentliga tjänster av god kvalitet för befolkningen.

| 72. | Europaparlamentet vidhåller sin ståndpunkt att kommissionen måste utarbeta tydliga riktlinjer för öppna beslutsprocesser vid val av projekt och se till att dessa är förenliga med det europeiska samförståndet om utveckling, principen om länders egenansvar samt EU:s åtagande att övergå till obundet bistånd. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet vidhåller sin ståndpunkt att kommissionen måste utarbeta tydliga riktlinjer för öppna beslutsprocesser vid val av projekt och se till att dessa är förenliga med det europeiska samförståndet om utveckling, principen om länders egenansvar samt EU:s åtagande att övergå till obundet bistånd.

| 73. | Europaparlamentet vidhåller sin ståndpunkt att man måste inrikta kombinationsinstrumenten för lån och bidrag på områden såsom småskalig och lokal energiproduktion och jordbruksproduktion till förmån för små och medelstora företag och mikroföretag inom den privata sektorn i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet vidhåller sin ståndpunkt att man måste inrikta kombinationsinstrumenten för lån och bidrag på områden såsom småskalig och lokal energiproduktion och jordbruksproduktion till förmån för små och medelstora företag och mikroföretag inom den privata sektorn i utvecklingsländerna.

Differentierat samarbete: vetenskaplig och teknisk forskning

| 74. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av samarbetet med vissa medelinkomstländer inom vetenskap, teknik och innovation inom ramen för programmet Horisont 2020. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av samarbetet med vissa medelinkomstländer inom vetenskap, teknik och innovation inom ramen för programmet Horisont 2020.

| 75. | Europaparlamentet är förvissat om att man genom att inleda en stringent dialog om vetenskap, högre utbildning, teknik och innovation kan påskynda inrättandet av ett område med innovation och kunskap i EU och Latinamerika samt främja konkurrenskraften. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet är förvissat om att man genom att inleda en stringent dialog om vetenskap, högre utbildning, teknik och innovation kan påskynda inrättandet av ett område med innovation och kunskap i EU och Latinamerika samt främja konkurrenskraften.

| 76. | Europaparlamentet anser att man bör främja forskares tillfälliga rörlighet och stödet till universitet och forskningscentra inom områden såsom hälsa, livsmedelssäkerhet, marin och maritim forskning, förnybar energi, kampen mot klimatförändringen och anpassning till densamma. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet anser att man bör främja forskares tillfälliga rörlighet och stödet till universitet och forskningscentra inom områden såsom hälsa, livsmedelssäkerhet, marin och maritim forskning, förnybar energi, kampen mot klimatförändringen och anpassning till densamma.

| 77. | Europaparlamentet påminner om att EU bör ta bättre hänsyn till och utnyttja den stora tillgång som vissa yttersta randområdens geostrategiska läge, i närheten av Latinamerika, innebär. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet påminner om att EU bör ta bättre hänsyn till och utnyttja den stora tillgång som vissa yttersta randområdens geostrategiska läge, i närheten av Latinamerika, innebär.

| 78. | Europaparlamentet noterar att de befintliga forskningsinstituten för jordbruksmetoder måste förbättras om denna världsdel ska kunna utvecklas. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet noterar att de befintliga forskningsinstituten för jordbruksmetoder måste förbättras om denna världsdel ska kunna utvecklas.

Främjande av regionalt samarbete, syd–syd-samarbete och trepartssamarbete

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att djupare överväga införlivandet av syd-sydsamarbete i samarbetspolitiken. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att djupare överväga införlivandet av syd-sydsamarbete i samarbetspolitiken.

| 80. | Europaparlamentet påminner om att Latinamerika är den mest dynamiska regionen i världen i fråga om syd–syd-samarbete, vilket kommer till uttryck i medelinkomstländernas viktiga roll vad gäller regional integration och de internationella utvecklingsmålen. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påminner om att Latinamerika är den mest dynamiska regionen i världen i fråga om syd–syd-samarbete, vilket kommer till uttryck i medelinkomstländernas viktiga roll vad gäller regional integration och de internationella utvecklingsmålen.

| 81. | Europaparlamentet påminner om att EU hittills inte har utarbetat någon tydlig strategisk definition av syd–syd-samarbete (10), som skulle göra det möjligt för EU att utveckla en mer aktiv politik på området. Parlamentet framhåller behovet av att upprätta indikatorer för att påvisa sociala och ekonomiska följder av olika former av syd–syd-samarbete och trepartssamarbete. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet påminner om att EU hittills inte har utarbetat någon tydlig strategisk definition av syd–syd-samarbete (10), som skulle göra det möjligt för EU att utveckla en mer aktiv politik på området. Parlamentet framhåller behovet av att upprätta indikatorer för att påvisa sociala och ekonomiska följder av olika former av syd–syd-samarbete och trepartssamarbete.

| 82. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av intraregionala handelsutbyten och trepartssamarbete och dess centrala roll för att uppnå millennieutvecklingsmålen, utrotning av fattigdom, främjande av arbete och av jämställdhet mellan kvinnor och män, utbildning, social sammanhållning, jordbruk och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av intraregionala handelsutbyten och trepartssamarbete och dess centrala roll för att uppnå millennieutvecklingsmålen, utrotning av fattigdom, främjande av arbete och av jämställdhet mellan kvinnor och män, utbildning, social sammanhållning, jordbruk och hållbar utveckling.

| 83. | Europaparlamentet anser att man bör bredda initiativen för biregionalt samarbete, syd-sydsamarbete och trepartssamarbete inom sektorer såsom forskning, hållbar utveckling, miljö, klimatförändringen, energi, social sammanhållning, utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet anser att man bör bredda initiativen för biregionalt samarbete, syd-sydsamarbete och trepartssamarbete inom sektorer såsom forskning, hållbar utveckling, miljö, klimatförändringen, energi, social sammanhållning, utbildning och sysselsättning.

| 84. | Europaparlamentet betonar att den politiska dialogen mellan EU och Latinamerika måste utvidgas på olika nivåer, såsom toppmöten mellan statschefer och den parlamentariska församlingen Eurolat, som är viktiga verktyg när det gäller att skapa politiskt samförstånd. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa att de politiska utfästelser som följer av toppmötena mellan EU och Latinamerika tilldelas nödvändiga ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet betonar att den politiska dialogen mellan EU och Latinamerika måste utvidgas på olika nivåer, såsom toppmöten mellan statschefer och den parlamentariska församlingen Eurolat, som är viktiga verktyg när det gäller att skapa politiskt samförstånd. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa att de politiska utfästelser som följer av toppmötena mellan EU och Latinamerika tilldelas nödvändiga ekonomiska resurser.

| 85. | Europaparlamentet rekommenderar EuroLat-församlingen och stiftelsen EU-Latinamerika/Västindien att på sina respektive dagordningar tillmäta syd–syd-samarbetet och trepartssamarbetet den strategiska betydelse som dessa förtjänar. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet rekommenderar EuroLat-församlingen och stiftelsen EU-Latinamerika/Västindien att på sina respektive dagordningar tillmäta syd–syd-samarbetet och trepartssamarbetet den strategiska betydelse som dessa förtjänar.

| 86. | Europaparlamentet anser att syd–syd-samarbete och trepartssamarbete bör utgöra en central fråga vid det sjunde toppmötet mellan EU och Latinamerika/Västindien i Chile så att slutsatserna från toppmötet i Madrid på detta sätt tydligt följs upp. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att syd–syd-samarbete och trepartssamarbete bör utgöra en central fråga vid det sjunde toppmötet mellan EU och Latinamerika/Västindien i Chile så att slutsatserna från toppmötet i Madrid på detta sätt tydligt följs upp.

*

* *

| 87. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i alla länder i Latinamerika och Västindien, till stiftelsen EU–Latinamerika/Västindien, till den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, till det latinamerikanska parlamentet, till det centralamerikanska parlamentet, till det andinska parlamentet och till Mercosurs parlament. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i alla länder i Latinamerika och Västindien, till stiftelsen EU–Latinamerika/Västindien, till den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, till det latinamerikanska parlamentet, till det centralamerikanska parlamentet, till det andinska parlamentet och till Mercosurs parlament.

---

(1)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(3)  EGT C 140 E, 16.3.2002, s. 569.

(4)  EUT C 296 E, 6.12.2006, s. 123.

(5)  EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 64.

(6)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 54.

(7)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 79.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0320.

(9)  Uppgifter från ECLAC (FN:s ekonomiska kommission för Latinamerika) och OECD.

(10)  Europaparlamentet påminner om att det finns riktlinjer i frågan för tillväxtekonomier, men att det rör sig om en något splittrad strategi.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/14

---

Tisdagen den 12 juni 2012Gränsöverskridande frivilliginsatser i EU

P7_TA(2012)0236

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om erkännande och främjande av gränsöverskridande frivilliginsatser i EU (2011/2293(INI))

2013/C 332 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 165, 166 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 165, 166 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av programmet ”Aktiv ungdom” för perioden 2007-2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av programmet ”Aktiv ungdom” för perioden 2007-2013 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1904/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1904/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/37/EG av den 27 november 2009 om Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/37/EG av den 27 november 2009 om Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011) (4),

| — | med beaktande av resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 24 april 2006, om erkännande av värdet av icke-formellt och informellt lärande på ungdomsområdet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 24 april 2006, om erkännande av värdet av icke-formellt och informellt lärande på ungdomsområdet (5),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 27 november 2007 om volontärarbete för ungdomar (14427/1/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 27 november 2007 om volontärarbete för ungdomar (14427/1/2007),

| — | med beaktande av resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 16 maj 2007, om genomförande av de gemensamma målen för volontärarbete för ungdomar (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 16 maj 2007, om genomförande av de gemensamma målen för volontärarbete för ungdomar (6),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 20 november 2008 om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 20 november 2008 om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/961/EG av den 18 december 2006 om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/961/EG av den 18 december 2006 om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (8),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 10 mars 2011 om inrättandet av europeiska stadgar för ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 10 mars 2011 om inrättandet av europeiska stadgar för ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 3 oktober 2011 om frivilligarbetets roll inom socialpolitiken (14552/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 3 oktober 2011 om frivilligarbetets roll inom socialpolitiken (14552/2011),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 29 november 2011 om främjande av aktivt medborgarskap genom frivilligarbete inom idrotten (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 29 november 2011 om främjande av aktivt medborgarskap genom frivilligarbete inom idrotten (10),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 27 oktober 2010 om EU-medborgarskapet med titeln ”Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter” (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 27 oktober 2010 om EU-medborgarskapet med titeln ”Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter” (COM(2010)0603),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 september 2007 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (COM(2007)0498), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 september 2007 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (COM(2007)0498),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 april 2009 till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”En EU-strategi för ungdomar: satsa på ungdomars egna möjligheter – En förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor” (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 april 2009 till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”En EU-strategi för ungdomar: satsa på ungdomars egna möjligheter – En förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor” (COM(2009)0200),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2010 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2010 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” (COM(2010)0477),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”EU-politik och frivilligarbete: Erkännande och främjande av gränsöverskridande frivilliginsatser i EU” (COM(2011)0568), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”EU-politik och frivilligarbete: Erkännande och främjande av gränsöverskridande frivilliginsatser i EU” (COM(2011)0568),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010 till Europaparlamentet och rådet med titeln ”EU-medborgarnas frivilliginsats för att visa solidaritet: Inledande reflektioner om en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd” (COM(2010)0683), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010 till Europaparlamentet och rådet med titeln ”EU-medborgarnas frivilliginsats för att visa solidaritet: Inledande reflektioner om en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd” (COM(2010)0683),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 april 2008 om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 april 2008 om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning (11),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0166/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0166/2012), och av följande skäl:

| A. | Med frivilligarbete avses insatser, däribland utbildning och lärande av formellt, icke-formellt och informellt slag, som görs av en person av fri vilja, fritt val och fri motivation utan att personen får betalt och utan vinstsyfte, och som är till gagn för de enskilda frivilligarbetarna, för personer som utnyttjar en frivilligorganisations tjänster, för lokalsamfunden och för samhället i stort. |
| --- | --- |

A.

Med frivilligarbete avses insatser, däribland utbildning och lärande av formellt, icke-formellt och informellt slag, som görs av en person av fri vilja, fritt val och fri motivation utan att personen får betalt och utan vinstsyfte, och som är till gagn för de enskilda frivilligarbetarna, för personer som utnyttjar en frivilligorganisations tjänster, för lokalsamfunden och för samhället i stort.

| B. | Det europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011) rönte stor framgång på nationell, regional, lokal och europeisk nivå. Det har en positiv inverkan i fråga om ökad synlighet och medvetenhet hos allmänheten och bör få betydelse för utformningen av den offentliga politiken. |
| --- | --- |

B.

Det europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011) rönte stor framgång på nationell, regional, lokal och europeisk nivå. Det har en positiv inverkan i fråga om ökad synlighet och medvetenhet hos allmänheten och bör få betydelse för utformningen av den offentliga politiken.

| C. | Frivilligarbete kan ses som en erfarenhet av informellt lärande som är anpassat efter alla åldrar. Frivilligarbete erbjuder fördelar i fråga om personlig utveckling, förvaltning av vårt gemensamma rum, förstärkande av demokrati, medborgerliga värderingar, social solidaritet och deltagande i det demokratiska livet, interkulturellt lärande och förvärvande av social kompetens och yrkeskompetens. Dessutom bidrar frivilligarbete till uppnåendet av unionens politiska mål för social delaktighet och mot diskriminering, samt för sysselsättning, utbildning, kultur, kompetensutveckling och medborgarskap. |
| --- | --- |

C.

Frivilligarbete kan ses som en erfarenhet av informellt lärande som är anpassat efter alla åldrar. Frivilligarbete erbjuder fördelar i fråga om personlig utveckling, förvaltning av vårt gemensamma rum, förstärkande av demokrati, medborgerliga värderingar, social solidaritet och deltagande i det demokratiska livet, interkulturellt lärande och förvärvande av social kompetens och yrkeskompetens. Dessutom bidrar frivilligarbete till uppnåendet av unionens politiska mål för social delaktighet och mot diskriminering, samt för sysselsättning, utbildning, kultur, kompetensutveckling och medborgarskap.

| D. | Frivilligarbete är en viktig faktor för att skapa socialt kapital och utveckling och för att främja den socioekonomiska sammanhållningen, med tanke på att icke-formellt lärande har potential att hjälpa frivilligarbetare att förvärva nya kunskaper som gör dem mer anställbara och därmed gynnar Europa 2020-strategin för tillväxt. |
| --- | --- |

D.

Frivilligarbete är en viktig faktor för att skapa socialt kapital och utveckling och för att främja den socioekonomiska sammanhållningen, med tanke på att icke-formellt lärande har potential att hjälpa frivilligarbetare att förvärva nya kunskaper som gör dem mer anställbara och därmed gynnar Europa 2020-strategin för tillväxt.

| E. | Antalet EU-medborgare i alla åldrar som är sysselsatta inom frivilligarbete ökar och branscherna omfattar utbildning, kultur, ungdomspolitik, idrott, miljö, hållbar utveckling, hälsa, invandring, försvar av rättigheter, socialt företagsansvar och EU:s förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

E.

Antalet EU-medborgare i alla åldrar som är sysselsatta inom frivilligarbete ökar och branscherna omfattar utbildning, kultur, ungdomspolitik, idrott, miljö, hållbar utveckling, hälsa, invandring, försvar av rättigheter, socialt företagsansvar och EU:s förbindelser med tredjeländer.

| F. | Medlemsstaternas kulturer, traditioner, rättssystem och organisering av frivilligarbetet varierar kraftigt, och hindren för att utöva frivilligarbete kvarstår eftersom frivilligarbete inte erkänns alls eller tillräckligt i många medlemsstaters nationella rättssystem. Frivilligarbete bör inte ersätta uppgifter som har möjlighet att skapa betalda anställningar. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaternas kulturer, traditioner, rättssystem och organisering av frivilligarbetet varierar kraftigt, och hindren för att utöva frivilligarbete kvarstår eftersom frivilligarbete inte erkänns alls eller tillräckligt i många medlemsstaters nationella rättssystem. Frivilligarbete bör inte ersätta uppgifter som har möjlighet att skapa betalda anställningar.

| G. | Den ekonomiska krisen och budgetkonsolideringen äventyrar den finansiella hållbarheten hos många icke-statliga organisationer och leverantörer av frivilligarbete som varje dag arbetar med att utveckla aktivt medborgarskap, solidaritet och social inkludering i hela Europa. |
| --- | --- |

G.

Den ekonomiska krisen och budgetkonsolideringen äventyrar den finansiella hållbarheten hos många icke-statliga organisationer och leverantörer av frivilligarbete som varje dag arbetar med att utveckla aktivt medborgarskap, solidaritet och social inkludering i hela Europa.

| H. | Den ekonomiska krisen samt politiska och ekonomiska faktorer påverkar hållbar finansiering och kapitalanskaffning för frivilliginsatser. |
| --- | --- |

H.

Den ekonomiska krisen samt politiska och ekonomiska faktorer påverkar hållbar finansiering och kapitalanskaffning för frivilliginsatser.

| I. | Många projekt och organisationer som drivs av frivilliga krafter har inte resurser att få tillgång till och säkra finansiering enligt gällande EU-program på grund av överdriven pappersexercis och byråkrati. |
| --- | --- |

I.

Många projekt och organisationer som drivs av frivilliga krafter har inte resurser att få tillgång till och säkra finansiering enligt gällande EU-program på grund av överdriven pappersexercis och byråkrati.

| J. | EU:s åtgärder tillför ett mervärde när det gäller att främja samarbete mellan medlemsstaterna samt utbyte av information och god praxis avseende frivilligarbete, med respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

J.

EU:s åtgärder tillför ett mervärde när det gäller att främja samarbete mellan medlemsstaterna samt utbyte av information och god praxis avseende frivilligarbete, med respekt för subsidiaritetsprincipen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som saknar en tydlig eller lämplig rättslig ram för frivilligarbetare att upprätta en sådan och att utarbeta nationella strategier för att främja utvecklingen av frivilligverksamhet, bland annat genom erkännande av frivilligarbetares rättigheter, samt garantera kvalitet, skydd och lika tillgång för alla utan diskriminering, inte minst till hälso- och socialskydd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som saknar en tydlig eller lämplig rättslig ram för frivilligarbetare att upprätta en sådan och att utarbeta nationella strategier för att främja utvecklingen av frivilligverksamhet, bland annat genom erkännande av frivilligarbetares rättigheter, samt garantera kvalitet, skydd och lika tillgång för alla utan diskriminering, inte minst till hälso- och socialskydd.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte gjort några större framsteg när det gäller frivilliginsatser att ägna större uppmärksamhet åt denna sektor i sin framtida politik, programplanering och finansiering. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte gjort några större framsteg när det gäller frivilliginsatser att ägna större uppmärksamhet åt denna sektor i sin framtida politik, programplanering och finansiering.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att frivilligarbetares rättigheter och skyldigheter erkänns och respekteras samt att frivilligarbetarna själva är medvetna om dem. Parlamentet föreslår i detta avseende att medlemsstaterna använder den europeiska stadgan om frivilligarbetares grundläggande rättigheter och skyldigheter, som utarbetades av konferensen för berörda parter vid det andra ungdomskonventet om frivilligarbete 2011, som referens för sin politik och nationella lagstiftning på detta område. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att frivilligarbetares rättigheter och skyldigheter erkänns och respekteras samt att frivilligarbetarna själva är medvetna om dem. Parlamentet föreslår i detta avseende att medlemsstaterna använder den europeiska stadgan om frivilligarbetares grundläggande rättigheter och skyldigheter, som utarbetades av konferensen för berörda parter vid det andra ungdomskonventet om frivilligarbete 2011, som referens för sin politik och nationella lagstiftning på detta område.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar nationella, regionala och lokala myndigheter samt EU att ägna särskild uppmärksamhet åt ungdomar som är missgynnade och har sämre förutsättningar (särskilt personer med funktionsnedsättning), så att de kan börja frivilligarbeta och för detta ändamål få lämpligt pedagogiskt och ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar nationella, regionala och lokala myndigheter samt EU att ägna särskild uppmärksamhet åt ungdomar som är missgynnade och har sämre förutsättningar (särskilt personer med funktionsnedsättning), så att de kan börja frivilligarbeta och för detta ändamål få lämpligt pedagogiskt och ekonomiskt stöd.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att frivilligarbete minskar risken för social utestängning och att det därför är viktigt att locka alla samhällsgrupper till sådan verksamhet, särskilt personer med funktionsnedsättning. Parlamentet framhåller även att frivilligarbete måste bli mer allmänt erkänt och i mindre grad utsättas för hinder av allehanda slag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att frivilligarbete minskar risken för social utestängning och att det därför är viktigt att locka alla samhällsgrupper till sådan verksamhet, särskilt personer med funktionsnedsättning. Parlamentet framhåller även att frivilligarbete måste bli mer allmänt erkänt och i mindre grad utsättas för hinder av allehanda slag.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att frivilligarbete måste bli tillgängligt även för invandrare och minoriteter, en nödvändig faktor för att underlätta deras integration och deltagande i samhället. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar att frivilligarbete måste bli tillgängligt även för invandrare och minoriteter, en nödvändig faktor för att underlätta deras integration och deltagande i samhället.

| 7. | Europaparlamentet noterar fördelarna med samarbete mellan frivilligarbetare i EU-länder och tredjeländer och understryker att sådant samarbete är särskilt viktigt inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet noterar också att frivilligarbetet utöver sina primära fördelar även kan bidra till att främja demokratin och rättsstaten i tredjeländer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar fördelarna med samarbete mellan frivilligarbetare i EU-länder och tredjeländer och understryker att sådant samarbete är särskilt viktigt inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet noterar också att frivilligarbetet utöver sina primära fördelar även kan bidra till att främja demokratin och rättsstaten i tredjeländer.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att gå vidare med förhandlingarna om visumlättnader för tredjelandsmedborgare som vill resa in i EU i syfte att utföra frivilligarbete, förutsatt att de uppfyller kriterierna för att utföra frivilligarbete. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att gå vidare med förhandlingarna om visumlättnader för tredjelandsmedborgare som vill resa in i EU i syfte att utföra frivilligarbete, förutsatt att de uppfyller kriterierna för att utföra frivilligarbete.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra bestämmelserna i rådets direktiv 2004/114/EG (12) om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete, och att ytterligare förenkla, viseringsförfarandena för personer som vill utföra frivilligarbete, särskilt inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra bestämmelserna i rådets direktiv 2004/114/EG (12) om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete, och att ytterligare förenkla, viseringsförfarandena för personer som vill utföra frivilligarbete, särskilt inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att frivilligarbete involverar medborgare i ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling både lokalt och över gränser, och gör det ofta möjligt att snabbt sätta in hjälpinsatser vid katastrofer. Frivilligarbete spelar även en roll för främjandet av solidaritet, ett aktivt medborgarskap och interkulturellt lärande, ger frivilligarbetarna möjlighet att lära sig språket och kulturen i det land de arbetar i och stärker på så vis den sociala sammanhållningen och deltagardemokratin. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att frivilligarbete involverar medborgare i ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling både lokalt och över gränser, och gör det ofta möjligt att snabbt sätta in hjälpinsatser vid katastrofer. Frivilligarbete spelar även en roll för främjandet av solidaritet, ett aktivt medborgarskap och interkulturellt lärande, ger frivilligarbetarna möjlighet att lära sig språket och kulturen i det land de arbetar i och stärker på så vis den sociala sammanhållningen och deltagardemokratin.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta fasta på fördelarna med att delta i gränsöverskridande frivilligaktiviteter för att ge medborgarna nya kunskaper, främja deras anställbarhet och rörlighet samt stärka den sociala inkluderingen. Medlemsstaterna uppmanas även att stödja samarbetet mellan organisatörer av frivilligaktiviteter i EU-länderna för att främja rörligheten för frivilligarbetare i alla åldrar över hela Europa och på så vis stärka de interkulturella banden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta fasta på fördelarna med att delta i gränsöverskridande frivilligaktiviteter för att ge medborgarna nya kunskaper, främja deras anställbarhet och rörlighet samt stärka den sociala inkluderingen. Medlemsstaterna uppmanas även att stödja samarbetet mellan organisatörer av frivilligaktiviteter i EU-länderna för att främja rörligheten för frivilligarbetare i alla åldrar över hela Europa och på så vis stärka de interkulturella banden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka infrastrukturen hos frivilligorganisationer och frivilligcentra i syfte att förbättra informationen och utbildningen samt samordna frivilligarbetarnas och frivilligorganisationernas insatser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka infrastrukturen hos frivilligorganisationer och frivilligcentra i syfte att förbättra informationen och utbildningen samt samordna frivilligarbetarnas och frivilligorganisationernas insatser.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en rapport om hindren för gränsöverskridande frivilligarbete, t.ex. åldersgränser i försäkringar, samt vid behov lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en rapport om hindren för gränsöverskridande frivilligarbete, t.ex. åldersgränser i försäkringar, samt vid behov lagstiftningsförslag.

| 14. | Europaparlamentet framhåller behovet av att säkra utvecklingen av ett högkvalitativt frivilligarbete, såväl på nationell som på gränsöverskridande nivå, genom en strukturerad ram med fullständig information och lämplig utbildning för frivilligarbetare som omfattar bästa nuvarande praxis, utveckling av mottagningskapacitet för leverantörer och organisationer på lokal och nationell nivå, erkännande av frivilligarbetares rätt att förena sitt frivilligarbete med sitt privatliv och uppbyggnad av nödvändig infrastruktur på alla nivåer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller behovet av att säkra utvecklingen av ett högkvalitativt frivilligarbete, såväl på nationell som på gränsöverskridande nivå, genom en strukturerad ram med fullständig information och lämplig utbildning för frivilligarbetare som omfattar bästa nuvarande praxis, utveckling av mottagningskapacitet för leverantörer och organisationer på lokal och nationell nivå, erkännande av frivilligarbetares rätt att förena sitt frivilligarbete med sitt privatliv och uppbyggnad av nödvändig infrastruktur på alla nivåer.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla verksamhet som kan ta tillvara potentiella frivilligarbetares drivkrafter, dra nytta av varje persons individuella bidrag och höja kvalitetsnivån på frivilligarbete i alla sammanhang och sammanslutningar i varje medlemsstat, med särskilt fokus på gränsöverskridande frivilligarbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla verksamhet som kan ta tillvara potentiella frivilligarbetares drivkrafter, dra nytta av varje persons individuella bidrag och höja kvalitetsnivån på frivilligarbete i alla sammanhang och sammanslutningar i varje medlemsstat, med särskilt fokus på gränsöverskridande frivilligarbete.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för att tid som ägnas åt frivilligarbete ska användas som medfinansiering av EU-projekt, särskilt vid gränsöverskridande initiativ. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för att tid som ägnas åt frivilligarbete ska användas som medfinansiering av EU-projekt, särskilt vid gränsöverskridande initiativ.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla internationella initiativ och program för frivilligarbete som når utöver EU:s gränser, och påminner om de framgångsrika exempel och metoder som redan finns i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla internationella initiativ och program för frivilligarbete som når utöver EU:s gränser, och påminner om de framgångsrika exempel och metoder som redan finns i vissa medlemsstater.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utbildningsprogram och ta fram handledningar och material om frivilligledning samt system för att motivera människor att ägna sig åt gränsöverskridande frivilliginsatser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utbildningsprogram och ta fram handledningar och material om frivilligledning samt system för att motivera människor att ägna sig åt gränsöverskridande frivilliginsatser.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, nationella, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhällets olika organisationer att förbättra informationsnäten för att göra alla människor medvetna om möjligheterna till frivilligarbete, bekämpa de hinder som finns för deltagande, förbättra tillgången till bästa metoder för frivilligarbete och främja samarbete över gränserna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, nationella, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhällets olika organisationer att förbättra informationsnäten för att göra alla människor medvetna om möjligheterna till frivilligarbete, bekämpa de hinder som finns för deltagande, förbättra tillgången till bästa metoder för frivilligarbete och främja samarbete över gränserna.

| 20. | Europaparlamentet föreslår därför att en centraliserad EU-portal skapas i samarbete med organisationer och föreningar som är verksamma inom denna sektor, och särskilt deras europeiska nätverk. Portalen ska bland annat innehålla en resursbank med bästa metoder för frivilligarbete och ett avsnitt om gränsöverskridande frivilligarbete, med information om tillgängliga program samt deras kostnader och villkor, där det är möjligt att utbyta information om administrativa bördor, rättsliga och skattemässiga aspekter av frivilligarbete, hinder för att få tillgång till program och de bästa sätten att komma till rätta med dem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet föreslår därför att en centraliserad EU-portal skapas i samarbete med organisationer och föreningar som är verksamma inom denna sektor, och särskilt deras europeiska nätverk. Portalen ska bland annat innehålla en resursbank med bästa metoder för frivilligarbete och ett avsnitt om gränsöverskridande frivilligarbete, med information om tillgängliga program samt deras kostnader och villkor, där det är möjligt att utbyta information om administrativa bördor, rättsliga och skattemässiga aspekter av frivilligarbete, hinder för att få tillgång till program och de bästa sätten att komma till rätta med dem.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda Internationella arbetsorganisationens (ILO) vägledning för mätning av frivilligarbete och FN:s handbok om icke-statliga organisationer för att tillgängliggöra jämförbar statistik och jämförbara data som ger en tydlig bild av det betydande bidrag som lämnas av frivilligarbete och av behoven hos frivilligarbetare och leverantörer av frivilligtjänster i hela EU. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda Internationella arbetsorganisationens (ILO) vägledning för mätning av frivilligarbete och FN:s handbok om icke-statliga organisationer för att tillgängliggöra jämförbar statistik och jämförbara data som ger en tydlig bild av det betydande bidrag som lämnas av frivilligarbete och av behoven hos frivilligarbetare och leverantörer av frivilligtjänster i hela EU.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att anta ILO:s vägledning för mätning av frivilligarbete för att säkra tillförlitliga och jämförbara data som kan hjälpa till att förbättra övervakningen och beslutsfattandet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att anta ILO:s vägledning för mätning av frivilligarbete för att säkra tillförlitliga och jämförbara data som kan hjälpa till att förbättra övervakningen och beslutsfattandet.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att äldre personer som ägnar sig åt frivilligarbete har lättare att klara övergången från arbete till pension, det vill säga att gradvis lämna det aktiva arbetslivet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att äldre personer som ägnar sig åt frivilligarbete har lättare att klara övergången från arbete till pension, det vill säga att gradvis lämna det aktiva arbetslivet.

| 24. | Europaparlamentet understryker vikten av att förse äldre medborgare som vill frivilligarbeta i ett annat EU-land med information, adekvat finansiering och stöd och på så sätt främja en aktiv ålderdom som en stark kunskaps- och erfarenhetsresurs för samhället. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker vikten av att förse äldre medborgare som vill frivilligarbeta i ett annat EU-land med information, adekvat finansiering och stöd och på så sätt främja en aktiv ålderdom som en stark kunskaps- och erfarenhetsresurs för samhället.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att frivilligarbete bidrar till integration, social inkludering och social innovation och även kan bidra till fattigdomsbekämpning och på så vis till att uppnå ekonomisk och social sammanhållning. Frivilligarbete främjar även solidaritet över generationsgränserna genom att uppmuntra till samarbete mellan unga och äldre. Vidare bidrar det till ett aktivt åldrande och till deltagande i samhällslivet i alla livets faser samt till ett förbättrat miljöskydd. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att frivilligarbete bidrar till integration, social inkludering och social innovation och även kan bidra till fattigdomsbekämpning och på så vis till att uppnå ekonomisk och social sammanhållning. Frivilligarbete främjar även solidaritet över generationsgränserna genom att uppmuntra till samarbete mellan unga och äldre. Vidare bidrar det till ett aktivt åldrande och till deltagande i samhällslivet i alla livets faser samt till ett förbättrat miljöskydd.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att frivilligarbete ökar människors tolerans, skapar mänskligt och socialt kapital och spelar en viktig roll för att stärka socialt marginaliserade gruppers ställning. Parlamentet framhåller behovet av att skapa ett så stort utbud av frivilliginsatser som möjligt och uppmanar kommissionen att göra europeiska program mer inkluderande och öppna för alla grupper. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att frivilligarbete ökar människors tolerans, skapar mänskligt och socialt kapital och spelar en viktig roll för att stärka socialt marginaliserade gruppers ställning. Parlamentet framhåller behovet av att skapa ett så stort utbud av frivilliginsatser som möjligt och uppmanar kommissionen att göra europeiska program mer inkluderande och öppna för alla grupper.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att sätta upp nationella mål för frivilligarbete och att ta fram officiella rapporter med genomgång, kontroll och utvärdering av frivilligarbete. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att sätta upp nationella mål för frivilligarbete och att ta fram officiella rapporter med genomgång, kontroll och utvärdering av frivilligarbete.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge frivilligarbete inom idrott en framträdande plats, i synnerhet på gräsrotsnivå, och att erkänna den viktiga roll idrottsorganisationer som drivs av frivilliga krafter spelar för att stärka kulturen, främja den sociala inkluderingen och stärka lokalsamfunden. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas även att minska de hinder som står i vägen för frivilligarbete inom idrott i hela EU. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge frivilligarbete inom idrott en framträdande plats, i synnerhet på gräsrotsnivå, och att erkänna den viktiga roll idrottsorganisationer som drivs av frivilliga krafter spelar för att stärka kulturen, främja den sociala inkluderingen och stärka lokalsamfunden. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas även att minska de hinder som står i vägen för frivilligarbete inom idrott i hela EU.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar nationella, regionala och lokala myndigheter samt EU att erkänna det viktiga bidrag som frivilligarbete lämnar även inom miljöskydd och att stödja frivilligarbete inom miljöutbildning, förebyggande och hantering av nödsituationer samt skydd av det konstnärliga och kulturella arvet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar nationella, regionala och lokala myndigheter samt EU att erkänna det viktiga bidrag som frivilligarbete lämnar även inom miljöskydd och att stödja frivilligarbete inom miljöutbildning, förebyggande och hantering av nödsituationer samt skydd av det konstnärliga och kulturella arvet.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar företagen i EU att aktivt stödja sina medarbetare och pensionärer i deras ideella engagemang för frivilligarbete. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar företagen i EU att aktivt stödja sina medarbetare och pensionärer i deras ideella engagemang för frivilligarbete.

| 31. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att skapa ett ”europeiskt färdighetspass” för att de färdigheter som har förvärvats genom frivilligarbete ska få ett officiellt erkännande, både ur professionell synvinkel och från utbildningssynpunkt, vilket är en avgörande faktor för potentiella frivilligarbetares motivation och för att skapa en övergång mellan icke-formellt lärande och formell utbildning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att skapa ett ”europeiskt färdighetspass” för att de färdigheter som har förvärvats genom frivilligarbete ska få ett officiellt erkännande, både ur professionell synvinkel och från utbildningssynpunkt, vilket är en avgörande faktor för potentiella frivilligarbetares motivation och för att skapa en övergång mellan icke-formellt lärande och formell utbildning.

| 32. | Europaparlamentet understryker att det europeiska färdighetspasset inte bör vara en uppsättning nya, separata certifikat, utan ett komplett dokument som på frivilligarbetarens begäran innehåller dennes praktiska erfarenheter, utbildning, sociala och emotionella förmågor samt de yrkesfärdigheter som förvärvats inom ramen för programmet livslångt lärande, inbegripet de färdigheter som förvärvats genom frivilliginsatser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att det europeiska färdighetspasset inte bör vara en uppsättning nya, separata certifikat, utan ett komplett dokument som på frivilligarbetarens begäran innehåller dennes praktiska erfarenheter, utbildning, sociala och emotionella förmågor samt de yrkesfärdigheter som förvärvats inom ramen för programmet livslångt lärande, inbegripet de färdigheter som förvärvats genom frivilliginsatser.

| 33. | Europaparlamentet föreslår därför att färdigheter som har förvärvats genom frivilligarbete ska inkluderas i det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet föreslår därför att färdigheter som har förvärvats genom frivilligarbete ska inkluderas i det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS).

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att utveckla ett liknande system för beräkning och erkännande av färdigheter som förvärvats genom frivilligarbete för vuxna utanför universitetssystemet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att utveckla ett liknande system för beräkning och erkännande av färdigheter som förvärvats genom frivilligarbete för vuxna utanför universitetssystemet.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra verklighet av det europeiska färdighetspasset så snart som möjligt. Parlamentet poängterar att färdigheter som förvärvats i samband med frivilligarbete även har stor betydelse för arbetslivet och ger mervärde till en meritförteckning, samt konstaterar att frivilligarbete kan hjälpa unga i deras karriärval. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra verklighet av det europeiska färdighetspasset så snart som möjligt. Parlamentet poängterar att färdigheter som förvärvats i samband med frivilligarbete även har stor betydelse för arbetslivet och ger mervärde till en meritförteckning, samt konstaterar att frivilligarbete kan hjälpa unga i deras karriärval.

| 36. | Europaparlamentet betonar att det är oerhört viktigt att kompetenser och färdigheter som förvärvas genom frivilligarbete erkänns som icke-formellt och informellt lärande och som arbetslivserfarenhet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att det är oerhört viktigt att kompetenser och färdigheter som förvärvas genom frivilligarbete erkänns som icke-formellt och informellt lärande och som arbetslivserfarenhet.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att frivilligarbetare får en möjlighet att vidga sina vyer och utveckla sin personlighet, och framhåller att frivilligarbete även medför ekonomiska fördelar för medlemsstaterna, eftersom de personer som är engagerade i frivilliginsatser bidrar till bruttonationalprodukten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att frivilligarbetare får en möjlighet att vidga sina vyer och utveckla sin personlighet, och framhåller att frivilligarbete även medför ekonomiska fördelar för medlemsstaterna, eftersom de personer som är engagerade i frivilliginsatser bidrar till bruttonationalprodukten.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i det europeiska färdighetspasset tillgodose behovet av ett sammanhängande och överförbart sätt att korrekt kontrollera och pröva frivilligarbetare som arbetar med barn och/eller sårbara samhällsmedlemmar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i det europeiska färdighetspasset tillgodose behovet av ett sammanhängande och överförbart sätt att korrekt kontrollera och pröva frivilligarbetare som arbetar med barn och/eller sårbara samhällsmedlemmar.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla mekanismer för validering av informellt och icke-formellt lärande, vilket kommer att göra färdigheter som förvärvats utan formell utbildning värdefullare och lättare att överföra, bland annat genom att göra det möjligt att erhålla ytterligare ECTS-poäng på universitet tack vare frivilligarbete, samt en standardiserad mekanism för att erkänna färdigheter som förvärvats genom frivilligarbete i ECTS. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att undersöka hur de kan undanröja skattehindren för frivilligarbetare som deltar i gränsöverskridande insatser. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla mekanismer för validering av informellt och icke-formellt lärande, vilket kommer att göra färdigheter som förvärvats utan formell utbildning värdefullare och lättare att överföra, bland annat genom att göra det möjligt att erhålla ytterligare ECTS-poäng på universitet tack vare frivilligarbete, samt en standardiserad mekanism för att erkänna färdigheter som förvärvats genom frivilligarbete i ECTS. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att undersöka hur de kan undanröja skattehindren för frivilligarbetare som deltar i gränsöverskridande insatser.

| 40. | Europaparlamentet föreslår att ett regelverk för utbildning och kvalifikationer för frivilliga instruktörer inrättas och införlivas i den europeiska referensramen för kvalifikationer i syfte att öka rörligheten för frivilliga instruktörer och förbättra möjligheterna att överföra färdigheter och kompetens som utvecklats genom frivilligarbete. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet föreslår att ett regelverk för utbildning och kvalifikationer för frivilliga instruktörer inrättas och införlivas i den europeiska referensramen för kvalifikationer i syfte att öka rörligheten för frivilliga instruktörer och förbättra möjligheterna att överföra färdigheter och kompetens som utvecklats genom frivilligarbete.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja anställdas frivilligarbete och arbetsgivarstött frivilligarbete även inom ramen för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja anställdas frivilligarbete och arbetsgivarstött frivilligarbete även inom ramen för företagens sociala ansvar.

| 42. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att skapa en ”europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd”, som kommer att öka frivilligarbetares deltagande i solidaritetsinsatser inom ramen för EU:s politik för humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att skapa en ”europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd”, som kommer att öka frivilligarbetares deltagande i solidaritetsinsatser inom ramen för EU:s politik för humanitärt bistånd.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att vid inrättandet av denna frivilligkår redan från början ta hänsyn till befintliga strukturer och aktivt integrera dem. Parlamentet betonar på samma gång att överlappande civilskyddsstrukturer inte är önskvärda och bör undvikas. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att vid inrättandet av denna frivilligkår redan från början ta hänsyn till befintliga strukturer och aktivt integrera dem. Parlamentet betonar på samma gång att överlappande civilskyddsstrukturer inte är önskvärda och bör undvikas.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft nationella, regionala och lokala myndigheter samt EU att säkra adekvat och stabil finansiering och förenkla de administrativa förfarandena, även genom skatteincitament, för de organisationer som ägnar sig åt frivilligarbete, inklusive alla relevanta föreningar och nätverk, särskilt mindre och resurssvaga sådana, i syfte att framhäva deras roll, verksamhet och resultat, som är till gagn för samhället. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar med kraft nationella, regionala och lokala myndigheter samt EU att säkra adekvat och stabil finansiering och förenkla de administrativa förfarandena, även genom skatteincitament, för de organisationer som ägnar sig åt frivilligarbete, inklusive alla relevanta föreningar och nätverk, särskilt mindre och resurssvaga sådana, i syfte att framhäva deras roll, verksamhet och resultat, som är till gagn för samhället.

| 45. | Europaparlamentet kräver därför att subventionsbegreppet för föreningar tydliggörs så att finansiering till föreningar inte förväxlas med statligt stöd som kan begränsa konkurrensen inom den ekonomiska sektorn. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kräver därför att subventionsbegreppet för föreningar tydliggörs så att finansiering till föreningar inte förväxlas med statligt stöd som kan begränsa konkurrensen inom den ekonomiska sektorn.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en mekanism för att medlemsstater som vill stärka det civila samhället ska kunna göra ett undantag från mervärdesskatt för alla eller de flesta av de aktiviteter och transaktioner som genomförs av frivilligorganisationer som drivs utan vinstsyfte. Parlamentet betonar att åtminstone mindre organisationer som drivs utan vinstsyfte bör omfattas av en sådan mekanism. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en mekanism för att medlemsstater som vill stärka det civila samhället ska kunna göra ett undantag från mervärdesskatt för alla eller de flesta av de aktiviteter och transaktioner som genomförs av frivilligorganisationer som drivs utan vinstsyfte. Parlamentet betonar att åtminstone mindre organisationer som drivs utan vinstsyfte bör omfattas av en sådan mekanism.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa ett klart rättsläge för frivilligarbetare, inte minst i försäkringstekniska frågor, så att de olika systemen i medlemsstaterna uppmuntrar gränsöverskridande frivilligarbete, och att bättre informera frivilligarbetare om deras rättigheter och om lagarna och de institutionella systemen i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa ett klart rättsläge för frivilligarbetare, inte minst i försäkringstekniska frågor, så att de olika systemen i medlemsstaterna uppmuntrar gränsöverskridande frivilligarbete, och att bättre informera frivilligarbetare om deras rättigheter och om lagarna och de institutionella systemen i de olika medlemsstaterna.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå med att undanröja befintliga hinder. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå med att undanröja befintliga hinder.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sina gränsöverskridande skatte- och socialförsäkringsarrangemang för gränsöverskridande frivilligarbete, så att de inte skapar fler hinder för sådan verksamhet och så att gränsöverskridande frivilligarbetare kan få de sociala förmåner de har rätt till i enlighet med förordning (EG) nr 883/2004. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sina gränsöverskridande skatte- och socialförsäkringsarrangemang för gränsöverskridande frivilligarbete, så att de inte skapar fler hinder för sådan verksamhet och så att gränsöverskridande frivilligarbetare kan få de sociala förmåner de har rätt till i enlighet med förordning (EG) nr 883/2004.

| 50. | Europaparlamentet betonar att frivilligarbete, trots att det är en viktig resurs i vår ekonomi och vårt samhälle, inte får vara ett alternativ till eller ersättning för vanligt, avlönat arbete och att det inte under några omständigheter får tjäna som anledning för stater att underlåta att fullgöra sina sociala skyldigheter. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att frivilligarbete, trots att det är en viktig resurs i vår ekonomi och vårt samhälle, inte får vara ett alternativ till eller ersättning för vanligt, avlönat arbete och att det inte under några omständigheter får tjäna som anledning för stater att underlåta att fullgöra sina sociala skyldigheter.

| 51. | Europaparlamentet anser att denna aspekt bör betonas särskilt i vårdsektorn, där mängden frivilligarbete stadigt ökar. Parlamentet påpekar vidare att främjandet av frivilligarbete som ett sätt att förvärva, utveckla eller befästa färdigheter inte bör leda till att frivilligarbetet blir ett obligatoriskt krav, eftersom detta skulle urholka dess grundläggande karaktär. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att denna aspekt bör betonas särskilt i vårdsektorn, där mängden frivilligarbete stadigt ökar. Parlamentet påpekar vidare att främjandet av frivilligarbete som ett sätt att förvärva, utveckla eller befästa färdigheter inte bör leda till att frivilligarbetet blir ett obligatoriskt krav, eftersom detta skulle urholka dess grundläggande karaktär.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar särskilt nationella, regionala och lokala myndigheter att öka medvetenheten hos frivilligarbetets aktörer och partner om befintliga europeiska program, särskilt program som främjar målet om europeiskt territoriellt samarbete inom ramen för sammanhållningspolitiken, och att underlätta tillgången till dessa så att programmen kan utnyttjas bättre för gränsöverskridande projekt och åtgärder. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar särskilt nationella, regionala och lokala myndigheter att öka medvetenheten hos frivilligarbetets aktörer och partner om befintliga europeiska program, särskilt program som främjar målet om europeiskt territoriellt samarbete inom ramen för sammanhållningspolitiken, och att underlätta tillgången till dessa så att programmen kan utnyttjas bättre för gränsöverskridande projekt och åtgärder.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och införa nationella system för gränsöverskridande frivilligarbete för att bidra till dess utveckling i hela EU. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och införa nationella system för gränsöverskridande frivilligarbete för att bidra till dess utveckling i hela EU.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar särskilt kommissionen att vid utarbetandet av nya fleråriga program, och med beaktande av de nyttiga erfarenheterna från Europaåret för frivilligarbete 2011, säkerställa finansiering för frivilligprojekt och för de strukturer som organiserar frivilligaktiviteter samt att utveckla och uppmuntra en effektiv interinstitutionell samordning i syfte att främja frivilligarbetets roll i EU:s politik. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar särskilt kommissionen att vid utarbetandet av nya fleråriga program, och med beaktande av de nyttiga erfarenheterna från Europaåret för frivilligarbete 2011, säkerställa finansiering för frivilligprojekt och för de strukturer som organiserar frivilligaktiviteter samt att utveckla och uppmuntra en effektiv interinstitutionell samordning i syfte att främja frivilligarbetets roll i EU:s politik.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att projekt som drivs av frivilliga krafter har fri tillgång till information om finansiering och relevanta program och att ansökningsförfarandena inte görs oöverkomliga på grund av överdriven pappersexercis. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att projekt som drivs av frivilliga krafter har fri tillgång till information om finansiering och relevanta program och att ansökningsförfarandena inte görs oöverkomliga på grund av överdriven pappersexercis.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det ges tillräcklig finansiering till program på olika politikområden som stöder gränsöverskridande frivilliginsatser, samt uppmanar medlemsstaterna att aktivt tillämpa system för att främja nationellt och gränsöverskridande frivilligarbete. Parlamentet anser att särskild hänsyn bör ägnas finansiellt stöd till infrastruktur för frivilligarbete, och att offentliga subventioner till frivilligarbete bör beviljas utan att någon organisation diskrimineras. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det ges tillräcklig finansiering till program på olika politikområden som stöder gränsöverskridande frivilliginsatser, samt uppmanar medlemsstaterna att aktivt tillämpa system för att främja nationellt och gränsöverskridande frivilligarbete. Parlamentet anser att särskild hänsyn bör ägnas finansiellt stöd till infrastruktur för frivilligarbete, och att offentliga subventioner till frivilligarbete bör beviljas utan att någon organisation diskrimineras.

| 57. | Europaparlamentet föreslår att ett gränsöverskridande nätverk för frivilligorganisationer bildas i de olika medlemsstaterna genom att man samordnar befintliga frivilligorganisationer och samtidigt underlättar utbyte av god praxis och erfarenheter. Parlamentet anser vidare att nya kontaktställen bör öppnas endast i medlemsstater där det inte redan finns sådana. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet föreslår att ett gränsöverskridande nätverk för frivilligorganisationer bildas i de olika medlemsstaterna genom att man samordnar befintliga frivilligorganisationer och samtidigt underlättar utbyte av god praxis och erfarenheter. Parlamentet anser vidare att nya kontaktställen bör öppnas endast i medlemsstater där det inte redan finns sådana.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en europeisk föreningsstadga i syfte att ge föreningar en rättslig ram att verka inom, minska de administrativa kostnaderna i samband med gränsöverskridande frivilligverksamhet och upprätta frivilligstrukturer på europeisk nivå som främjar rörligheten för frivilligarbetare i EU. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en europeisk föreningsstadga i syfte att ge föreningar en rättslig ram att verka inom, minska de administrativa kostnaderna i samband med gränsöverskridande frivilligverksamhet och upprätta frivilligstrukturer på europeisk nivå som främjar rörligheten för frivilligarbetare i EU.

| 59. | Europaparlamentet framhåller den betydelse frivilligarbete kan ha för att främja EU:s politik. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller den betydelse frivilligarbete kan ha för att främja EU:s politik.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vederbörligen erkänna och främja frivilligarbete inom EU:s berörda politikområden samt att beakta dess sektorsövergripande karaktär och se till att politiken i sig främjar utveckling av frivilligarbete samt involvering av alla samhällssektorer. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vederbörligen erkänna och främja frivilligarbete inom EU:s berörda politikområden samt att beakta dess sektorsövergripande karaktär och se till att politiken i sig främjar utveckling av frivilligarbete samt involvering av alla samhällssektorer.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i EU-program och EU-projekt ge vederbörligt erkännande åt det verkliga samhällsbidrag som frivilligarbetare lämnar med sina insatser. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i EU-program och EU-projekt ge vederbörligt erkännande åt det verkliga samhällsbidrag som frivilligarbetare lämnar med sina insatser.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå tillräckliga resurser för inrättandet av en utvecklingsfond för europeiska frivilligcentrum, vilken ska användas för att utveckla infrastruktur till stöd för frivilligarbete. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå tillräckliga resurser för inrättandet av en utvecklingsfond för europeiska frivilligcentrum, vilken ska användas för att utveckla infrastruktur till stöd för frivilligarbete.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att låta tid som ägnas åt frivilligarbete ingå som medfinansiering i alla EU-finansierade program på grundval av ett in natura-bidrag med ekonomiskt värde. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att låta tid som ägnas åt frivilligarbete ingå som medfinansiering i alla EU-finansierade program på grundval av ett in natura-bidrag med ekonomiskt värde.

| 64. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att bevara kontinuiteten mellan 2011 och de kommande åren genom att både i Europaåret för aktivt åldrande (2012) och i det föreslagna Europaåret för medborgarna (2013) med fast hand integrera frivilligdimensionen, som är ett uttryck för aktivt medborgarskap som främjar social integration, även för äldre medborgare. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att bevara kontinuiteten mellan 2011 och de kommande åren genom att både i Europaåret för aktivt åldrande (2012) och i det föreslagna Europaåret för medborgarna (2013) med fast hand integrera frivilligdimensionen, som är ett uttryck för aktivt medborgarskap som främjar social integration, även för äldre medborgare.

| 65. | Europaparlamentet påpekar att frivilligarbete måste främjas, särskilt under Europaåret för medborgarna 2013, och uppmanar kommissionen att inbegripa stöd till frivilligarbete i politiken för internationellt utvecklingsbistånd, inte minst för att uppnå alla de fastställda millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet påpekar att frivilligarbete måste främjas, särskilt under Europaåret för medborgarna 2013, och uppmanar kommissionen att inbegripa stöd till frivilligarbete i politiken för internationellt utvecklingsbistånd, inte minst för att uppnå alla de fastställda millennieutvecklingsmålen.

| 66. | Europaparlamentet stöder en formell undersökning av ”Solidarité proposal”, ett förslag om ett interinstitutionellt program för mänskliga resurser inom EU-institutionerna som ska underlätta för institutionernas anställda och praktikanter att delta i frivilligarbete och i humanitär och social verksamhet, både i samband med personalutbildning och på fritiden. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet stöder en formell undersökning av ”Solidarité proposal”, ett förslag om ett interinstitutionellt program för mänskliga resurser inom EU-institutionerna som ska underlätta för institutionernas anställda och praktikanter att delta i frivilligarbete och i humanitär och social verksamhet, både i samband med personalutbildning och på fritiden.

| 67. | Europaparlamentet poängterar att det föreslagna programmet innebär kostnadsbesparingar och ett stort mervärde och att det skulle bidra till att genomföra EU:s politik och olika EU-program. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet poängterar att det föreslagna programmet innebär kostnadsbesparingar och ett stort mervärde och att det skulle bidra till att genomföra EU:s politik och olika EU-program.

| 68. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att bevara de effektiva kontaktpunkter som etablerats dels genom ”EYV 2011 Alliance” och efterträdaren Volunteer Platform, som innefattar många av det civila samhällets frivillig- och nätverksorganisationer, dels genom nationella samordningsorgan, strategiska partner och talespersoner för de nationella regeringarna i denna sektor, med tanke på den oerhört stora variationen i fråga om organ som ansvarar för frivilligarbete i EU. Parlamentet uppmuntrar dessa kontaktpunkter att medverka i den föreslagna centraliserade EU-portalen, som ska fungera som en alleuropeisk plattform, för att verka för fortsatt samordning och ökad gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att bevara de effektiva kontaktpunkter som etablerats dels genom ”EYV 2011 Alliance” och efterträdaren Volunteer Platform, som innefattar många av det civila samhällets frivillig- och nätverksorganisationer, dels genom nationella samordningsorgan, strategiska partner och talespersoner för de nationella regeringarna i denna sektor, med tanke på den oerhört stora variationen i fråga om organ som ansvarar för frivilligarbete i EU. Parlamentet uppmuntrar dessa kontaktpunkter att medverka i den föreslagna centraliserade EU-portalen, som ska fungera som en alleuropeisk plattform, för att verka för fortsatt samordning och ökad gränsöverskridande verksamhet.

| 69. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av dessa kontaktnät och av utbyte av god praxis för att sprida information om befintliga EU-mekanismer som kan hjälpa och stödja gränsöverskridande frivilligprojekt. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av dessa kontaktnät och av utbyte av god praxis för att sprida information om befintliga EU-mekanismer som kan hjälpa och stödja gränsöverskridande frivilligprojekt.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att där den anser det lämpligt vidta åtgärder i fråga om den politiska agendan för frivilligarbete i Europa (Pave), som utarbetats av de organisationer för frivilligarbete som deltar i EYV 2011 Alliance. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att där den anser det lämpligt vidta åtgärder i fråga om den politiska agendan för frivilligarbete i Europa (Pave), som utarbetats av de organisationer för frivilligarbete som deltar i EYV 2011 Alliance.

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 30.

(2)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 45.

(3)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 32.

(4)  EUT L 17, 22.1.2010, s. 43.

(5)  EUT C 168, 20.7.2006, s. 1.

(6)  EUT C 241, 20.9.2008, s. 1.

(7)  EUT C 319, 13.12.2008, s. 8.

(8)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 5.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2011)0101.

(10)  EUT C 372, 20.12.2011, s. 24.

(11)  EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 9.

(12)  EUT L 375, 23.12.2004, s. 12.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/22

---

Tisdagen den 12 juni 2012Skydd av kritisk infrastruktur: vägen mot global it-säkerhet

P7_TA(2012)0237

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om skydd av kritisk infrastruktur – resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet (2011/2284(INI))

2013/C 332 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om en ny digital agenda för Europa: 2015.eu (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om en ny digital agenda för Europa: 2015.eu (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om förvaltning av Internet: framtida åtgärder (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om förvaltning av Internet: framtida åtgärder (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om europeiska bredbandssektorn – investeringar i digitalt baserad tillväxt (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om europeiska bredbandssektorn – investeringar i digitalt baserad tillväxt (3),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0167/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0167/2012), och av följande skäl:

| A. | Informations- och kommunikationstekniken (IKT) kan enbart bidra fullt ut till att föra ekonomin och samhället framåt om användarna litar på att den är säker och motståndskraftig samt när den befintliga lagstiftningen om dataskydd och immateriella rättigheter efterlevs fullständigt i internetmiljön. |
| --- | --- |

A.

Informations- och kommunikationstekniken (IKT) kan enbart bidra fullt ut till att föra ekonomin och samhället framåt om användarna litar på att den är säker och motståndskraftig samt när den befintliga lagstiftningen om dataskydd och immateriella rättigheter efterlevs fullständigt i internetmiljön.

| B. | Internet och IKT påverkar i allt snabbare takt olika aspekter av medborgarnas liv, och är samtidigt en avgörande drivkraft för sociala interaktioner, för kulturell berikning samt för ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

B.

Internet och IKT påverkar i allt snabbare takt olika aspekter av medborgarnas liv, och är samtidigt en avgörande drivkraft för sociala interaktioner, för kulturell berikning samt för ekonomisk tillväxt.

| C. | IKT- och internetsäkerhet är ett övergripande begrepp, som i ekonomiskt, socialt, tekniskt och militärt hänseende gör sig gällande i hela världen, vilket kräver en tydlig avgränsning och differentiering av ansvarsområden samt en robust mekanism för internationellt samarbete. |
| --- | --- |

C.

IKT- och internetsäkerhet är ett övergripande begrepp, som i ekonomiskt, socialt, tekniskt och militärt hänseende gör sig gällande i hela världen, vilket kräver en tydlig avgränsning och differentiering av ansvarsområden samt en robust mekanism för internationellt samarbete.

| D. | EU:s flaggskeppsinitiativ Den digitala agendan syftar till att stärka EU:s konkurrenskraft, genom stärkt IKT, och att skapa förutsättningar för hög och stabil tillväxt och teknikbaserade jobb. |
| --- | --- |

D.

EU:s flaggskeppsinitiativ Den digitala agendan syftar till att stärka EU:s konkurrenskraft, genom stärkt IKT, och att skapa förutsättningar för hög och stabil tillväxt och teknikbaserade jobb.

| E. | Den privata sektorn är fortfarande den främsta investeraren, ägaren och förvaltaren av informationssäkerhetsprodukter samt tjänster, tillämpningar och infrastruktur med koppling till informationssäkerhet, med investeringar på flera miljarder euro under det senaste årtiondet. Detta engagemang bör stärkas genom lämpliga strategier för att göra infrastrukturer i offentlig, privat eller offentlig-privat ägo eller drift mer motståndskraftiga. |
| --- | --- |

E.

Den privata sektorn är fortfarande den främsta investeraren, ägaren och förvaltaren av informationssäkerhetsprodukter samt tjänster, tillämpningar och infrastruktur med koppling till informationssäkerhet, med investeringar på flera miljarder euro under det senaste årtiondet. Detta engagemang bör stärkas genom lämpliga strategier för att göra infrastrukturer i offentlig, privat eller offentlig-privat ägo eller drift mer motståndskraftiga.

| F. | Utvecklingen av IKT-nätverk, -tjänster och -teknik med hög säkerhetsnivå och motståndskraft bör öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft, både genom att förbättra riskbedömningen och riskhanteringen på internet och genom att förse EU:s ekonomi som helhet med bättre informationsinfrastruktur för att stödja innovation och tillväxt, vilket skapar nya möjligheter för företag att bli mer produktiva. |
| --- | --- |

F.

Utvecklingen av IKT-nätverk, -tjänster och -teknik med hög säkerhetsnivå och motståndskraft bör öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft, både genom att förbättra riskbedömningen och riskhanteringen på internet och genom att förse EU:s ekonomi som helhet med bättre informationsinfrastruktur för att stödja innovation och tillväxt, vilket skapar nya möjligheter för företag att bli mer produktiva.

| G. | Tillgängliga uppgifter hos rättsvårdande myndigheter i fråga om it-brott – som omfattar it-angrepp, men även andra typer av nätbrottslighet – tyder på kraftiga ökningar i en rad europeiska länder. Statistiskt representativa uppgifter beträffande it-angrepp hos både rättsvårdande myndigheter och incidenthanteringsorganisationen (Cert) är dock fortfarande knapphändiga och insamlingen av dessa måste förbättras i framtiden, för att rättsvårdande myndigheter ska kunna göra kraftfullare insatser i hela EU och för att förbättra informationsunderlaget för en lagstiftningsmässig reaktion på de ständigt nya it-hoten. |
| --- | --- |

G.

Tillgängliga uppgifter hos rättsvårdande myndigheter i fråga om it-brott – som omfattar it-angrepp, men även andra typer av nätbrottslighet – tyder på kraftiga ökningar i en rad europeiska länder. Statistiskt representativa uppgifter beträffande it-angrepp hos både rättsvårdande myndigheter och incidenthanteringsorganisationen (Cert) är dock fortfarande knapphändiga och insamlingen av dessa måste förbättras i framtiden, för att rättsvårdande myndigheter ska kunna göra kraftfullare insatser i hela EU och för att förbättra informationsunderlaget för en lagstiftningsmässig reaktion på de ständigt nya it-hoten.

| H. | Rätt informationssäkerhetsnivå är helt avgörande för en stark utveckling av internetbaserade tjänster. |
| --- | --- |

H.

Rätt informationssäkerhetsnivå är helt avgörande för en stark utveckling av internetbaserade tjänster.

| I. | Den senaste tidens it-incidenter, driftsavbrott och angrepp mot EU:s institutioner, industrier och medlemsstaternas informationsinfrastruktur visar att det behövs ett robust, innovativt och effektivt system för skydd av kritisk informationsinfrastruktur, och att detta fullt ut bör grunda sig på internationellt samarbete och minimistandarder för motståndskraft i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

I.

Den senaste tidens it-incidenter, driftsavbrott och angrepp mot EU:s institutioner, industrier och medlemsstaternas informationsinfrastruktur visar att det behövs ett robust, innovativt och effektivt system för skydd av kritisk informationsinfrastruktur, och att detta fullt ut bör grunda sig på internationellt samarbete och minimistandarder för motståndskraft i medlemsstaterna.

| J. | Den snabba utvecklingen av nya möjligheter inom IKT, t.ex. datormoln, kräver en tydlig inriktning på internetsäkerhet för att fördelarna med de tekniska framstegen ska kunna utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

J.

Den snabba utvecklingen av nya möjligheter inom IKT, t.ex. datormoln, kräver en tydlig inriktning på internetsäkerhet för att fördelarna med de tekniska framstegen ska kunna utnyttjas fullt ut.

| K. | Europaparlamentet har upprepade gånger insisterat på tillämpning av höga krav på dataintegritet och dataskydd, nätneutralitet samt skydd av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

K.

Europaparlamentet har upprepade gånger insisterat på tillämpning av höga krav på dataintegritet och dataskydd, nätneutralitet samt skydd av immateriella rättigheter.

Åtgärder för att stärka kritisk infrastruktur på nationell nivå och EU-nivå

| 1. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas genomförande av Europeiska programmet för skydd av kritisk infrastruktur samt inrättandet av nätverket för varningar om hot mot kritisk infrastruktur (Ciwin). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas genomförande av Europeiska programmet för skydd av kritisk infrastruktur samt inrättandet av nätverket för varningar om hot mot kritisk infrastruktur (Ciwin).

| 2. | Europaparlamentet anser att insatserna för att skydda kritisk infrastruktur inte bara kommer att förbättra medborgarnas övergripande säkerhet utan också medborgarnas syn på säkerhet och deras förtroende för de åtgärder som regeringarna vidtar för att skydda dem. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att insatserna för att skydda kritisk infrastruktur inte bara kommer att förbättra medborgarnas övergripande säkerhet utan också medborgarnas syn på säkerhet och deras förtroende för de åtgärder som regeringarna vidtar för att skydda dem.

| 3. | Europaparlamentet är medvetet om att kommissionen överväger att se över rådets direktiv 2008/114/EG (4) och efterlyser belägg för direktivets effektivitet och påverkan innan ytterligare åtgärder vidtas. Parlamentet menar att direktivets räckvidd bör utvidgas, särskilt genom att IKT-sektorn och finansiella tjänster innefattas. Parlamentet efterlyser också att områden såsom hälsa, system för vatten- och livsmedelsförsörjning, kärnforskning och kärnenergiindustri (där dessa områden inte omfattas av specifika bestämmelser) beaktas. Parlamentet anser att dessa sektorer även bör få nytta av den sektorsövergripande strategi som Ciwin tillämpar (och som omfattar samarbete, varningssystem och utbyte av bästa metoder). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är medvetet om att kommissionen överväger att se över rådets direktiv 2008/114/EG (4) och efterlyser belägg för direktivets effektivitet och påverkan innan ytterligare åtgärder vidtas. Parlamentet menar att direktivets räckvidd bör utvidgas, särskilt genom att IKT-sektorn och finansiella tjänster innefattas. Parlamentet efterlyser också att områden såsom hälsa, system för vatten- och livsmedelsförsörjning, kärnforskning och kärnenergiindustri (där dessa områden inte omfattas av specifika bestämmelser) beaktas. Parlamentet anser att dessa sektorer även bör få nytta av den sektorsövergripande strategi som Ciwin tillämpar (och som omfattar samarbete, varningssystem och utbyte av bästa metoder).

| 4. | Europaparlamentet understryker att man måste inrätta och garantera en varaktig samordning av europeisk forskning för att upprätthålla och stärka den europeiska spetskompetensen inom området skydd av kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att man måste inrätta och garantera en varaktig samordning av europeisk forskning för att upprätthålla och stärka den europeiska spetskompetensen inom området skydd av kritisk infrastruktur.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser en regelbunden uppdatering av minimistandarderna för motståndskraft för beredskap och reaktion mot alla typer av driftsavbrott, incidenter, angrepp eller försök att åstadkomma förstörelse, som till exempel de som föranleds av att infrastrukturen inte är tillräckligt robust eller av att användarterminaler inte är tillräckligt säkrade, mot bakgrund av att den kritiska informationsinfrastrukturen såväl nationellt som inom EU är sammanlänkad, starkt ömsesidigt beroende och känslig, strategisk och sårbar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser en regelbunden uppdatering av minimistandarderna för motståndskraft för beredskap och reaktion mot alla typer av driftsavbrott, incidenter, angrepp eller försök att åstadkomma förstörelse, som till exempel de som föranleds av att infrastrukturen inte är tillräckligt robust eller av att användarterminaler inte är tillräckligt säkrade, mot bakgrund av att den kritiska informationsinfrastrukturen såväl nationellt som inom EU är sammanlänkad, starkt ömsesidigt beroende och känslig, strategisk och sårbar.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av protokoll och standarder för informationssäkerhet och välkomnar uppdraget från 2011 till CEN, Cenelec och ETSI att fastställa säkerhetsstandarder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av protokoll och standarder för informationssäkerhet och välkomnar uppdraget från 2011 till CEN, Cenelec och ETSI att fastställa säkerhetsstandarder.

| 7. | Europaparlamentet förväntar sig att ägare av och aktörer inom kritisk informationsinfrastruktur ska underlätta för och vid behov hjälpa användarna att bruka lämpliga metoder för att skydda dem från skadliga angrepp och/eller störningar, genom både mänsklig och automatiserad kontroll, där detta behövs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förväntar sig att ägare av och aktörer inom kritisk informationsinfrastruktur ska underlätta för och vid behov hjälpa användarna att bruka lämpliga metoder för att skydda dem från skadliga angrepp och/eller störningar, genom både mänsklig och automatiserad kontroll, där detta behövs.

| 8. | Europaparlamentet stöder samarbete mellan offentliga och privata aktörer på unionsnivå, och uppmuntrar deras arbete med att utveckla och använda standarder för säkerhet och motståndskraft för den civila (offentliga, privata eller offentlig-privata) kritiska informationsinfrastrukturen på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder samarbete mellan offentliga och privata aktörer på unionsnivå, och uppmuntrar deras arbete med att utveckla och använda standarder för säkerhet och motståndskraft för den civila (offentliga, privata eller offentlig-privata) kritiska informationsinfrastrukturen på nationell och europeisk nivå.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av EU-omfattande övningar för storskaliga säkerhetsincidenter i nätverk, och fastställandet av en enda uppsättning standarder för hotbildsbedömning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker vikten av EU-omfattande övningar för storskaliga säkerhetsincidenter i nätverk, och fastställandet av en enda uppsättning standarder för hotbildsbedömning.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna, bedöma genomförandet av handlingsplanen för skydd av kritisk informationsinfrastruktur. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta väl fungerande nationella/statliga organisationer för incidenthantering, att utveckla nationella strategier för it-säkerhet, att anordna regelbundna nationella och EU-omfattande övningar kring it-incidenter, att utveckla beredskapsplaner för it-incidenter samt att bidra till utvecklingen av en europeisk beredskapsplan för it-incidenter före slutet av 2012. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna, bedöma genomförandet av handlingsplanen för skydd av kritisk informationsinfrastruktur. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta väl fungerande nationella/statliga organisationer för incidenthantering, att utveckla nationella strategier för it-säkerhet, att anordna regelbundna nationella och EU-omfattande övningar kring it-incidenter, att utveckla beredskapsplaner för it-incidenter samt att bidra till utvecklingen av en europeisk beredskapsplan för it-incidenter före slutet av 2012.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att det införs säkerhetsplaner eller liknande åtgärder för alla europeiska kritiska informationsinfrastrukturer, och att det utses sambandsansvariga i säkerhetsfrågor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet rekommenderar att det införs säkerhetsplaner eller liknande åtgärder för alla europeiska kritiska informationsinfrastrukturer, och att det utses sambandsansvariga i säkerhetsfrågor.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar den pågående översynen av beslut 2005/222/RIF (5) om angrepp mot informationssystem. Parlamentet noterar att EU:s insatser för att bekämpa storskaliga it-angrepp måste samordnas, genom att inkludera Enisa, medlemsstaternas incidenthanteringsorganisationer och framtida europeiska incidenthanteringsorganisationers befogenheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar den pågående översynen av beslut 2005/222/RIF (5) om angrepp mot informationssystem. Parlamentet noterar att EU:s insatser för att bekämpa storskaliga it-angrepp måste samordnas, genom att inkludera Enisa, medlemsstaternas incidenthanteringsorganisationer och framtida europeiska incidenthanteringsorganisationers befogenheter.

| 13. | Europaparlamentet anser att Enisa kan spela en nyckelroll på europeisk nivå när det gäller skyddet av kritisk infrastruktur genom att tillhandahålla teknisk expertis till medlemsstaterna och till Europeiska unionens institutioner och organ samt rapporter om och analyser av it-säkerhet på europeisk och global nivå. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att Enisa kan spela en nyckelroll på europeisk nivå när det gäller skyddet av kritisk infrastruktur genom att tillhandahålla teknisk expertis till medlemsstaterna och till Europeiska unionens institutioner och organ samt rapporter om och analyser av it-säkerhet på europeisk och global nivå.

Fortsatt EU-verksamhet för robust internetsäkerhet

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Enisa att varje år samordna och genomföra en månadslång upplysningskampanj om internetsäkerhet, för att få medlemsstaterna och EU-medborgarna att fokusera specifikt på frågor som rör digital säkerhet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Enisa att varje år samordna och genomföra en månadslång upplysningskampanj om internetsäkerhet, för att få medlemsstaterna och EU-medborgarna att fokusera specifikt på frågor som rör digital säkerhet.

| 15. | Europaparlamentet stöder, i linje med målen för den digitala agendan, Enisa i dess fullgörande av sina skyldigheter när det gäller nät- och informationssäkerhet, och särskilt när det gäller att ge medlemsstaterna vägledning och råd om hur de kan uppfylla den grundläggande kapaciteten för sina incidenthanteringsorganisationer, samt när det gäller att stödja utbytet av bästa metoder genom utvecklingen av ömsesidigt förtroende. Parlamentet uppmanar Enisa att samråda med berörda aktörer för att fastställa liknande it-säkerhetsåtgärder för ägare av och aktörer inom privata nätverk och infrastrukturer, och även att hjälpa kommissionen och medlemsstaterna med att främja utvecklingen och användningen av certifieringssystem, uppförandenormer och samarbetsmetoder för informationssäkerhet bland ägare av och aktörer inom nationella och europeiska incidenthanteringsorganisationer och där det behövs genom att fastställa teknikneutrala gemensamma minimikrav. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder, i linje med målen för den digitala agendan, Enisa i dess fullgörande av sina skyldigheter när det gäller nät- och informationssäkerhet, och särskilt när det gäller att ge medlemsstaterna vägledning och råd om hur de kan uppfylla den grundläggande kapaciteten för sina incidenthanteringsorganisationer, samt när det gäller att stödja utbytet av bästa metoder genom utvecklingen av ömsesidigt förtroende. Parlamentet uppmanar Enisa att samråda med berörda aktörer för att fastställa liknande it-säkerhetsåtgärder för ägare av och aktörer inom privata nätverk och infrastrukturer, och även att hjälpa kommissionen och medlemsstaterna med att främja utvecklingen och användningen av certifieringssystem, uppförandenormer och samarbetsmetoder för informationssäkerhet bland ägare av och aktörer inom nationella och europeiska incidenthanteringsorganisationer och där det behövs genom att fastställa teknikneutrala gemensamma minimikrav.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar det föreliggande förslaget om att se över Enisas mandat, särskilt dess utvidgning och utökningen av dess uppgifter. Parlamentet anser att Enisa, förutom att stödja medlemsstaterna i form av expertis och analys, bör ha rätt att hantera ett antal genomförandeuppgifter på EU-nivå, och, i samarbete med amerikanska motsvarigheter, uppgifter som handlar om att förebygga och upptäcka nät- och informationssäkerhetsincidenter och stärka samarbetet mellan medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att byrån, i enlighet med Enisa-förordningen, också kan tilldelas ytterligare ansvar som rör motåtgärder mot internetangrepp, i den mån det ger ett klart mervärde till befintliga nationella responsmekanismer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar det föreliggande förslaget om att se över Enisas mandat, särskilt dess utvidgning och utökningen av dess uppgifter. Parlamentet anser att Enisa, förutom att stödja medlemsstaterna i form av expertis och analys, bör ha rätt att hantera ett antal genomförandeuppgifter på EU-nivå, och, i samarbete med amerikanska motsvarigheter, uppgifter som handlar om att förebygga och upptäcka nät- och informationssäkerhetsincidenter och stärka samarbetet mellan medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att byrån, i enlighet med Enisa-förordningen, också kan tilldelas ytterligare ansvar som rör motåtgärder mot internetangrepp, i den mån det ger ett klart mervärde till befintliga nationella responsmekanismer.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar resultaten av de EU-omfattande it-säkerhetsövningar från 2010 och 2011 som genomförts i hela EU under Enisas övervakning, med målet att hjälpa medlemsstaterna att utforma, upprätthålla och pröva en EU-omfattande beredskapsplan. Parlamentet uppmanar Enisa att ha kvar sådana övningar på sin dagordning och att successivt engagera berörda privata aktörer på lämpligt sätt för att öka EU:s övergripande kapacitet inom internetsäkerhet, och ser fram emot en fortsatt internationell utveckling med likasinnade partner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar resultaten av de EU-omfattande it-säkerhetsövningar från 2010 och 2011 som genomförts i hela EU under Enisas övervakning, med målet att hjälpa medlemsstaterna att utforma, upprätthålla och pröva en EU-omfattande beredskapsplan. Parlamentet uppmanar Enisa att ha kvar sådana övningar på sin dagordning och att successivt engagera berörda privata aktörer på lämpligt sätt för att öka EU:s övergripande kapacitet inom internetsäkerhet, och ser fram emot en fortsatt internationell utveckling med likasinnade partner.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att utforma nationella beredskapsplaner för it-incidenter och inbegripa centrala faktorer som exempelvis relevanta kontaktpunkter, bestämmelser om hjälpinsatser, begränsande åtgärder och åtgärder vid it-störningar eller it-angrepp med regionala, nationella eller gränsöverskridande konsekvenser. Medlemsstaterna bör även införa lämpliga samordningsmekanismer och strukturer på nationell nivå, vilket skulle bidra till en bättre samordning mellan de behöriga nationella myndigheterna och göra deras åtgärder mer konsekventa. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att utforma nationella beredskapsplaner för it-incidenter och inbegripa centrala faktorer som exempelvis relevanta kontaktpunkter, bestämmelser om hjälpinsatser, begränsande åtgärder och åtgärder vid it-störningar eller it-angrepp med regionala, nationella eller gränsöverskridande konsekvenser. Medlemsstaterna bör även införa lämpliga samordningsmekanismer och strukturer på nationell nivå, vilket skulle bidra till en bättre samordning mellan de behöriga nationella myndigheterna och göra deras åtgärder mer konsekventa.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen genom EU:s beredskapsplan för it-incidenter lägger fram förslag om bindande åtgärder för bättre samordning av tekniska funktioner och styrfunktioner på EU-nivå bland de nationella och statliga organisationerna för incidenthantering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen genom EU:s beredskapsplan för it-incidenter lägger fram förslag om bindande åtgärder för bättre samordning av tekniska funktioner och styrfunktioner på EU-nivå bland de nationella och statliga organisationerna för incidenthantering.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda kritisk infrastruktur från it-angrepp och tillhandahålla medel för att hermetiskt avbryta tillgången till kritisk infrastruktur om ett direkt it-angrepp utgör ett allvarligt hot mot dess normala funktioner. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda kritisk infrastruktur från it-angrepp och tillhandahålla medel för att hermetiskt avbryta tillgången till kritisk infrastruktur om ett direkt it-angrepp utgör ett allvarligt hot mot dess normala funktioner.

| 21. | Europaparlamentet ser fram emot ett fullständigt genomförande av EU:s organisationer för incidenthantering, som kommer att spela en nyckelroll när det gäller att förebygga, upptäcka och svara på avsiktliga och skadliga it-angrepp riktade mot EU:s institutioner samt för återhämtning efter angreppen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ser fram emot ett fullständigt genomförande av EU:s organisationer för incidenthantering, som kommer att spela en nyckelroll när det gäller att förebygga, upptäcka och svara på avsiktliga och skadliga it-angrepp riktade mot EU:s institutioner samt för återhämtning efter angreppen.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att föreslå bindande åtgärder i syfte att införa minimisstandarder för säkerhet och motståndskraft och förbättra samordningen mellan de nationella organisationerna för incidenthantering (Cert). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att föreslå bindande åtgärder i syfte att införa minimisstandarder för säkerhet och motståndskraft och förbättra samordningen mellan de nationella organisationerna för incidenthantering (Cert).

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att se till att det finns välfungerande organisationer för incidenthantering med minimikrav på kompetens inom säkerhet och motståndskraft som bygger på överenskomna bästa metoder. De nationella organisationerna för incidenthantering bör ingå i ett effektivt nätverk där relevant information utväxlas i enlighet med nödvändiga sekretessnormer. Parlamentet kräver att en ständigt tillgänglig tjänst för skydd av kritisk informationsinfrastruktur inrättas för varje medlemsstat, och att ett gemensamt europeiskt katastrofprotokoll inrättas och blir tillämpligt mellan de nationella kontaktpunkterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att se till att det finns välfungerande organisationer för incidenthantering med minimikrav på kompetens inom säkerhet och motståndskraft som bygger på överenskomna bästa metoder. De nationella organisationerna för incidenthantering bör ingå i ett effektivt nätverk där relevant information utväxlas i enlighet med nödvändiga sekretessnormer. Parlamentet kräver att en ständigt tillgänglig tjänst för skydd av kritisk informationsinfrastruktur inrättas för varje medlemsstat, och att ett gemensamt europeiskt katastrofprotokoll inrättas och blir tillämpligt mellan de nationella kontaktpunkterna.

| 24. | Europaparlamentet understryker att det är avgörande att skapa förtroende och främja samarbete mellan medlemsstaterna för att skydda uppgifter och nationella nätverk samt infrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett gemensamt förfarande för att fastställa och utforma en gemensam strategi för att komma till rätta med gränsöverskridande hot mot IKT, och förväntar sig att medlemsstaterna förser kommissionen med allmän information om risker, hot och sårbarheter i deras kritiska informationsinfrastruktur. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att det är avgörande att skapa förtroende och främja samarbete mellan medlemsstaterna för att skydda uppgifter och nationella nätverk samt infrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett gemensamt förfarande för att fastställa och utforma en gemensam strategi för att komma till rätta med gränsöverskridande hot mot IKT, och förväntar sig att medlemsstaterna förser kommissionen med allmän information om risker, hot och sårbarheter i deras kritiska informationsinfrastruktur.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utveckla EU-systemet för informationsutbyte och varningar senast 2013. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utveckla EU-systemet för informationsutbyte och varningar senast 2013.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen initierat ett samråd med olika aktörer om internetsäkerhet och kritisk informationsinfrastruktur, som det offentlig-privata EU-partnerskapet för motståndskraft (EP3R). Parlamentet erkänner de redan betydande insatser och det engagemang som IKT-leverantörer har visat på området, och uppmuntrar kommissionen att göra mer för att uppmuntra högskolor och sammanslutningar av IKT-användare att spela en aktivare roll och att främja en konstruktiv flerpartsdialog om it-säkerhetsfrågor. Parlamentet stöder en fortsatt utveckling av ett digitalt forum som ett ramverk för kontroll av skydd av kritisk informationsinfrastruktur. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen initierat ett samråd med olika aktörer om internetsäkerhet och kritisk informationsinfrastruktur, som det offentlig-privata EU-partnerskapet för motståndskraft (EP3R). Parlamentet erkänner de redan betydande insatser och det engagemang som IKT-leverantörer har visat på området, och uppmuntrar kommissionen att göra mer för att uppmuntra högskolor och sammanslutningar av IKT-användare att spela en aktivare roll och att främja en konstruktiv flerpartsdialog om it-säkerhetsfrågor. Parlamentet stöder en fortsatt utveckling av ett digitalt forum som ett ramverk för kontroll av skydd av kritisk informationsinfrastruktur.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som medlemsstatsforumet (EFMS) hittills har utfört med att fastställa sektorspecifika kriterier för att kartlägga europeisk kritisk infrastruktur, med fokus på fast och mobil kommunikation, och med att diskutera EU:s principer och riktlinjer för ett motståndskraftigt och stabilt internet. Parlamentet ser fram emot att fortsätta bygga samförstånd bland medlemsstaterna, och uppmuntrar i detta sammanhang EFMS att komplettera den nuvarande strategin, som kretsar kring fysiska anläggningar, med insatser som även omfattar logiska infrastrukturanläggningar, vilka kommer att bli allt viktigare för ett effektivt skydd av kritisk informationsinfrastruktur i takt med att virtualisering och molnteknik utvecklas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som medlemsstatsforumet (EFMS) hittills har utfört med att fastställa sektorspecifika kriterier för att kartlägga europeisk kritisk infrastruktur, med fokus på fast och mobil kommunikation, och med att diskutera EU:s principer och riktlinjer för ett motståndskraftigt och stabilt internet. Parlamentet ser fram emot att fortsätta bygga samförstånd bland medlemsstaterna, och uppmuntrar i detta sammanhang EFMS att komplettera den nuvarande strategin, som kretsar kring fysiska anläggningar, med insatser som även omfattar logiska infrastrukturanläggningar, vilka kommer att bli allt viktigare för ett effektivt skydd av kritisk informationsinfrastruktur i takt med att virtualisering och molnteknik utvecklas.

| 28. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen lanserar ett offentligt EU-omfattande utbildningsinitiativ, som är inriktat på att utbilda och öka både privata och företagsbaserade slutanvändares kunskap om potentiella hot på internet och fast och mobil IKT-utrustning på alla nivåer i användningskedjan och på att främja säkrare nätbeteende hos den enskilde individen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om de risker som är förknippade med föråldrad it-utrustning och programvara. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen lanserar ett offentligt EU-omfattande utbildningsinitiativ, som är inriktat på att utbilda och öka både privata och företagsbaserade slutanvändares kunskap om potentiella hot på internet och fast och mobil IKT-utrustning på alla nivåer i användningskedjan och på att främja säkrare nätbeteende hos den enskilde individen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om de risker som är förknippade med föråldrad it-utrustning och programvara.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, med stöd från kommissionen, stärka utbildningsprogrammen om informationssäkerhet som är inriktade på nationella brottsbekämpande och rättsliga myndigheter samt berörda EU-byråer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, med stöd från kommissionen, stärka utbildningsprogrammen om informationssäkerhet som är inriktade på nationella brottsbekämpande och rättsliga myndigheter samt berörda EU-byråer.

| 30. | Europaparlamentet stöder skapandet av en europeisk kursplan för akademiska experter inom informationssäkerhet, eftersom det skulle ha en positiv inverkan på EU:s kompetens och beredskap när det gäller internet, som ju utvecklas ständigt, och hot mot det. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet stöder skapandet av en europeisk kursplan för akademiska experter inom informationssäkerhet, eftersom det skulle ha en positiv inverkan på EU:s kompetens och beredskap när det gäller internet, som ju utvecklas ständigt, och hot mot det.

| 31. | Europaparlamentet förespråkar främjande av utbildning i it-säkerhet (praktikplatser för doktorander, universitetskurser, seminarier, yrkesutbildning för studenter, etc.) och specialiserade utbildningsövningar i skydd av kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet förespråkar främjande av utbildning i it-säkerhet (praktikplatser för doktorander, universitetskurser, seminarier, yrkesutbildning för studenter, etc.) och specialiserade utbildningsövningar i skydd av kritisk infrastruktur.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2012 föreslå en övergripande strategi för internetsäkerhet för unionen, baserad på en tydlig terminologi. Parlamentet anser att strategin för internetsäkerhet bör syfta till att skapa ett internet som (med stöd av en säker och motståndskraftig infrastruktur och öppna standarder) befrämjar innovationer och välstånd genom ett fritt informationsflöde samtidigt som det garanterar tillförlitligt skydd av privatlivet och övriga medborgerliga friheter och rättigheter. Parlamentet vidhåller att strategin ska omfatta de principer, mål, metoder, instrument och åtgärder (såväl inre som yttre) som krävs för att effektivisera medlemsstaternas och EU:s insatser för att skapa säkra, kontinuerliga, robusta och motståndskraftiga tjänster, såväl i samband med kritisk infrastruktur som vid allmän användning av internet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2012 föreslå en övergripande strategi för internetsäkerhet för unionen, baserad på en tydlig terminologi. Parlamentet anser att strategin för internetsäkerhet bör syfta till att skapa ett internet som (med stöd av en säker och motståndskraftig infrastruktur och öppna standarder) befrämjar innovationer och välstånd genom ett fritt informationsflöde samtidigt som det garanterar tillförlitligt skydd av privatlivet och övriga medborgerliga friheter och rättigheter. Parlamentet vidhåller att strategin ska omfatta de principer, mål, metoder, instrument och åtgärder (såväl inre som yttre) som krävs för att effektivisera medlemsstaternas och EU:s insatser för att skapa säkra, kontinuerliga, robusta och motståndskraftiga tjänster, såväl i samband med kritisk infrastruktur som vid allmän användning av internet.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att kommissionen i sin kommande it-säkerhetsstrategi bör ta arbetet med skydd av kritisk infrastruktur som en central referenspunkt och sträva efter ett systematiskt och helhetsbaserat tillvägagångssätt när det gäller it-säkerhet, genom att ta med både förebyggande åtgärder, såsom införande av miniminormer för säkerhetsåtgärder eller utbildning av individuella användare, företag och offentliga institutioner, och reaktiva åtgärder, såsom straffrättsliga, civilrättsliga och administrativa sanktioner. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller att kommissionen i sin kommande it-säkerhetsstrategi bör ta arbetet med skydd av kritisk infrastruktur som en central referenspunkt och sträva efter ett systematiskt och helhetsbaserat tillvägagångssätt när det gäller it-säkerhet, genom att ta med både förebyggande åtgärder, såsom införande av miniminormer för säkerhetsåtgärder eller utbildning av individuella användare, företag och offentliga institutioner, och reaktiva åtgärder, såsom straffrättsliga, civilrättsliga och administrativa sanktioner.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en robust mekanism för att samordna genomförandet och regelbundet uppdatera säkerhetsstrategin för internet. Denna mekanism bör få stöd av tillräckliga administrativa, sakkunniga och ekonomiska resurser och dess ansvarsområde bör omfatta att underlätta EU:s arbete med att ta fram ståndpunkter i förbindelser med både egna och internationella aktörer om frågor som rör internetsäkerhet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en robust mekanism för att samordna genomförandet och regelbundet uppdatera säkerhetsstrategin för internet. Denna mekanism bör få stöd av tillräckliga administrativa, sakkunniga och ekonomiska resurser och dess ansvarsområde bör omfatta att underlätta EU:s arbete med att ta fram ståndpunkter i förbindelser med både egna och internationella aktörer om frågor som rör internetsäkerhet.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en EU-ram för anmälan av säkerhetsöverträdelser inom kritiska sektorer, såsom energi, transport, vatten- och livsmedelsförsörjning liksom inom IKT-sektorn och finansiella tjänster, för att garantera att de berörda medlemsstaternas myndigheter är informerade om it-incidenter, it-angrepp och it-störningar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en EU-ram för anmälan av säkerhetsöverträdelser inom kritiska sektorer, såsom energi, transport, vatten- och livsmedelsförsörjning liksom inom IKT-sektorn och finansiella tjänster, för att garantera att de berörda medlemsstaternas myndigheter är informerade om it-incidenter, it-angrepp och it-störningar.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra tillgängligheten till statistiskt representativa uppgifter om kostnaderna för it-angrepp i EU, medlemsstaterna och industrin (särskilt finansiella tjänster och IKT-sektorn) genom att stärka kapaciteten för datainsamling vid det planerade europeiska centrumet mot it-brottslighet (som ska inrättas senast 2013), organisationer för incidenthantering och andra initiativ från kommissionen, t.ex. EU-systemet för informationsutbyte och varningar, så att man kan garantera systematisk rapportering och utbyte av uppgifter om it-angrepp och andra former av it-brottslighet som rör de europeiska företagen och medlemsstaterna, och därmed stärka brottsbekämpningen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra tillgängligheten till statistiskt representativa uppgifter om kostnaderna för it-angrepp i EU, medlemsstaterna och industrin (särskilt finansiella tjänster och IKT-sektorn) genom att stärka kapaciteten för datainsamling vid det planerade europeiska centrumet mot it-brottslighet (som ska inrättas senast 2013), organisationer för incidenthantering och andra initiativ från kommissionen, t.ex. EU-systemet för informationsutbyte och varningar, så att man kan garantera systematisk rapportering och utbyte av uppgifter om it-angrepp och andra former av it-brottslighet som rör de europeiska företagen och medlemsstaterna, och därmed stärka brottsbekämpningen.

| 37. | Europaparlamentet förespråkar en nära relation och ett nära samspel mellan den nationella privata sektorn och Enisa för att sammankoppla nationella/statliga incidenthanteringsorganisationer med utvecklingen av EU-systemet för informationsutbyte och varningar (Eisas). |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet förespråkar en nära relation och ett nära samspel mellan den nationella privata sektorn och Enisa för att sammankoppla nationella/statliga incidenthanteringsorganisationer med utvecklingen av EU-systemet för informationsutbyte och varningar (Eisas).

| 38. | Europaparlamentet understryker att den främsta drivkraften bakom utvecklingen och användningen av teknik för att förbättra internetsäkerheten är IKT-industrin. Parlamentet påminner om att EU:s politik måste undvika att hindra tillväxten av EU:s internetekonomi och inbegripa de incitament som behövs för att utnyttja företags och offentlig-privata partnerskaps potential fullt ut. Parlamentet rekommenderar att ytterligare incitament utreds för att branschen ska utveckla mer tillförlitliga säkerhetsplaner i enlighet med direktiv 2008/114/EG. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att den främsta drivkraften bakom utvecklingen och användningen av teknik för att förbättra internetsäkerheten är IKT-industrin. Parlamentet påminner om att EU:s politik måste undvika att hindra tillväxten av EU:s internetekonomi och inbegripa de incitament som behövs för att utnyttja företags och offentlig-privata partnerskaps potential fullt ut. Parlamentet rekommenderar att ytterligare incitament utreds för att branschen ska utveckla mer tillförlitliga säkerhetsplaner i enlighet med direktiv 2008/114/EG.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag för att ytterligare kriminalisera it-angrepp ((dvs. nätfiske, nätbedrägeri, etc.). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag för att ytterligare kriminalisera it-angrepp ((dvs. nätfiske, nätbedrägeri, etc.).

Internationellt samarbete

| 40. | Europaparlamentet påminner om att internationellt samarbete är det viktigaste instrumentet för att införa effektiva åtgärder för it-säkerhet. EU engagerar sig för närvarande inte kontinuerligt i internationella samarbetsprocesser och dialoger som rör it-säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (EEAS) att inleda en konstruktiv dialog med alla likasinnade länder i syfte att nå fram till samförstånd och åtgärder för att göra internet och kritisk infrastruktur mer robust. EU bör samtidigt, på en permanent basis, inkludera internetsäkerhetsfrågor i sina förbindelser med tredjeländer, bl.a. vid utformningen av olika finansiella instrument eller vid ingående av internationella avtal som innebär utbyte och lagring av känsliga uppgifter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om att internationellt samarbete är det viktigaste instrumentet för att införa effektiva åtgärder för it-säkerhet. EU engagerar sig för närvarande inte kontinuerligt i internationella samarbetsprocesser och dialoger som rör it-säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (EEAS) att inleda en konstruktiv dialog med alla likasinnade länder i syfte att nå fram till samförstånd och åtgärder för att göra internet och kritisk infrastruktur mer robust. EU bör samtidigt, på en permanent basis, inkludera internetsäkerhetsfrågor i sina förbindelser med tredjeländer, bl.a. vid utformningen av olika finansiella instrument eller vid ingående av internationella avtal som innebär utbyte och lagring av känsliga uppgifter.

| 41. | Europaparlamentet uppmärksammar de positiva resultaten från Europarådet 2001 i Budapest och konventionen om it-relaterad brottslighet. Europeiska utrikestjänsten bör också, samtidigt som den uppmuntrar fler länder att underteckna och ratificera konventionen, utveckla bilaterala och multilaterala avtal om internetsäkerhet och motståndskraft med likasinnade internationella partner. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmärksammar de positiva resultaten från Europarådet 2001 i Budapest och konventionen om it-relaterad brottslighet. Europeiska utrikestjänsten bör också, samtidigt som den uppmuntrar fler länder att underteckna och ratificera konventionen, utveckla bilaterala och multilaterala avtal om internetsäkerhet och motståndskraft med likasinnade internationella partner.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att det stora antal pågående insatser som utförs av olika internationella institutioner och EU-institutioner, organ och byråer samt medlemsstater kräver samordning för att dubbelarbete ska undvikas. För detta ändamål är det värt att överväga att utse en tjänsteman med ansvar för samordning, eventuellt genom att utnämna en EU-samordnare för it-säkerhet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påpekar att det stora antal pågående insatser som utförs av olika internationella institutioner och EU-institutioner, organ och byråer samt medlemsstater kräver samordning för att dubbelarbete ska undvikas. För detta ändamål är det värt att överväga att utse en tjänsteman med ansvar för samordning, eventuellt genom att utnämna en EU-samordnare för it-säkerhet.

| 43. | Europaparlamentet understryker vikten av en strukturerad dialog mellan de huvudaktörer och lagstiftare i EU och Förenta staterna som är inblandade i skyddet av kritisk infrastruktur, för att uppnå samförstånd och gemensam tolkning och syn på rättsliga ramar och styrelsestrukturer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker vikten av en strukturerad dialog mellan de huvudaktörer och lagstiftare i EU och Förenta staterna som är inblandade i skyddet av kritisk infrastruktur, för att uppnå samförstånd och gemensam tolkning och syn på rättsliga ramar och styrelsestrukturer.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet under toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2010. Parlamentet stöder gruppens arbete med att utveckla standarder som är nödvändiga för att underlätta internationellt samarbete kring digital säkerhet. Parlamentet välkomnar att kommissionen och den amerikanska regeringen, genom EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp, tillsammans utarbetar ett gemensamt program och en färdplan mot gemensamma/synkroniserade transkontinentala it-övningar under 2012–2013. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet under toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2010. Parlamentet stöder gruppens arbete med att utveckla standarder som är nödvändiga för att underlätta internationellt samarbete kring digital säkerhet. Parlamentet välkomnar att kommissionen och den amerikanska regeringen, genom EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp, tillsammans utarbetar ett gemensamt program och en färdplan mot gemensamma/synkroniserade transkontinentala it-övningar under 2012–2013.

| 45. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas en strukturerad dialog mellan lagstiftarna i Förenta staterna och EU, där man kan diskutera internetrelaterade frågor och nå fram till samsyn och gemensamma tolkningar och ståndpunkter. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet föreslår att det inrättas en strukturerad dialog mellan lagstiftarna i Förenta staterna och EU, där man kan diskutera internetrelaterade frågor och nå fram till samsyn och gemensamma tolkningar och ståndpunkter.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten (EEAS) och kommissionen att med utgångspunkt från det arbete som utförs i medlemsstatsforumet försäkra sig om en aktiv position i relevanta internationella forum. Bland annat innebär detta en samordning av medlemsstaternas ståndpunkter i syfte att främja EU:s grundläggande värden, mål och politik som rör internetsäkerhet och motståndskraft. Parlamentet noterar att i dessa forum ingår Nato, FN (i synnerhet Internationella Teleunionen och Forumet för förvaltning av internet), Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN), Internet Assigned Numbers Authority (IANA), Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), OECD och Världsbanken. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten (EEAS) och kommissionen att med utgångspunkt från det arbete som utförs i medlemsstatsforumet försäkra sig om en aktiv position i relevanta internationella forum. Bland annat innebär detta en samordning av medlemsstaternas ståndpunkter i syfte att främja EU:s grundläggande värden, mål och politik som rör internetsäkerhet och motståndskraft. Parlamentet noterar att i dessa forum ingår Nato, FN (i synnerhet Internationella Teleunionen och Forumet för förvaltning av internet), Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN), Internet Assigned Numbers Authority (IANA), Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), OECD och Världsbanken.

| 47. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och Enisa att delta i de viktigaste dialogerna mellan aktörer för att fastställa tekniska och rättsliga normer på internet på internationell nivå. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och Enisa att delta i de viktigaste dialogerna mellan aktörer för att fastställa tekniska och rättsliga normer på internet på internationell nivå.

*

* *

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 45.

(2)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 33.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0322.

(4)  EUT L 345, 23.12.2008, s. 75.

(5)  EUT L 69, 16.3.2005, s. 67.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/28

---

Tisdagen den 12 juni 2012Energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränser

P7_TA(2012)0238

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om inledandet av ett energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränser: En strategisk metod för en trygg, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning (2012/2029(INI))

2013/C 332 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – ”EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser” (KOM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – ”EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser” (KOM(2011)0539),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet (KOM(2011)0540), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet (KOM(2011)0540),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 november 2011 om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – ”EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 november 2011 om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – ”EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om en ny energistrategi för Europa 2011–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om en ny energistrategi för Europa 2011–2020 (1),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling samt utskottet för internationell handel (A7-0168/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling samt utskottet för internationell handel (A7-0168/2012), och av följande skäl:

| A. | De aktuella gemensamma utmaningarna inom global energiförsörjning och genomförandet av EU:s ambitiösa energi- och klimatförändringsmål kräver ett samfällt, effektivt och rättvist agerande på det internationella planet från EU:s sida, framför allt i form av att den yttre dimensionen av EU:s dimension får en starkare ställning och att EU intar en enhällig ståndpunkt för att diversifiera sina energikällor och försörjningsvägar, göra energiförsörjningen tryggare och stödja hållbar produktion och konsumtion. |
| --- | --- |

A.

De aktuella gemensamma utmaningarna inom global energiförsörjning och genomförandet av EU:s ambitiösa energi- och klimatförändringsmål kräver ett samfällt, effektivt och rättvist agerande på det internationella planet från EU:s sida, framför allt i form av att den yttre dimensionen av EU:s dimension får en starkare ställning och att EU intar en enhällig ståndpunkt för att diversifiera sina energikällor och försörjningsvägar, göra energiförsörjningen tryggare och stödja hållbar produktion och konsumtion.

| B. | Om nuvarande trender håller i sig förväntas jordens befolkning nå nio miljarder till 2050 och det globala energibehovet öka med 40 procent till 2030. Denna ökning kommer företrädesvis att ske i länder utanför OECD, och den internationella konkurrensen om fossila energiresurser från tillväxtekonomier kommer att intensifieras. |
| --- | --- |

B.

Om nuvarande trender håller i sig förväntas jordens befolkning nå nio miljarder till 2050 och det globala energibehovet öka med 40 procent till 2030. Denna ökning kommer företrädesvis att ske i länder utanför OECD, och den internationella konkurrensen om fossila energiresurser från tillväxtekonomier kommer att intensifieras.

| C. | EU:s beroende av importerad energi kommer troligen att öka under det kommande decenniet eftersom de egna resurserna av fossila bränslen tar slut, trots det ökade tillskottet från förnybara energikällor, energieffektivitet och forskning om energiteknik. |
| --- | --- |

C.

EU:s beroende av importerad energi kommer troligen att öka under det kommande decenniet eftersom de egna resurserna av fossila bränslen tar slut, trots det ökade tillskottet från förnybara energikällor, energieffektivitet och forskning om energiteknik.

| D. | Energieffektivitet är nyckeln till att minska EU:s beroende av utländsk energi och öka EU:s geopolitiska oberoende och energitrygghet, eftersom EU:s utgifter för importerad energi är högre än 400 miljarder euro per år. Att uppnå energibesparingsmålet på minst 20 procent ökar inte bara vår energitrygghet utan minskar också resursöverföringen från EU:s ekonomier till energiproducerande länder med åtminstone 50 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

D.

Energieffektivitet är nyckeln till att minska EU:s beroende av utländsk energi och öka EU:s geopolitiska oberoende och energitrygghet, eftersom EU:s utgifter för importerad energi är högre än 400 miljarder euro per år. Att uppnå energibesparingsmålet på minst 20 procent ökar inte bara vår energitrygghet utan minskar också resursöverföringen från EU:s ekonomier till energiproducerande länder med åtminstone 50 miljarder euro per år.

| E. | Det är viktigt för EU att prioritera tillvaratagandet och exploateringen av de interna fossila energikällorna, särskilt de betydande reserver som nyligen upptäcktes i Medelhavet, eftersom detta skulle minska EU:s beroende av importerad energi. Avsevärda möjligheter föreligger för gemensam utbyggnad och exploatering av fossila energikällor tillsammans med länder som gränsar till EU. |
| --- | --- |

E.

Det är viktigt för EU att prioritera tillvaratagandet och exploateringen av de interna fossila energikällorna, särskilt de betydande reserver som nyligen upptäcktes i Medelhavet, eftersom detta skulle minska EU:s beroende av importerad energi. Avsevärda möjligheter föreligger för gemensam utbyggnad och exploatering av fossila energikällor tillsammans med länder som gränsar till EU.

| F. | Dagens EU som en digital ekonomi och ett digitalt samhälle är mycket mer beroende av kontinuerlig och pålitlig elförsörjning än vad man någonsin varit. |
| --- | --- |

F.

Dagens EU som en digital ekonomi och ett digitalt samhälle är mycket mer beroende av kontinuerlig och pålitlig elförsörjning än vad man någonsin varit.

| G. | EU är redan en viktig importör av fossila bränslen och blir alltmer beroende av energiimport och alltmer utlämnat åt leverantörer och transitländer utanför EU, vilket å andra sidan ger EU stor makt som viktig köpare på de globala energimarknaderna. |
| --- | --- |

G.

EU är redan en viktig importör av fossila bränslen och blir alltmer beroende av energiimport och alltmer utlämnat åt leverantörer och transitländer utanför EU, vilket å andra sidan ger EU stor makt som viktig köpare på de globala energimarknaderna.

| H. | Folkökningen och den ökande levnadsstandarden kan driva upp den globala efterfrågan på energi med 40 procent till 2030. EU:s höga och ökande importberoende manar till politiska lösningar som avspeglar och tar itu med dessa potentiella utvecklingstrender. |
| --- | --- |

H.

Folkökningen och den ökande levnadsstandarden kan driva upp den globala efterfrågan på energi med 40 procent till 2030. EU:s höga och ökande importberoende manar till politiska lösningar som avspeglar och tar itu med dessa potentiella utvecklingstrender.

| I. | En gemensam yttre energipolitik, byggd på solidaritet, diversifiering och strategiskt samarbete, inklusive med de länder som är stora energikonsumenter, såväl som på ett främjande av inhemska förnybara energikällor, skulle skapa synergieffekter som bidrar till att garantera försörjningstrygghet för EU och öka EU:s handlingskapacitet i utrikespolitiska frågor och dess trovärdighet som global aktör, inbegripet på klimatförändringsområdet. |
| --- | --- |

I.

En gemensam yttre energipolitik, byggd på solidaritet, diversifiering och strategiskt samarbete, inklusive med de länder som är stora energikonsumenter, såväl som på ett främjande av inhemska förnybara energikällor, skulle skapa synergieffekter som bidrar till att garantera försörjningstrygghet för EU och öka EU:s handlingskapacitet i utrikespolitiska frågor och dess trovärdighet som global aktör, inbegripet på klimatförändringsområdet.

| J. | Företag från tredjeländer drar nytta av öppnandet av EU:s energimarknad, men handel utan transparens och fientliga övertaganden från sådana företags sida är ett hot som ställer krav på strikt tillämpning av EU:s konkurrensregler och annan relevant lagstiftning för att den inre marknaden ska fungera bra med en diversifierad energiförsörjning och för att inte försörjningen med råolja och gas i framtiden ska drabbas av avbrott och kriser. |
| --- | --- |

J.

Företag från tredjeländer drar nytta av öppnandet av EU:s energimarknad, men handel utan transparens och fientliga övertaganden från sådana företags sida är ett hot som ställer krav på strikt tillämpning av EU:s konkurrensregler och annan relevant lagstiftning för att den inre marknaden ska fungera bra med en diversifierad energiförsörjning och för att inte försörjningen med råolja och gas i framtiden ska drabbas av avbrott och kriser.

| K. | Medlemsstaterna blir alltmer sammanlänkade med varandra, och att arbeta enbart på nationell nivå för att trygga försörjningen har därför visat sig otillräckligt och kan inte garantera alla EU-medlemsstaters långsiktiga intressen. |
| --- | --- |

K.

Medlemsstaterna blir alltmer sammanlänkade med varandra, och att arbeta enbart på nationell nivå för att trygga försörjningen har därför visat sig otillräckligt och kan inte garantera alla EU-medlemsstaters långsiktiga intressen.

| L. | Trots att behovet av att utveckla energiinfrastrukturen till stor del har erkänts av EU saknas fortfarande de nödvändiga investeringarna. |
| --- | --- |

L.

Trots att behovet av att utveckla energiinfrastrukturen till stor del har erkänts av EU saknas fortfarande de nödvändiga investeringarna.

| M. | Endast en fullständigt integrerad europeisk energimarknad som fungerar på grundval av principen om solidaritet kan på ett tillfredsställande sätt möta de utmaningar det innebär för en trygg energiförsörjning att medlemsstaternas energiimport har olika sammansättning och svarar för olika stor andel av energiförsörjningen. |
| --- | --- |

M.

Endast en fullständigt integrerad europeisk energimarknad som fungerar på grundval av principen om solidaritet kan på ett tillfredsställande sätt möta de utmaningar det innebär för en trygg energiförsörjning att medlemsstaternas energiimport har olika sammansättning och svarar för olika stor andel av energiförsörjningen.

| N. | Att säkerställa konsekvens och sammanhang i EU:s yttre energiförbindelser med nyckelproducenter, transit- och konsumentländer är av avgörande betydelse. I förhandlingarna med mäktiga energileverantörer i tredjeländer är det nödvändigt att ha en strategisk och politisk samordning mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

N.

Att säkerställa konsekvens och sammanhang i EU:s yttre energiförbindelser med nyckelproducenter, transit- och konsumentländer är av avgörande betydelse. I förhandlingarna med mäktiga energileverantörer i tredjeländer är det nödvändigt att ha en strategisk och politisk samordning mellan medlemsstaterna.

| O. | Förbindelser på energiområdet kräver förutsägbarhet, stabilitet och långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

O.

Förbindelser på energiområdet kräver förutsägbarhet, stabilitet och långsiktiga investeringar.

| P. | Utmaningen för energitryggheten bestå i att minska den osäkerhet som ger upphov till spänningar mellan länder och att minska den ineffektivitet på marknaden som motverkar nyttan av handel, både för leverantörer och konsumenter. |
| --- | --- |

P.

Utmaningen för energitryggheten bestå i att minska den osäkerhet som ger upphov till spänningar mellan länder och att minska den ineffektivitet på marknaden som motverkar nyttan av handel, både för leverantörer och konsumenter.

| Q. | I Arktis finns ungefär en tredjedel av vad världens oupptäckta naturgasresurser i snitt brukar uppskattas till, och 13 procent av den oupptäckta oljan. |
| --- | --- |

Q.

I Arktis finns ungefär en tredjedel av vad världens oupptäckta naturgasresurser i snitt brukar uppskattas till, och 13 procent av den oupptäckta oljan.

Den inre energimarknaden – bättre samordning på EU-nivå

| 1. | Europaparlamentet betonar att man måste se till att den gränsöverskridande energiinfrastrukturen inom unionen är fullt utvecklad. Parlamentet framhåller också att medlemsstaternas politik starkt måste samordnas och att det behövs gemensamma åtgärder och solidaritet på området för extern energipolitik och en tryggad energiförsörjning, med samtidigt erkännande av hur viktigt det är med transparens och ett fullständigt genomförande av den inre energimarknaden, såsom det föreskrivs i EU:s långsiktiga energi- och klimatförändringsmål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att man måste se till att den gränsöverskridande energiinfrastrukturen inom unionen är fullt utvecklad. Parlamentet framhåller också att medlemsstaternas politik starkt måste samordnas och att det behövs gemensamma åtgärder och solidaritet på området för extern energipolitik och en tryggad energiförsörjning, med samtidigt erkännande av hur viktigt det är med transparens och ett fullständigt genomförande av den inre energimarknaden, såsom det föreskrivs i EU:s långsiktiga energi- och klimatförändringsmål.

| 2. | Europaparlamentet anser att energipolitiken måste bli en integrerad och framträdande del av den gemensamma utrikespolitiken samt utvecklas och genomföras i samverkan med andra politikområden som har en internationell dimension. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att energipolitiken måste bli en integrerad och framträdande del av den gemensamma utrikespolitiken samt utvecklas och genomföras i samverkan med andra politikområden som har en internationell dimension.

| 3. | Med hänsyn både till de nuvarande ekonomiska förutsättningarna och målet att uppnå en genuint inre energimarknad betonar Europaparlamentet att EU bör prioritera investeringar i energiinfrastruktur som tillåter en gradvis ökning av kapaciteten till marginella investeringskostnader och låter den inre marknaden dra nytta av en optimal användning av energiinfrastrukturen medan man garanterar och verkar för försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbarhet på ett kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

3.

Med hänsyn både till de nuvarande ekonomiska förutsättningarna och målet att uppnå en genuint inre energimarknad betonar Europaparlamentet att EU bör prioritera investeringar i energiinfrastruktur som tillåter en gradvis ökning av kapaciteten till marginella investeringskostnader och låter den inre marknaden dra nytta av en optimal användning av energiinfrastrukturen medan man garanterar och verkar för försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbarhet på ett kostnadseffektivt sätt.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om sin begäran att planer ska utarbetas för en europeisk energigemenskap med kraftfullt samarbete om energinätverk och EU-finansiering av ny energiteknik för att få bukt med fragmenteringen i europeisk energipolitik och ge unionen en stark internationell röst i sina energiförbindelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om sin begäran att planer ska utarbetas för en europeisk energigemenskap med kraftfullt samarbete om energinätverk och EU-finansiering av ny energiteknik för att få bukt med fragmenteringen i europeisk energipolitik och ge unionen en stark internationell röst i sina energiförbindelser.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att lägga fram ett förslag om att inrätta ett energiövervakningscentrum i syfte att förbättra underrättelserna om importmarknaderna för energi och möjliggöra en förbättrad analys av exportmarknaderna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att lägga fram ett förslag om att inrätta ett energiövervakningscentrum i syfte att förbättra underrättelserna om importmarknaderna för energi och möjliggöra en förbättrad analys av exportmarknaderna.

| 6. | Europaparlamentet anser att en fullt fungerande, sammanlänkad och integrerad europeisk inre energimarknad markant kan öka försörjningstryggheten även på kort sikt och att den är en nödvändig del av en framgångsrik europeisk yttre energipolitik. Den europeiska energilagstiftningen är en nyckelfaktor i processen att bygga upp den inre energimarknaden och bör främjas i partnerländer genom att öka medvetenheten om dess syfte, fördelar och behållning. Det övergripande målet är att se till att EU:s yttre energipolitik och medlemsstaternas bilaterala överenskommelser helt uppfyller EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att en fullt fungerande, sammanlänkad och integrerad europeisk inre energimarknad markant kan öka försörjningstryggheten även på kort sikt och att den är en nödvändig del av en framgångsrik europeisk yttre energipolitik. Den europeiska energilagstiftningen är en nyckelfaktor i processen att bygga upp den inre energimarknaden och bör främjas i partnerländer genom att öka medvetenheten om dess syfte, fördelar och behållning. Det övergripande målet är att se till att EU:s yttre energipolitik och medlemsstaternas bilaterala överenskommelser helt uppfyller EU:s lagstiftning.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten måste se till att EU:s alla multilaterala och bilaterala avtal, särskilt partnerskaps- och samarbetsavtal, är fullt förenliga med reglerna på EU:s inre marknad. Parlamentet framhåller att sådana avtal bör garantera ömsesidighet, lika villkor och öppenhet för att på så sätt skapa trygga rättsliga förhållanden för EU-investerare i leverantörs- och transitländer för energi. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten måste se till att EU:s alla multilaterala och bilaterala avtal, särskilt partnerskaps- och samarbetsavtal, är fullt förenliga med reglerna på EU:s inre marknad. Parlamentet framhåller att sådana avtal bör garantera ömsesidighet, lika villkor och öppenhet för att på så sätt skapa trygga rättsliga förhållanden för EU-investerare i leverantörs- och transitländer för energi.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att garantera en sammanlänkad inre energimarknad som kan motstå yttre påtryckningar och försök att utnyttja energiförsörjningen och energipriserna som ett utrikespolitiskt påtryckningsmedel. Parlamentet betonar därför behovet av att öka resurserna till projekt som länkar samman de olika energimarknaderna i EU och att fullborda de europeiska gas- och elinfrastrukturnäten till slutet av 2015, särskilt den baltiska sammanlänkningsplanen, så som den fastställts i EU:s tredje energipaket. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att garantera en sammanlänkad inre energimarknad som kan motstå yttre påtryckningar och försök att utnyttja energiförsörjningen och energipriserna som ett utrikespolitiskt påtryckningsmedel. Parlamentet betonar därför behovet av att öka resurserna till projekt som länkar samman de olika energimarknaderna i EU och att fullborda de europeiska gas- och elinfrastrukturnäten till slutet av 2015, särskilt den baltiska sammanlänkningsplanen, så som den fastställts i EU:s tredje energipaket.

| 9. | Europaparlamentet understryker att en välfungerande inre marknad förutsätter att den energi som importeras till unionen från tredjeländer helt styrs av den inre energimarknadens regler när den väl befinner sig inom EU:s gränser, och framhåller att EU därför bör sträva efter rättslig konvergens med grannländer som är villiga att tillämpa de regler som gäller för EU:s inre energimarknad. Parlamentet betonar vikten av Europeiska energigemenskapen i detta sammanhang och av den roll denna spelar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att en välfungerande inre marknad förutsätter att den energi som importeras till unionen från tredjeländer helt styrs av den inre energimarknadens regler när den väl befinner sig inom EU:s gränser, och framhåller att EU därför bör sträva efter rättslig konvergens med grannländer som är villiga att tillämpa de regler som gäller för EU:s inre energimarknad. Parlamentet betonar vikten av Europeiska energigemenskapen i detta sammanhang och av den roll denna spelar.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja inrättandet av ett övergripande EU-system för gasindexering grundat på marknadspriser för gas, så att alla gashandelsföretag inom EU kan handla med externa gasleverantörer på ett mer rättvist och förutsebart sätt, oberoende av oljepriserna, så att konkurrensen på gasmarknaden inom EU ytterligare främjas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja inrättandet av ett övergripande EU-system för gasindexering grundat på marknadspriser för gas, så att alla gashandelsföretag inom EU kan handla med externa gasleverantörer på ett mer rättvist och förutsebart sätt, oberoende av oljepriserna, så att konkurrensen på gasmarknaden inom EU ytterligare främjas.

| 11. | Europaparlamentet understryker att den styrka som följer av integrering av den inre energimarknaden och av infrastrukturen bör utnyttjas till fullo genom att medlemsstaternas och EU:s medel, sakkunskap och kapacitet kombineras. Parlamentet manar därför till ökad transparens och större engagemang av EU i förhandlingar om avtal mellan medlemsstater och tredjeländer, eftersom dessa avtal även kan påverka funktionen hos EU:s inre energimarknad. Parlamentet stöder kommissionens åtgärder för att åstadkomma större transparens och ökat informationsutbyte mellan medlemsstaterna och uppmanar till en ökad användning av befintliga konkurrensåtgärder för att garantera att EU:s lagstiftning inte kringgås. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att den styrka som följer av integrering av den inre energimarknaden och av infrastrukturen bör utnyttjas till fullo genom att medlemsstaternas och EU:s medel, sakkunskap och kapacitet kombineras. Parlamentet manar därför till ökad transparens och större engagemang av EU i förhandlingar om avtal mellan medlemsstater och tredjeländer, eftersom dessa avtal även kan påverka funktionen hos EU:s inre energimarknad. Parlamentet stöder kommissionens åtgärder för att åstadkomma större transparens och ökat informationsutbyte mellan medlemsstaterna och uppmanar till en ökad användning av befintliga konkurrensåtgärder för att garantera att EU:s lagstiftning inte kringgås.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ålagts ytterligare plikter på energiområdet och kräver att parlamentet i lämplig omfattning ska göras delaktigt i alla informations- och samrådsförfaranden som avser den yttre energipolitiken. Parlamentet betonar i detta sammanhang att uppgiftsutbyte om gemensamma åtgärder, program och projekt som EU, dess finansinstitut eller någon annan unionsenhet har åtagit sig bör innefatta Europaparlamentet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ålagts ytterligare plikter på energiområdet och kräver att parlamentet i lämplig omfattning ska göras delaktigt i alla informations- och samrådsförfaranden som avser den yttre energipolitiken. Parlamentet betonar i detta sammanhang att uppgiftsutbyte om gemensamma åtgärder, program och projekt som EU, dess finansinstitut eller någon annan unionsenhet har åtagit sig bör innefatta Europaparlamentet.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar Ukrainas och Moldaviens anslutning till energigemenskapen samt Armeniens och Georgiens observatörsstatus i denna, vilket kommer att bidra till förbättringar i det regionala energisamarbetet genom ett bättre rättsligt ramverk för framtida partnerskap mellan EU och dessa partnerländer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar Ukrainas och Moldaviens anslutning till energigemenskapen samt Armeniens och Georgiens observatörsstatus i denna, vilket kommer att bidra till förbättringar i det regionala energisamarbetet genom ett bättre rättsligt ramverk för framtida partnerskap mellan EU och dessa partnerländer.

| 14. | Europaparlamentet begär återigen att internationella energiprojekt ska förvaltas genom översiktliga mellanstatliga avtal på medlemsstats- eller EU-nivå. Parlamentet betonar att det innebär risker både för investerarnas säkerhet och för den fullständiga efterlevnaden av den inre marknadens regler om man bygger energiprojekt endast på kommersiella avtal. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär återigen att internationella energiprojekt ska förvaltas genom översiktliga mellanstatliga avtal på medlemsstats- eller EU-nivå. Parlamentet betonar att det innebär risker både för investerarnas säkerhet och för den fullständiga efterlevnaden av den inre marknadens regler om man bygger energiprojekt endast på kommersiella avtal.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar till ökad synergi mellan EU:s handelspolitik och dess energipolitik, i enlighet med strategidokumenten om samarbete på energipolitikens område med partner utanför EU, däribland Energi 2020-strategin och kommissionens meddelande om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar till ökad synergi mellan EU:s handelspolitik och dess energipolitik, i enlighet med strategidokumenten om samarbete på energipolitikens område med partner utanför EU, däribland Energi 2020-strategin och kommissionens meddelande om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete.

| 16. | Europaparlamentet understryker att förstärkning av den yttre dimensionen i EU:s energipolitik är avgörande för att EU ska få både en tryggare energiförsörjning och bättre handelsförbindelser med tredjeländer. Parlamentet betonar att det behövs hållbara ramar för energi- och råvarusamarbetet med våra strategiska handelspartner, ramar som är helt förenliga med reglerna för den inre energimarknaden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att förstärkning av den yttre dimensionen i EU:s energipolitik är avgörande för att EU ska få både en tryggare energiförsörjning och bättre handelsförbindelser med tredjeländer. Parlamentet betonar att det behövs hållbara ramar för energi- och råvarusamarbetet med våra strategiska handelspartner, ramar som är helt förenliga med reglerna för den inre energimarknaden.

| 17. | Europaparlamentet anser att en bättre samordning mellan medlemsstaterna själva och mellan medlemsstaterna och kommissionen skulle göra att medlemsstaterna helt kan utnyttja unionens politiska och ekonomiska tyngd och välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag till beslut om införande av ett system för informationsutbyte när det gäller mellanstatliga avtal mellan medlemsstater och tredjeländer på energiområdet. Parlamentet understryker mervärdet av kommissionens synpunkter och bistånd vid förhandlingsarbetet för att de mellanstatliga avtalen ska följa lagstiftningen för den inre energimarknaden, såsom det föreskrivs i EU:s långsiktiga energi- och klimatförändringsmål. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att en bättre samordning mellan medlemsstaterna själva och mellan medlemsstaterna och kommissionen skulle göra att medlemsstaterna helt kan utnyttja unionens politiska och ekonomiska tyngd och välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag till beslut om införande av ett system för informationsutbyte när det gäller mellanstatliga avtal mellan medlemsstater och tredjeländer på energiområdet. Parlamentet understryker mervärdet av kommissionens synpunkter och bistånd vid förhandlingsarbetet för att de mellanstatliga avtalen ska följa lagstiftningen för den inre energimarknaden, såsom det föreskrivs i EU:s långsiktiga energi- och klimatförändringsmål.

| 18. | Europaparlamentet betonar att inrättandet av en mekanism för informationsutbyte för mellanstatliga avtal mellan EU:s medlemsstater och tredjeländer om energipolitik i hög grad skulle öka den politiska insynen, samordningen och effektiviteten i EU som helhet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att inrättandet av en mekanism för informationsutbyte för mellanstatliga avtal mellan EU:s medlemsstater och tredjeländer om energipolitik i hög grad skulle öka den politiska insynen, samordningen och effektiviteten i EU som helhet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar till ett närmare samarbete mellan rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten så att de kan uttala sig och agera gemensamt i frågor som rör en gemensam utrikespolitik för energi. Parlamentet betonar behovet av att inrätta en post som ansvarar för energipolitiken inom Europeiska utrikestjänsten och att involvera EU-delegationerna när man ska bedriva energidiplomati på plats. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar till ett närmare samarbete mellan rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten så att de kan uttala sig och agera gemensamt i frågor som rör en gemensam utrikespolitik för energi. Parlamentet betonar behovet av att inrätta en post som ansvarar för energipolitiken inom Europeiska utrikestjänsten och att involvera EU-delegationerna när man ska bedriva energidiplomati på plats.

| 20. | Europaparlamentet ställer sig bakom att mekanismer, till exempel systemet för tidig varning, kan användas i förbindelserna med energileverantörer och transitländer. Parlamentet är övertygat om att medlemsstaternas gemensamma inköp av energiråvaror behöver främjas ytterligare med tanke på den ökande konkurrensen om resurser och existerande producentmonopol. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ställer sig bakom att mekanismer, till exempel systemet för tidig varning, kan användas i förbindelserna med energileverantörer och transitländer. Parlamentet är övertygat om att medlemsstaternas gemensamma inköp av energiråvaror behöver främjas ytterligare med tanke på den ökande konkurrensen om resurser och existerande producentmonopol.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att identifiera handels- och investeringshinder på energiområdet i förbindelserna med tredjeländer och att vid behov vidta åtgärder för att undanröja dessa hinder bilateralt och via Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att identifiera handels- och investeringshinder på energiområdet i förbindelserna med tredjeländer och att vid behov vidta åtgärder för att undanröja dessa hinder bilateralt och via Världshandelsorganisationen.

| 22. | Europaparlamentet stöder rådets förslag om att undersöka hur väl fördraget om upprättandet av en energigemenskap fungerar, såväl som fastställandet av en färdplan som tillåter en snabbare modernisering av energisektorerna. Parlamentet begär att större tyngd ska läggas på genomförandet av reformer och teknik såsom smarta nät för att öka energieffektiviteten och integrationen av förnybar energi. Parlamentet stöder därför planer på att ge ny kraft åt energistadgefördraget och föreslår att strategiska partnerskap ska inrättas för detta ändamål. Parlamentet upprepar att energistadgefördragets sociala dimension måste utvecklas för att man effektivt ska kunna ta itu med problem såsom energifattigdom och korruption. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet stöder rådets förslag om att undersöka hur väl fördraget om upprättandet av en energigemenskap fungerar, såväl som fastställandet av en färdplan som tillåter en snabbare modernisering av energisektorerna. Parlamentet begär att större tyngd ska läggas på genomförandet av reformer och teknik såsom smarta nät för att öka energieffektiviteten och integrationen av förnybar energi. Parlamentet stöder därför planer på att ge ny kraft åt energistadgefördraget och föreslår att strategiska partnerskap ska inrättas för detta ändamål. Parlamentet upprepar att energistadgefördragets sociala dimension måste utvecklas för att man effektivt ska kunna ta itu med problem såsom energifattigdom och korruption.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att understryka betydelsen och nödvändigheten av att stödja energistadgekonferensen, för att bättre utnyttja energistadgans möjligheter på huvudområden som handel, transit, investeringar och tvistlösning, bland annat genom att utvidga energistadgefördraget till stater som inte har undertecknat och/eller ratificerat det. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att understryka betydelsen och nödvändigheten av att stödja energistadgekonferensen, för att bättre utnyttja energistadgans möjligheter på huvudområden som handel, transit, investeringar och tvistlösning, bland annat genom att utvidga energistadgefördraget till stater som inte har undertecknat och/eller ratificerat det.

| 24. | Europaparlamentet anser att alla medlemsstater bör offentliggöra och till Eurostat lämna in sina genomsnittliga bilaterala importpriser för naturgas, åtminstone på kvartalsbasis, och att uppgifterna bör hänföra sig till förhållanden högst ett halvår tillbaka i tiden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att alla medlemsstater bör offentliggöra och till Eurostat lämna in sina genomsnittliga bilaterala importpriser för naturgas, åtminstone på kvartalsbasis, och att uppgifterna bör hänföra sig till förhållanden högst ett halvår tillbaka i tiden.

| 25. | Europaparlamentet anser att genomförandet av en konsekvent och enhetlig yttre energipolitik för EU kräver en regelbunden samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra regelbundna diskussioner med medlemsstaterna om EU:s och medlemsstaternas prioriteringar och verksamhet inom området yttre energistrategi, främst genom den föreslagna strategiska gruppen för internationellt energisamarbete och på både politisk nivå och expertnivå. Parlamentet vill att oberoende energitillsynsmyndigheter ska delta som sakkunniga i den nyssnämnda gruppen, med tanke på vilken erfarenhet och vilka djupgående kunskaper de har av hur de gränsöverskridande marknaderna för el och gas fungerar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att genomförandet av en konsekvent och enhetlig yttre energipolitik för EU kräver en regelbunden samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra regelbundna diskussioner med medlemsstaterna om EU:s och medlemsstaternas prioriteringar och verksamhet inom området yttre energistrategi, främst genom den föreslagna strategiska gruppen för internationellt energisamarbete och på både politisk nivå och expertnivå. Parlamentet vill att oberoende energitillsynsmyndigheter ska delta som sakkunniga i den nyssnämnda gruppen, med tanke på vilken erfarenhet och vilka djupgående kunskaper de har av hur de gränsöverskridande marknaderna för el och gas fungerar.

| 26. | Europaparlamentet anser att de av kommissionen föreslagna åtgärderna kan effektiveras om man ger dem hög prioritet och om man sätter upp tidsramar och utarbetar åtgärdsplaner och anger tidsfrister och uppnådda framsteg. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att de av kommissionen föreslagna åtgärderna kan effektiveras om man ger dem hög prioritet och om man sätter upp tidsramar och utarbetar åtgärdsplaner och anger tidsfrister och uppnådda framsteg.

| 27. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för EU:s yttre energipolitik att man garanterar enhetlighet mellan de övergripande mål som fastställs i Lissabonfördraget. Parlamentet yrkar på att bli informerat i rätt tid om prioriterade EU-projekt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för EU:s yttre energipolitik att man garanterar enhetlighet mellan de övergripande mål som fastställs i Lissabonfördraget. Parlamentet yrkar på att bli informerat i rätt tid om prioriterade EU-projekt.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte ingå sådana avtal om energileveranser eller leveranser av energirelaterad teknik med tredjeländer som inkräktar på andra medlemsstaters intressen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte ingå sådana avtal om energileveranser eller leveranser av energirelaterad teknik med tredjeländer som inkräktar på andra medlemsstaters intressen.

| 29. | Europaparlamentet anser att regelbundna diskussioner om de utmaningar som EU:s yttre energipolitik står inför bör hållas under formella och informella möten med energiministrarna i rådet tillsammans med den höga representanten, kommissionsledamoten med ansvar för energifrågor och deras relevanta tjänsteavdelningar samt med deras starka stöd. De här mötena bör också användas för att samordna en gemensam och konsekvent europeisk ståndpunkt inför högnivåmöten inom internationella organisationer såsom Internationella energiorganet (IEA), FN, Internationella byrån för förnybar energi (Irena), Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (IPEEC) och Internationella atomenergiorganet (IAEA), där det är viktigt att EU spelar en aktivare och mer inflytelserik roll. Parlamentet bör regelbundet underrättas och höras om allt som är av relevans i sammanhanget. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att regelbundna diskussioner om de utmaningar som EU:s yttre energipolitik står inför bör hållas under formella och informella möten med energiministrarna i rådet tillsammans med den höga representanten, kommissionsledamoten med ansvar för energifrågor och deras relevanta tjänsteavdelningar samt med deras starka stöd. De här mötena bör också användas för att samordna en gemensam och konsekvent europeisk ståndpunkt inför högnivåmöten inom internationella organisationer såsom Internationella energiorganet (IEA), FN, Internationella byrån för förnybar energi (Irena), Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (IPEEC) och Internationella atomenergiorganet (IAEA), där det är viktigt att EU spelar en aktivare och mer inflytelserik roll. Parlamentet bör regelbundet underrättas och höras om allt som är av relevans i sammanhanget.

| 30. | Europaparlamentet anser att om ett infrastrukturprojekt av strategisk betydelse påverkar den trygga energiförsörjningen för EU som helhet bör rådet överväga att bevilja kommissionen ett mandat för att driva förhandlingarna. Ett sådant mandat bör även övervägas vid andra mellanstatliga avtal som anses ha stor påverkan på EU:s långsiktiga energipolitiska mål, särskilt dess oberoende av importerad energi. Parlamentet ber i detta sammanhang om att vederbörligen höras och underrättas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att om ett infrastrukturprojekt av strategisk betydelse påverkar den trygga energiförsörjningen för EU som helhet bör rådet överväga att bevilja kommissionen ett mandat för att driva förhandlingarna. Ett sådant mandat bör även övervägas vid andra mellanstatliga avtal som anses ha stor påverkan på EU:s långsiktiga energipolitiska mål, särskilt dess oberoende av importerad energi. Parlamentet ber i detta sammanhang om att vederbörligen höras och underrättas.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett verktyg för informationsdelning för att samla in och tillhandahålla relevanta data om medlemsstaternas och EU:s administrativa och finansiella institutioners energiprogram och projekt i tredjeländer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att lämna relevanta data till kommissionen i detta sammanhang. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett verktyg för informationsdelning för att samla in och tillhandahålla relevanta data om medlemsstaternas och EU:s administrativa och finansiella institutioners energiprogram och projekt i tredjeländer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att lämna relevanta data till kommissionen i detta sammanhang.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka de globala energimarknaderna och att i detta avseende samarbeta med medlemsstaterna och internationella organisationer som IEA och uppmanar kommissionen att lägga fram ett rättsligt instrument för detta ändamål före utgången av 2012. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka de globala energimarknaderna och att i detta avseende samarbeta med medlemsstaterna och internationella organisationer som IEA och uppmanar kommissionen att lägga fram ett rättsligt instrument för detta ändamål före utgången av 2012.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att unionens starka beroende av importerad energi gör att ökad diversifiering av försörjningskällor – inklusive förnybara energikällor – och transitvägar samt EU:s utveckling av egna förnybara energikällor är både angeläget och nödvändigt för att stödja unionens externa säkerhetspolitik, strategiska roll, oberoende i utrikespolitiska frågor, samstämdhet, trovärdighet och effektivitet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller att unionens starka beroende av importerad energi gör att ökad diversifiering av försörjningskällor – inklusive förnybara energikällor – och transitvägar samt EU:s utveckling av egna förnybara energikällor är både angeläget och nödvändigt för att stödja unionens externa säkerhetspolitik, strategiska roll, oberoende i utrikespolitiska frågor, samstämdhet, trovärdighet och effektivitet.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser en samordnad, enhetlig EU-strategi för att få fram nya energileverantörer, med särskild hänsyn till förbättrade konkurrensförutsättningar inom EU för att skapa möjligheter för nya leverantörer att komma in på EU-marknaden. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet efterlyser en samordnad, enhetlig EU-strategi för att få fram nya energileverantörer, med särskild hänsyn till förbättrade konkurrensförutsättningar inom EU för att skapa möjligheter för nya leverantörer att komma in på EU-marknaden.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser större samverkan mellan EU:s handels- och energipolitik i linje med Europa 2020-strategin. Parlamentet understryker även behovet av att främja globala förvaltningsstrukturer för råvaror i syfte att minska internationella spänningar på området, och uttrycker sin uppskattning över Internationella energiforumets (IEF) exempel i detta avseende. Parlamentet anser att tecknandet av långfristiga energi- och råmaterialkontrakt till rimliga priser med våra strategiska handelspartner bör ges högsta prioritet och uppmanar därför EU att anta en enhetlig och konsekvent strategi för tecknandet av energileveransavtal med dessa partner. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet efterlyser större samverkan mellan EU:s handels- och energipolitik i linje med Europa 2020-strategin. Parlamentet understryker även behovet av att främja globala förvaltningsstrukturer för råvaror i syfte att minska internationella spänningar på området, och uttrycker sin uppskattning över Internationella energiforumets (IEF) exempel i detta avseende. Parlamentet anser att tecknandet av långfristiga energi- och råmaterialkontrakt till rimliga priser med våra strategiska handelspartner bör ges högsta prioritet och uppmanar därför EU att anta en enhetlig och konsekvent strategi för tecknandet av energileveransavtal med dessa partner.

Diversifiering – bättre trygghet i den europeiska energiförsörjningen

| 36. | Europaparlamentet betonar att EU-fördraget kräver solidaritet mellan medlemsstaterna i frågor om den inre och yttre energipolitiken, både som en del av den dagliga verksamheten och under krissituationer Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt definiera ”energisolidaritet” för att denna ska kunna respekteras av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att EU-fördraget kräver solidaritet mellan medlemsstaterna i frågor om den inre och yttre energipolitiken, både som en del av den dagliga verksamheten och under krissituationer Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt definiera ”energisolidaritet” för att denna ska kunna respekteras av alla medlemsstater.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att EU:s allt större beroende av importerade fossila bränslen kommer att undergräva dess politiska inflytande och kan få stora effekter på oberoendet i dess beslutsfattande på andra politiska områden. Endast en fullständig övergång till en miljömässigt sund energiförsörjning och energieffektivitet samt sammanlänkning, ömsesidigt beroende och solidaritet mellan medlemsstaterna kan väga upp denna ogynnsamma situation. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att EU:s allt större beroende av importerade fossila bränslen kommer att undergräva dess politiska inflytande och kan få stora effekter på oberoendet i dess beslutsfattande på andra politiska områden. Endast en fullständig övergång till en miljömässigt sund energiförsörjning och energieffektivitet samt sammanlänkning, ömsesidigt beroende och solidaritet mellan medlemsstaterna kan väga upp denna ogynnsamma situation.

| 38. | Europaparlamentet betonar att EU:s gemensamma energipolitik och strategiska mål på lämpligt sätt bör avspeglas i EU:s yttre förbindelser, den regionala politiken och den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att EU:s gemensamma energipolitik och strategiska mål på lämpligt sätt bör avspeglas i EU:s yttre förbindelser, den regionala politiken och den europeiska grannskapspolitiken.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja forskning och utveckling även i fråga om egna reserver av energiråvaror och att verka för en råvaruimport som innebär diversifiering av leverantörer, försörjningskällor och råvarornas leveransvägar till EU:s olika regioner. Syftet bör vara att varje region får tillförseln säkrad från minst två olika håll, i enlighet med kommissionens meddelande om prioriteringar för energiinfrastrukturen för 2020 och framåt – Förslag för ett integrerat europeiskt energinätverk (COM(2010)0677). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja forskning och utveckling även i fråga om egna reserver av energiråvaror och att verka för en råvaruimport som innebär diversifiering av leverantörer, försörjningskällor och råvarornas leveransvägar till EU:s olika regioner. Syftet bör vara att varje region får tillförseln säkrad från minst två olika håll, i enlighet med kommissionens meddelande om prioriteringar för energiinfrastrukturen för 2020 och framåt – Förslag för ett integrerat europeiskt energinätverk (COM(2010)0677).

| 40. | Europaparlamentet betonar att EU:s yttre energipolitik bör bidra till att garantera säker, trygg och hållbar energi till ett överkomligt pris, vilket stämmer överens såväl med de övergripande målen för EU:s energipolitik, dvs. konkurrenskraft, försörjningstrygghet och hållbarhet, som med energi- och klimatmålen i EU 2050-strategin. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att EU:s yttre energipolitik bör bidra till att garantera säker, trygg och hållbar energi till ett överkomligt pris, vilket stämmer överens såväl med de övergripande målen för EU:s energipolitik, dvs. konkurrenskraft, försörjningstrygghet och hållbarhet, som med energi- och klimatmålen i EU 2050-strategin.

| 41. | Europaparlamentet betonar att man måste påskynda arbetet med att diversifiera EU:s leverantörer av, försörjningsvägar för och källor till energi och då ta hänsyn till de prioriterade energiinfrastrukturkorridorerna, framför allt till dem som har som syfte att få till stånd en verkligt konkurrenskraftig gasmarknad genom att öppna nya transitkorridorer (den södra gaskorridoren och Medelhavsbäckenet), förstärka redan befintliga korridorer (den östra gaskorridoren) och åstadkomma en verklig konkurrens mellan gasleverantörerna genom att öka andelen flytande naturgas till EU och nå ut till nya och fjärrbelägna leverantörer (Australien, Kanada, Förenta staterna, Latinamerika, Afrika söder om Sahara, Centralasien etc.). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att man måste påskynda arbetet med att diversifiera EU:s leverantörer av, försörjningsvägar för och källor till energi och då ta hänsyn till de prioriterade energiinfrastrukturkorridorerna, framför allt till dem som har som syfte att få till stånd en verkligt konkurrenskraftig gasmarknad genom att öppna nya transitkorridorer (den södra gaskorridoren och Medelhavsbäckenet), förstärka redan befintliga korridorer (den östra gaskorridoren) och åstadkomma en verklig konkurrens mellan gasleverantörerna genom att öka andelen flytande naturgas till EU och nå ut till nya och fjärrbelägna leverantörer (Australien, Kanada, Förenta staterna, Latinamerika, Afrika söder om Sahara, Centralasien etc.).

| 42. | Europaparlamentet betonar också vikten av bättre sammanlänkade energinät och fullbordade el- och gasinfrastrukturringar inom Europa-Medelhavsområdet och längs Europas atlantkust samt planen för sammanlänkning på den baltiska energimarknaden, tillsammans med att de nuvarande el- och gaskraftverken och dithörande infrastruktur (sammanlänkningar, nät, rörledningar, överföringsnät, lagringsanläggningar och terminaler för flytande naturgas) moderniseras och uppgraderas. Detta bör skapa förutsättningar för att ingen medlemsstat ska förbli en energiö och att energiflödet blir fritt överallt i Europa. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den föreslagna fonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar också vikten av bättre sammanlänkade energinät och fullbordade el- och gasinfrastrukturringar inom Europa-Medelhavsområdet och längs Europas atlantkust samt planen för sammanlänkning på den baltiska energimarknaden, tillsammans med att de nuvarande el- och gaskraftverken och dithörande infrastruktur (sammanlänkningar, nät, rörledningar, överföringsnät, lagringsanläggningar och terminaler för flytande naturgas) moderniseras och uppgraderas. Detta bör skapa förutsättningar för att ingen medlemsstat ska förbli en energiö och att energiflödet blir fritt överallt i Europa. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den föreslagna fonden för ett sammanlänkat Europa.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa sig bakom att handels-, associerings- samt partnerskaps- och samarbetsavtal med producent- och transitländer innehåller en ”energiförsörjningsklausul”, i vilken det bör finnas en uppförandekod och uttryckliga åtgärder som ska vidtas om en partner ensidigt ändrar villkoren. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa sig bakom att handels-, associerings- samt partnerskaps- och samarbetsavtal med producent- och transitländer innehåller en ”energiförsörjningsklausul”, i vilken det bör finnas en uppförandekod och uttryckliga åtgärder som ska vidtas om en partner ensidigt ändrar villkoren.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”Trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – ’EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser’” (COM(2011)0539). Parlamentet anser dock att det krävs ytterligare verktyg baserade på solidaritet mellan EU:s medlemsstater för att EU ska kunna skydda sina energiförsörjningsintressen vid förhandlingar med sina externa partner, särskilt i krissituationer. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”Trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – ’EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser’” (COM(2011)0539). Parlamentet anser dock att det krävs ytterligare verktyg baserade på solidaritet mellan EU:s medlemsstater för att EU ska kunna skydda sina energiförsörjningsintressen vid förhandlingar med sina externa partner, särskilt i krissituationer.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en omfattande uppsättning energipolitiska prioriteringar på kort, medellång och lång sikt i förbindelserna med EU:s grannländer i syfte att upprätta ett gemensamt rättsligt område baserat på principer och normer för den inre marknaden som är relaterade till unionens regelverk. Parlamentet betonar vikten av att ytterligare utvidga den europeiska energigemenskapen och fastställa rättsliga kontrollmekanismer för att hantera ett bristfälligt genomförande av unionens regelverk. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en omfattande uppsättning energipolitiska prioriteringar på kort, medellång och lång sikt i förbindelserna med EU:s grannländer i syfte att upprätta ett gemensamt rättsligt område baserat på principer och normer för den inre marknaden som är relaterade till unionens regelverk. Parlamentet betonar vikten av att ytterligare utvidga den europeiska energigemenskapen och fastställa rättsliga kontrollmekanismer för att hantera ett bristfälligt genomförande av unionens regelverk.

| 46. | Europaparlamentet stöder en politisk och ekonomisk dialog med EU:s grannländer i fråga om utnyttjande av nya energikällor. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet stöder en politisk och ekonomisk dialog med EU:s grannländer i fråga om utnyttjande av nya energikällor.

| 47. | Europaparlamentet vill att existerande mekanismer tillämpas och att nya skapas inom den europeiska grannskapspolitiken och Svartahavssynergin, så att man kan stärka samarbetet och på så vis förbättra insynen och stabiliteten i samband med leverans och transit. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet vill att existerande mekanismer tillämpas och att nya skapas inom den europeiska grannskapspolitiken och Svartahavssynergin, så att man kan stärka samarbetet och på så vis förbättra insynen och stabiliteten i samband med leverans och transit.

| 48. | Europaparlamentet ställer sig positivt till en politisk dialog med Norge och Ryssland om utforskning av nya energikällor i Barents hav baserad på kravet om skydd av den känsliga miljön i den arktiska regionen, samt till ett samarbete med Norge om import av vattenkraft via långdistansledningar under vatten. Parlamentet vill se en snabbare utformning av en EU-strategi för den arktiska regionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet ställer sig positivt till en politisk dialog med Norge och Ryssland om utforskning av nya energikällor i Barents hav baserad på kravet om skydd av den känsliga miljön i den arktiska regionen, samt till ett samarbete med Norge om import av vattenkraft via långdistansledningar under vatten. Parlamentet vill se en snabbare utformning av en EU-strategi för den arktiska regionen.

| 49. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att föra en extern politisk dialog för att bryta sambandet mellan global ekonomisk tillväxt och resursanvändning, främja mer förutsägbara energimarknader och samtidigt gynna politiska förbindelser. Parlamentet betonar vikten av dialog med tillväxtekonomier som Kina, Indien, Brasilien, Indonesien och Sydafrika, utöver andra viktiga konsumentländer som Förenta staterna och Japan. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att föra en extern politisk dialog för att bryta sambandet mellan global ekonomisk tillväxt och resursanvändning, främja mer förutsägbara energimarknader och samtidigt gynna politiska förbindelser. Parlamentet betonar vikten av dialog med tillväxtekonomier som Kina, Indien, Brasilien, Indonesien och Sydafrika, utöver andra viktiga konsumentländer som Förenta staterna och Japan.

| 50. | Europaparlamentet anser att EU bör främja utvecklingen och fördjupningen av sitt energipolitiska samarbete med tredjeländer som delar samma värderingar och är beredda att genomföra demokratiska reformer och främja de värden som EU bygger på. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att EU bör främja utvecklingen och fördjupningen av sitt energipolitiska samarbete med tredjeländer som delar samma värderingar och är beredda att genomföra demokratiska reformer och främja de värden som EU bygger på.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendationer om ett utökat politiskt samarbete med de östra grannländerna och anser att såväl Turkiets anslutning till fördraget om upprättande av en energigemenskap som öppnandet av energikapitlet i förhandlingarna om Turkiets anslutning till EU måste högprioriteras. Parlamentet välkomnar dessutom initiativet om en trepartsdialog mellan EU, Ukraina och Ryssland, och understryker att man måste försäkra sig om ett genomgående politiskt och administrativt samarbete med dessa båda partner. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendationer om ett utökat politiskt samarbete med de östra grannländerna och anser att såväl Turkiets anslutning till fördraget om upprättande av en energigemenskap som öppnandet av energikapitlet i förhandlingarna om Turkiets anslutning till EU måste högprioriteras. Parlamentet välkomnar dessutom initiativet om en trepartsdialog mellan EU, Ukraina och Ryssland, och understryker att man måste försäkra sig om ett genomgående politiskt och administrativt samarbete med dessa båda partner.

| 52. | Europaparlamentet understryker att åtgärder för att öka den inhemska produktionen av förnybar energi är av avgörande betydelse för att minska EU:s beroende av importerade kolväten. Parlamentet vidhåller att EU:s energiproduktion och distributionsstruktur bör omprövas i enlighet med EU:s långsiktiga energi- och klimatmål. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker att åtgärder för att öka den inhemska produktionen av förnybar energi är av avgörande betydelse för att minska EU:s beroende av importerade kolväten. Parlamentet vidhåller att EU:s energiproduktion och distributionsstruktur bör omprövas i enlighet med EU:s långsiktiga energi- och klimatmål.

| 53. | Europaparlamentet erinrar om den betydande andel av EU:s energiförsörjning som utgörs av LNG och begär att samarbetet med huvudleverantörerna och nuvarande och framtida konsumenter ska stärkas. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet erinrar om den betydande andel av EU:s energiförsörjning som utgörs av LNG och begär att samarbetet med huvudleverantörerna och nuvarande och framtida konsumenter ska stärkas.

| 54. | Europaparlamentet framhåller att diversifieringen bör innebära att nya icke-ryska källor till olja, gas och el görs tillgängliga för de medlemsstater som är alltför beroende av Ryssland som enda leverantör. Parlamentet betonar att rysk gas utgör endast 24 procent av den gas som konsumeras i hela EU, men i tolv av de 27 medlemsstaterna utgör den mellan 48 procent och 100 procent av den gas som konsumeras och har därför en direkt inverkan på unionens energitrygghet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet framhåller att diversifieringen bör innebära att nya icke-ryska källor till olja, gas och el görs tillgängliga för de medlemsstater som är alltför beroende av Ryssland som enda leverantör. Parlamentet betonar att rysk gas utgör endast 24 procent av den gas som konsumeras i hela EU, men i tolv av de 27 medlemsstaterna utgör den mellan 48 procent och 100 procent av den gas som konsumeras och har därför en direkt inverkan på unionens energitrygghet.

| 55. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av ny, okonventionell energiteknik (oljesand och skiffergas från Kanada, Förenta staterna, Australien, Qatar, Brasilien, Argentina, energiutforskningen av Arktis och ytterligare exploatering i Irak, Venezuela och afrikanska länder) låter nya aktörer, partner och regioner framträda som möjliga framtida leverantörer och att EU därför även bör koncentrera sig på att dra full nytta av denna nya situation och utveckla nya energipartnerskap för att diversifiera sina leverantörer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av ny, okonventionell energiteknik (oljesand och skiffergas från Kanada, Förenta staterna, Australien, Qatar, Brasilien, Argentina, energiutforskningen av Arktis och ytterligare exploatering i Irak, Venezuela och afrikanska länder) låter nya aktörer, partner och regioner framträda som möjliga framtida leverantörer och att EU därför även bör koncentrera sig på att dra full nytta av denna nya situation och utveckla nya energipartnerskap för att diversifiera sina leverantörer.

| 56. | Europaparlamentet inser vikten av att övergå till en ekonomi med låga utsläpp, men understryker att ekonomin måste få ha kvar sin konkurrenskraft och innovativa förmåga, bland annat med hjälp av lämpliga handelspolitiska instrument. Vid övergången till en ekonomi med låga utsläpp måste hänsyn tas till möjligheterna i det aktuella geografiska området, till särdragen i dess energisystem och till den aktuella medlemsstatens energimix och geologiska struktur. Parlamentet anser att ett sådant tillvägagångssätt gör det möjligt att behålla största energitrygghet och ekonomiska konkurrenskraft och samtidigt respektera varje medlemsstats fördragsenliga frihet att besluta om villkoren för användning av de egna energiresurserna, om valet mellan olika energikällor och om den allmänna strukturen på sin energiförsörjning. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet inser vikten av att övergå till en ekonomi med låga utsläpp, men understryker att ekonomin måste få ha kvar sin konkurrenskraft och innovativa förmåga, bland annat med hjälp av lämpliga handelspolitiska instrument. Vid övergången till en ekonomi med låga utsläpp måste hänsyn tas till möjligheterna i det aktuella geografiska området, till särdragen i dess energisystem och till den aktuella medlemsstatens energimix och geologiska struktur. Parlamentet anser att ett sådant tillvägagångssätt gör det möjligt att behålla största energitrygghet och ekonomiska konkurrenskraft och samtidigt respektera varje medlemsstats fördragsenliga frihet att besluta om villkoren för användning av de egna energiresurserna, om valet mellan olika energikällor och om den allmänna strukturen på sin energiförsörjning.

| 57. | Europaparlamentet noterar betydelsen av EU:s direktinvesteringar utomlands för att bygga och modernisera energiinfrastruktur i utvecklingsländerna. Parlamentet understryker samtidigt nödvändigheten av ett adekvat rättsligt skydd för dessa investeringar, vilket kan åstadkommas genom att EU:s regelverk utvidgas till tredjeländer (bland annat genom att stärka och bredda tillämpningsområdet för fördraget om energigemenskapen). |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet noterar betydelsen av EU:s direktinvesteringar utomlands för att bygga och modernisera energiinfrastruktur i utvecklingsländerna. Parlamentet understryker samtidigt nödvändigheten av ett adekvat rättsligt skydd för dessa investeringar, vilket kan åstadkommas genom att EU:s regelverk utvidgas till tredjeländer (bland annat genom att stärka och bredda tillämpningsområdet för fördraget om energigemenskapen).

| 58. | Europaparlamentet konstaterar vikten av ett brett samarbete i Arktis, särskilt mellan länderna i det euro-atlantiska området. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet konstaterar vikten av ett brett samarbete i Arktis, särskilt mellan länderna i det euro-atlantiska området.

Hållbarhet – stärkt partnerskap med leverantörsländer och internationella organisationer

| 59. | Europaparlamentet anser att världens ökande efterfrågan på energi och den höga koncentrationen av fossila bränslereserver till huvudsakligen instabila och odemokratiska länder gör EU sårbart och allvarligt undergräver utvecklingen av en trovärdig, effektiv och konsekvent gemensam europeisk politik. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att världens ökande efterfrågan på energi och den höga koncentrationen av fossila bränslereserver till huvudsakligen instabila och odemokratiska länder gör EU sårbart och allvarligt undergräver utvecklingen av en trovärdig, effektiv och konsekvent gemensam europeisk politik.

| 60. | Europaparlamentet anser att EU:s energipartnerskap och engagemang i globala forum som G20 måste användas för att främja hållbarare energikoncept i tredjeländer och samtidigt förbättra öppenheten på marknaden, minska volatiliteten på de internationella marknaderna och bidra till uppbyggnaden av en global energimarknad som är mindre sårbar för plötsliga förändringar i försörjningsläget och avbrott i energiförsörjningen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att EU:s energipartnerskap och engagemang i globala forum som G20 måste användas för att främja hållbarare energikoncept i tredjeländer och samtidigt förbättra öppenheten på marknaden, minska volatiliteten på de internationella marknaderna och bidra till uppbyggnaden av en global energimarknad som är mindre sårbar för plötsliga förändringar i försörjningsläget och avbrott i energiförsörjningen.

| 61. | Europaparlamentet betonar att kopplingarna mellan det europeiska nätet och närliggande länder (västra Balkan, grannländerna i öst, länderna vid Kaspiska havet, Nordafrika och Mellanöstern) måste utvidgas genom att det anläggs nya sammanlänkningar och arbetas till förmån för ett mer vidsträckt regleringsområde, så att EU:s miljö- och säkerhetsnormer ges största möjliga utbredning och kraftverk av alla slag i närheten av EU:s gränser följer de högsta kärnsäkerhetsnormerna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att kopplingarna mellan det europeiska nätet och närliggande länder (västra Balkan, grannländerna i öst, länderna vid Kaspiska havet, Nordafrika och Mellanöstern) måste utvidgas genom att det anläggs nya sammanlänkningar och arbetas till förmån för ett mer vidsträckt regleringsområde, så att EU:s miljö- och säkerhetsnormer ges största möjliga utbredning och kraftverk av alla slag i närheten av EU:s gränser följer de högsta kärnsäkerhetsnormerna.

| 62. | Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra infrastrukturprojekt av gemensamt intresse, såsom de fastställs i kommissionens förslag till förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och dess meddelande ”Prioriteringar för energiinfrastrukturen för 2020 och framåt”. Med tanke på den strategiska betydelsen av dessa projekt måste de därpå följande avtalen med externa partner prioriteras på ett lämpligt sätt, utvecklas på ett hållbart sätt och snabbt ingås, inom ramen för ett regelbaserat marknadssystem. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra infrastrukturprojekt av gemensamt intresse, såsom de fastställs i kommissionens förslag till förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och dess meddelande ”Prioriteringar för energiinfrastrukturen för 2020 och framåt”. Med tanke på den strategiska betydelsen av dessa projekt måste de därpå följande avtalen med externa partner prioriteras på ett lämpligt sätt, utvecklas på ett hållbart sätt och snabbt ingås, inom ramen för ett regelbaserat marknadssystem.

| 63. | Europaparlamentet betonar att man i energidialogen mellan EU och Ryssland, där EU bör tala med en röst, bör ta hänsyn till de central- och östeuropeiska medlemsstaternas speciella beroendesituation eftersom deras energitrygghet endast kan garanteras genom att infrastrukturen sammanlänkas i hela EU och genom att reglerna för den inre energimarknaden genomförs till fullo. Parlamentet anser att viktiga frågor som tillgången till energiresurser, energinät och energiexportmarknader, investeringsskydd, ömsesidighet, krisförebyggande och samarbete, likvärdiga villkor och energiprisbildning bör beaktas i dialogen. Parlamentet betonar att ”Drusjba-frågan” bör ägnas särskild uppmärksamhet och att särskilda åtgärder bör vidtas på EU-nivå för att förnya oljeleveranserna genom den stängda Drusjba-ledningen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att man i energidialogen mellan EU och Ryssland, där EU bör tala med en röst, bör ta hänsyn till de central- och östeuropeiska medlemsstaternas speciella beroendesituation eftersom deras energitrygghet endast kan garanteras genom att infrastrukturen sammanlänkas i hela EU och genom att reglerna för den inre energimarknaden genomförs till fullo. Parlamentet anser att viktiga frågor som tillgången till energiresurser, energinät och energiexportmarknader, investeringsskydd, ömsesidighet, krisförebyggande och samarbete, likvärdiga villkor och energiprisbildning bör beaktas i dialogen. Parlamentet betonar att ”Drusjba-frågan” bör ägnas särskild uppmärksamhet och att särskilda åtgärder bör vidtas på EU-nivå för att förnya oljeleveranserna genom den stängda Drusjba-ledningen.

| 64. | Europaparlamentet betonar att allteftersom medlemsstaterna kopplar samman och integrerar sina nationella marknader genom investeringar i infrastrukturen och införande av gemensamma föreskrifter, bör man även sträva efter att samarbeta med Ryssland för att fastställa kreativa och ömsesidigt godtagbara åtgärder i syfte att minska avvikelserna mellan dessa båda energimarknader. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar att allteftersom medlemsstaterna kopplar samman och integrerar sina nationella marknader genom investeringar i infrastrukturen och införande av gemensamma föreskrifter, bör man även sträva efter att samarbeta med Ryssland för att fastställa kreativa och ömsesidigt godtagbara åtgärder i syfte att minska avvikelserna mellan dessa båda energimarknader.

| 65. | Europaparlamentet betonar vikten av energidialogen med Ryssland och av en färdplan för EU och Ryssland, såsom föreslagits av rådet (energi). Parlamentet belyser vikten av samarbete på områden där det gagnar båda parter, såsom ömsesidig forsknings- och tekniköverföring, särskilt när det gäller energieffektivitet och förnybar energi. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar vikten av energidialogen med Ryssland och av en färdplan för EU och Ryssland, såsom föreslagits av rådet (energi). Parlamentet belyser vikten av samarbete på områden där det gagnar båda parter, såsom ömsesidig forsknings- och tekniköverföring, särskilt när det gäller energieffektivitet och förnybar energi.

| 66. | Europaparlamentet begär att energistadgefördraget ska utökas till att omfatta fler länder, och att deltagarna i energistadgekonferensen ska arbeta för att förhandla fram en uppgörelse som leder till Rysslands fullständiga godkännande av stadgans principer och protokoll. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet begär att energistadgefördraget ska utökas till att omfatta fler länder, och att deltagarna i energistadgekonferensen ska arbeta för att förhandla fram en uppgörelse som leder till Rysslands fullständiga godkännande av stadgans principer och protokoll.

| 67. | Europaparlamentet vill att det strategiska partnerskapet med Ryssland stärks genom att ett nytt avtal om partnerskap och samarbete ingås. Parlamentet framhåller att det nya avtalet bör vara fullt förenligt med reglerna på den inre marknaden och bestämmelserna i EU:s tredje energipaket och baseras på respekt för varandra och ömsesidighet. Parlamentet betonar att Ryssland redan är bundet av energistadgefördraget enligt artikel 45 i detta. Parlamentet är övertygat om att Rysslands ratificering av energistadgefördraget skulle få gynnsamma effekter för båda parter i de bilaterala energiförbindelserna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet vill att det strategiska partnerskapet med Ryssland stärks genom att ett nytt avtal om partnerskap och samarbete ingås. Parlamentet framhåller att det nya avtalet bör vara fullt förenligt med reglerna på den inre marknaden och bestämmelserna i EU:s tredje energipaket och baseras på respekt för varandra och ömsesidighet. Parlamentet betonar att Ryssland redan är bundet av energistadgefördraget enligt artikel 45 i detta. Parlamentet är övertygat om att Rysslands ratificering av energistadgefördraget skulle få gynnsamma effekter för båda parter i de bilaterala energiförbindelserna.

| 68. | Europaparlamentet framhåller den roll som spelas av den parlamentariska församlingen Euronest, som kommer att bidra till att målen med det östra partnerskapet uppnås och därför kommer att ha en positiv inverkan på frågor som har med energitrygghet att göra. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet framhåller den roll som spelas av den parlamentariska församlingen Euronest, som kommer att bidra till att målen med det östra partnerskapet uppnås och därför kommer att ha en positiv inverkan på frågor som har med energitrygghet att göra.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet redan är en del av EU:s inre marknad och att deras samarbete är avgörande för att uppnå energimålen till 2020. Parlamentet välkomnar de aktuella initiativen för att intensifiera samarbetet med Schweiz, vilket även bör ha till mål att fullständigt integrera Schweiz i EU:s inre energimarknad. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påpekar att länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet redan är en del av EU:s inre marknad och att deras samarbete är avgörande för att uppnå energimålen till 2020. Parlamentet välkomnar de aktuella initiativen för att intensifiera samarbetet med Schweiz, vilket även bör ha till mål att fullständigt integrera Schweiz i EU:s inre energimarknad.

| 70. | Europaparlamentet anser att EU:s yttre energipolitik bör grundas på och främja principerna om solidaritet, öppenhet, subsidiaritet, hållbarhet, samarbete, ömsesidighet, en regelbaserad marknadsstrategi och samordning mellan EU, dess medlemsstater och partnerländer. Parlamentet anser att respekt för de övergripande mål som fastställs i Lissabonfördraget är utslagsgivande för att man ska kunna befästa Europas roll i den föränderliga regionala politiska kontexten. Parlamentet uppmanar rådet att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med EU:s grannstater om att omvandla de nuvarande samförståndsavtalen om energifrågor till bindande rättsakter. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att EU:s yttre energipolitik bör grundas på och främja principerna om solidaritet, öppenhet, subsidiaritet, hållbarhet, samarbete, ömsesidighet, en regelbaserad marknadsstrategi och samordning mellan EU, dess medlemsstater och partnerländer. Parlamentet anser att respekt för de övergripande mål som fastställs i Lissabonfördraget är utslagsgivande för att man ska kunna befästa Europas roll i den föränderliga regionala politiska kontexten. Parlamentet uppmanar rådet att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med EU:s grannstater om att omvandla de nuvarande samförståndsavtalen om energifrågor till bindande rättsakter.

| 71. | Europaparlamentet betonar vikten av att ytterligare utveckla energipartnerskapet mellan Afrika och EU, som inleddes 2010. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar vikten av att ytterligare utveckla energipartnerskapet mellan Afrika och EU, som inleddes 2010.

| 72. | Europaparlamentet är övertygat om att en effektivare förvaltning på global nivå skulle förbättra samarbetet mellan producent-, transit- och konsumentländerna. Därför bör EU spela en viktig roll i det internationella handhavandet av energipolitiken i syfte att främja principerna om öppenhet och icke-diskriminering, uppnå målet om hållbarhet, sänka transaktionskostnaderna samt fastställa incitament för marknadens aktörer att konkurrera om pris och kvalitet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet är övertygat om att en effektivare förvaltning på global nivå skulle förbättra samarbetet mellan producent-, transit- och konsumentländerna. Därför bör EU spela en viktig roll i det internationella handhavandet av energipolitiken i syfte att främja principerna om öppenhet och icke-diskriminering, uppnå målet om hållbarhet, sänka transaktionskostnaderna samt fastställa incitament för marknadens aktörer att konkurrera om pris och kvalitet.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar att målet om att alla ska få tillgång till energi före 2030 inkluderats i meddelandet ”EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser”, och anser att när det gäller utvecklingsländerna bör detta mål inriktas på decentraliserad och hållbar energi till överkomliga priser särskilt för landsbygdsbefolkningen och den fattiga befolkningen. Parlamentet uppmuntrar till stöd för innovativa betalningssystem med privat och offentligt engagemang för att slutanvändarna ska ha tillgång till energi till överkomligt pris. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar att målet om att alla ska få tillgång till energi före 2030 inkluderats i meddelandet ”EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser”, och anser att när det gäller utvecklingsländerna bör detta mål inriktas på decentraliserad och hållbar energi till överkomliga priser särskilt för landsbygdsbefolkningen och den fattiga befolkningen. Parlamentet uppmuntrar till stöd för innovativa betalningssystem med privat och offentligt engagemang för att slutanvändarna ska ha tillgång till energi till överkomligt pris.

| 74. | Europaparlamentet betonar att hållbar energi är en avgörande drivkraft för utveckling och upprepar sitt krav på ett separat energi- och utvecklingsprogram med särskild inriktning på förnybara, energieffektiva, småskaliga och decentraliserade energilösningar och på främjandet av kapacitetsutveckling och tekniköverföring för att säkerställa lokalt ägande. Parlamentet konstaterar att storskaliga system för förnybar energi kan behövas för att man hållbart ska kunna möta den ökande efterfrågan på energi från storstadsområden och industrin, särskilt i tillväxtländer, och kräver att dessa system under alla förhållanden ska uppfylla högsta sociala och miljömässiga kriterier. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar att hållbar energi är en avgörande drivkraft för utveckling och upprepar sitt krav på ett separat energi- och utvecklingsprogram med särskild inriktning på förnybara, energieffektiva, småskaliga och decentraliserade energilösningar och på främjandet av kapacitetsutveckling och tekniköverföring för att säkerställa lokalt ägande. Parlamentet konstaterar att storskaliga system för förnybar energi kan behövas för att man hållbart ska kunna möta den ökande efterfrågan på energi från storstadsområden och industrin, särskilt i tillväxtländer, och kräver att dessa system under alla förhållanden ska uppfylla högsta sociala och miljömässiga kriterier.

| 75. | Europaparlamentet kräver respekt för EU:s övergripande utvecklingsmål samt för demokrati och mänskliga rättigheter vid förhandlingar med utvecklingsländerna om energifrågor, som en del av ett strategiskt tillvägagångssätt för att åstadkomma en säker, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning där utvecklingsländernas invånare står i centrum. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet kräver respekt för EU:s övergripande utvecklingsmål samt för demokrati och mänskliga rättigheter vid förhandlingar med utvecklingsländerna om energifrågor, som en del av ett strategiskt tillvägagångssätt för att åstadkomma en säker, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning där utvecklingsländernas invånare står i centrum.

| 76. | Europaparlamentet betonar vikten av öppenhet, demokratisk tillsyn och civilsamhällets delaktighet i förbindelserna med tredjeländer på energiområdet. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar vikten av öppenhet, demokratisk tillsyn och civilsamhällets delaktighet i förbindelserna med tredjeländer på energiområdet.

| 77. | Europaparlamentet betonar vikten av att fortsatt innefatta nyckelprinciperna för handel och investeringar, inbegripet sådana som främjar likvärdiga förutsättningar för investeringar i hållbar energi, såväl i bilaterala avtal som i multilaterala rättsliga ramverk såsom energistadgefördraget och WTO, och av att göra dem verkställbara genom effektiva tvistlösningsmekanismer. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet betonar vikten av att fortsatt innefatta nyckelprinciperna för handel och investeringar, inbegripet sådana som främjar likvärdiga förutsättningar för investeringar i hållbar energi, såväl i bilaterala avtal som i multilaterala rättsliga ramverk såsom energistadgefördraget och WTO, och av att göra dem verkställbara genom effektiva tvistlösningsmekanismer.

| 78. | Europaparlamentet anser att det vid samarbetet kring utvinning av och handel med energiprodukter samt transitering av dem till EU också behövs ett förstärkt samarbete kring andra frågor med anknytning till energi och vill därför att det utvecklas strategiska energipartnerskap mellan EU och viktiga tredjeländer såsom Briks-länderna och länder med snabbt stigande energiförbrukning, varvid samarbetet bör omfatta bl.a. följande:






  — | FoU-samarbete kring teknik och innovation med låga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att det vid samarbetet kring utvinning av och handel med energiprodukter samt transitering av dem till EU också behövs ett förstärkt samarbete kring andra frågor med anknytning till energi och vill därför att det utvecklas strategiska energipartnerskap mellan EU och viktiga tredjeländer såsom Briks-länderna och länder med snabbt stigande energiförbrukning, varvid samarbetet bör omfatta bl.a. följande:

—

FoU-samarbete kring teknik och innovation med låga koldioxidutsläpp.

| — | Investeringar i hållbar energiproduktion. |
| --- | --- |

—

Investeringar i hållbar energiproduktion.

| — | Säkerhet och skydd i samband med energiteknik. |
| --- | --- |

—

Säkerhet och skydd i samband med energiteknik.

| — | Samutnyttjande av data om kunskapsöverföring, också inom området ren och förnybar energi. |
| --- | --- |

—

Samutnyttjande av data om kunskapsöverföring, också inom området ren och förnybar energi.

| — | Energieffektivitets- och energisparfrämjande. |
| --- | --- |

—

Energieffektivitets- och energisparfrämjande.

| — | Balansering i näten. |
| --- | --- |

—

Balansering i näten.

| — | Smarta nät. |
| --- | --- |

—

Smarta nät.

| — | Energilagring. |
| --- | --- |

—

Energilagring.

| — | Fusionsforskning. |
| --- | --- |

—

Fusionsforskning.

| — | Ren kolteknik samt avskiljning och lagring av koldioxid. |
| --- | --- |

—

Ren kolteknik samt avskiljning och lagring av koldioxid.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att kräva och se till att högsta internationella säkerhetsstandarder tillämpas i kärnkraftverk i EU:s grannländer med hjälp av alla tillgängliga instrument och fördrag, exempelvis konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbokonventionen) och konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen). Parlamentet uppmanar EU:s grannländer att genomföra omfattande EU-stresstester i fråga om kärnsäkerhet och risker, och uppmanar kommissionen att erbjuda tekniskt EU-bistånd för detta ändamål. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att kräva och se till att högsta internationella säkerhetsstandarder tillämpas i kärnkraftverk i EU:s grannländer med hjälp av alla tillgängliga instrument och fördrag, exempelvis konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbokonventionen) och konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen). Parlamentet uppmanar EU:s grannländer att genomföra omfattande EU-stresstester i fråga om kärnsäkerhet och risker, och uppmanar kommissionen att erbjuda tekniskt EU-bistånd för detta ändamål.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i alla relevanta handelsavtal, även inom WTO, arbeta för att initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin antas, tillsammans med internationella standarder om styrning av energimarknader, inklusive en gradvis avveckling, med kvantitativa mål, av subventioner för fossila bränslen. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i alla relevanta handelsavtal, även inom WTO, arbeta för att initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin antas, tillsammans med internationella standarder om styrning av energimarknader, inklusive en gradvis avveckling, med kvantitativa mål, av subventioner för fossila bränslen.

| 81. | Europaparlamentet konstaterar att lagring av energi och el från förnybara energikällor och andra avancerade tillämpningar inom energiområdet kräver en mängd olika råvaror, däribland sällsynta jordartsmetaller som det råder brist på. Parlamentet anser att ett samordnat förfarande av EU tillsammans med andra tekniskt ledande länder, inbegripet Förenta staterna och Japan, är nödvändigt för att forskningen ska gå framåt med att hitta nya råmaterial och ersättningsmaterial för råmaterial eller minska användningen av råmaterial som medför ny osäkerhet vad gäller försörjningstrygghet, giftighet eller miljöpåverkan. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet konstaterar att lagring av energi och el från förnybara energikällor och andra avancerade tillämpningar inom energiområdet kräver en mängd olika råvaror, däribland sällsynta jordartsmetaller som det råder brist på. Parlamentet anser att ett samordnat förfarande av EU tillsammans med andra tekniskt ledande länder, inbegripet Förenta staterna och Japan, är nödvändigt för att forskningen ska gå framåt med att hitta nya råmaterial och ersättningsmaterial för råmaterial eller minska användningen av råmaterial som medför ny osäkerhet vad gäller försörjningstrygghet, giftighet eller miljöpåverkan.

| 82. | För att främja en globalt säker, trygg och miljömedveten energiproduktion stöder Europaparlamentet ett stärkande och ett främjande av strålskydd, skyddsåtgärder, kärnsäkerhetsnormer, stränga krav för olje- och gasverksamhet till havs, säkerhet för sjötransporter av råolja och oljeprodukter och LNG, samarbete kring ny teknik, forskning, utveckling och innovation samt arbete med internationella standarder. |
| --- | --- |

82.

För att främja en globalt säker, trygg och miljömedveten energiproduktion stöder Europaparlamentet ett stärkande och ett främjande av strålskydd, skyddsåtgärder, kärnsäkerhetsnormer, stränga krav för olje- och gasverksamhet till havs, säkerhet för sjötransporter av råolja och oljeprodukter och LNG, samarbete kring ny teknik, forskning, utveckling och innovation samt arbete med internationella standarder.

| 83. | Europaparlamentet anser att de globala utmaningar som klimatförändringarna innebär inte kan lindras utan att de stora utsläppsländerna medverkar, och uppmuntrar kommissionen att utarbeta en gemensam strategi för att uppnå en global lösning, under medverkan av dessa länder. Parlamentet finner att den samlade expertisen inom EU, baserad på vår erfarenhet av utformning och genomförande av EU:s utsläppshandelssystem, kan vara gynnsam för tredjeländer, och uppmanar med kraft kommissionen att erbjuda stöd och uppmuntran till tredjeländer i inrättandet och utformningen av deras egna utsläppshandelssystem, i syfte att koppla samman dessa system med EU:s. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet anser att de globala utmaningar som klimatförändringarna innebär inte kan lindras utan att de stora utsläppsländerna medverkar, och uppmuntrar kommissionen att utarbeta en gemensam strategi för att uppnå en global lösning, under medverkan av dessa länder. Parlamentet finner att den samlade expertisen inom EU, baserad på vår erfarenhet av utformning och genomförande av EU:s utsläppshandelssystem, kan vara gynnsam för tredjeländer, och uppmanar med kraft kommissionen att erbjuda stöd och uppmuntran till tredjeländer i inrättandet och utformningen av deras egna utsläppshandelssystem, i syfte att koppla samman dessa system med EU:s.

| 84. | Europaparlamentet understryker Europas behov av ett långsiktigt politiskt perspektiv som omfattar nya globala partnerskap och bilaterala samarbetsinstrument som tillåter EU att spela en nyckelroll med att bestämma dagordningen för den globala energin genom att ta initiativet till att skapa nya marknadsnormer och leda internationella insatser inom teknikforskning och innovation på energiområdet. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet understryker Europas behov av ett långsiktigt politiskt perspektiv som omfattar nya globala partnerskap och bilaterala samarbetsinstrument som tillåter EU att spela en nyckelroll med att bestämma dagordningen för den globala energin genom att ta initiativet till att skapa nya marknadsnormer och leda internationella insatser inom teknikforskning och innovation på energiområdet.

| 85. | Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra samarbetet med tredjeländer inom forskning, utveckling och innovation för att ta itu med globala utmaningar. Parlamentet anser att EU bör ha ett nära samarbete med viktiga exportörer av biodrivmedel i tredjeländer för att se till att dessa alternativa, rena energialternativ, som kan bidra till att diversifiera försörjningen, kan bli verkligt hållbara, och att indirekta ändringar i markanvändningen med negativa konsekvenser kan undvikas. Parlamentet betonar att samma normer bör gälla för externa biodrivmedelskällor som för källor inom EU, särskilt miljö- och klimatnormer. Parlamentet anser att unionen bör främja införandet av teknik för andra och tredje generationens biodrivmedel, både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra samarbetet med tredjeländer inom forskning, utveckling och innovation för att ta itu med globala utmaningar. Parlamentet anser att EU bör ha ett nära samarbete med viktiga exportörer av biodrivmedel i tredjeländer för att se till att dessa alternativa, rena energialternativ, som kan bidra till att diversifiera försörjningen, kan bli verkligt hållbara, och att indirekta ändringar i markanvändningen med negativa konsekvenser kan undvikas. Parlamentet betonar att samma normer bör gälla för externa biodrivmedelskällor som för källor inom EU, särskilt miljö- och klimatnormer. Parlamentet anser att unionen bör främja införandet av teknik för andra och tredje generationens biodrivmedel, både inom och utanför EU.

| 86. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot det komplexa förhållande som råder mellan energi, livsmedelsförsörjning och trygghet, särskilt med avseende på biodrivmedel, som kan ha negativa sociala och miljömässiga konsekvenser för utvecklingsländerna. Parlamentet anser att rätten till mat måste ha företräde framför EU:s mål för förnybar energi vad gäller biodrivmedel. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot det komplexa förhållande som råder mellan energi, livsmedelsförsörjning och trygghet, särskilt med avseende på biodrivmedel, som kan ha negativa sociala och miljömässiga konsekvenser för utvecklingsländerna. Parlamentet anser att rätten till mat måste ha företräde framför EU:s mål för förnybar energi vad gäller biodrivmedel.

| 87. | Europaparlamentet konstaterar att den ökade användningen av agrobränslen i hög grad berott på en ökad storskalig industriell och ensidig odling, vilket har gjort att jordbruksmetoder som är skadliga för miljön, den biologiska mångfalden, jordens bördighet och vattentillgången har brett ut sig. Eftersom man har stött en koncentration av markägandet uttrycker parlamentet oro för att den ökade produktionen av agrobränslen kan få dramatiska konsekvenser i form av kränkningar av markrättigheter, förlorad tillgång till livsviktiga naturresurser, avskogning och miljöförstöring. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet konstaterar att den ökade användningen av agrobränslen i hög grad berott på en ökad storskalig industriell och ensidig odling, vilket har gjort att jordbruksmetoder som är skadliga för miljön, den biologiska mångfalden, jordens bördighet och vattentillgången har brett ut sig. Eftersom man har stött en koncentration av markägandet uttrycker parlamentet oro för att den ökade produktionen av agrobränslen kan få dramatiska konsekvenser i form av kränkningar av markrättigheter, förlorad tillgång till livsviktiga naturresurser, avskogning och miljöförstöring.

| 88. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på bindande hållbarhetskriterier för produktion av biomassa inom ramen för direktivet om förnybar energi. Parlamentet anser att bioenergi under dessa omständigheter skulle kunna ha en negativ effekt på kampen mot klimatförändringar samt bli ännu en stor drivkraft för övertagande av mark, osäker livsmedelsförsörjning, avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vederbörligen utveckla juridiskt bindande hållbarhetskriterier som förhindrar att klimatet, miljön och de sociala förhållandena påverkas negativt till följd av produktion och användning av biomassa för energi. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på bindande hållbarhetskriterier för produktion av biomassa inom ramen för direktivet om förnybar energi. Parlamentet anser att bioenergi under dessa omständigheter skulle kunna ha en negativ effekt på kampen mot klimatförändringar samt bli ännu en stor drivkraft för övertagande av mark, osäker livsmedelsförsörjning, avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vederbörligen utveckla juridiskt bindande hållbarhetskriterier som förhindrar att klimatet, miljön och de sociala förhållandena påverkas negativt till följd av produktion och användning av biomassa för energi.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar EU att föra en politik som verkar för hållbar produktion av biomassa och dess användning för energiändamål. Denna politik ska uppfylla klimatförändringspolitikens krav och även vara i linje med EU:s politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar EU att föra en politik som verkar för hållbar produktion av biomassa och dess användning för energiändamål. Denna politik ska uppfylla klimatförändringspolitikens krav och även vara i linje med EU:s politik för utvecklingssamarbete.

| 90. | Europaparlamentet anser att EU bör se till att energi blir en nyckelkomponent i dess program för externt bistånd, eftersom tillgång till energi, vilket är en avgörande faktor för ekonomisk utveckling, förblir en utmaning i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet anser att EU bör se till att energi blir en nyckelkomponent i dess program för externt bistånd, eftersom tillgång till energi, vilket är en avgörande faktor för ekonomisk utveckling, förblir en utmaning i utvecklingsländer.

| 91. | Europaparlamentet anser att samarbete kring utvecklingen och utnyttjandet av framtidsorienterad energiteknik bör stå i centrum för EU:s samarbete med industrialiserade partner och tillväxtekonomier. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet anser att samarbete kring utvecklingen och utnyttjandet av framtidsorienterad energiteknik bör stå i centrum för EU:s samarbete med industrialiserade partner och tillväxtekonomier.

| 92. | Europaparlamentet anser att EU bör sätta energifrågor i centrum för EU-initiativ såsom det östliga partnerskapet, unionen för Medelhavsområdet och den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet anser att EU bör sätta energifrågor i centrum för EU-initiativ såsom det östliga partnerskapet, unionen för Medelhavsområdet och den europeiska grannskapspolitiken.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta gemensamma färdplaner för energi med alla nyckelleverantörer av energi och strategiskt viktiga transitländer, och inrätta partnerskap med länder som står inför liknande energiutmaningar och delar liknande värderingar, främst i syfte att främja teknologiskt samarbete, forsknings- och industrisamarbete och upprätta gemensamma normer för förnybar energiteknik, energieffektivitet, eldrivna fordon, ny och okonventionell energiteknik, säkerhet vid borrning till havs samt kärnsäkerhet och icke-spridning av kärnmaterial. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta gemensamma färdplaner för energi med alla nyckelleverantörer av energi och strategiskt viktiga transitländer, och inrätta partnerskap med länder som står inför liknande energiutmaningar och delar liknande värderingar, främst i syfte att främja teknologiskt samarbete, forsknings- och industrisamarbete och upprätta gemensamma normer för förnybar energiteknik, energieffektivitet, eldrivna fordon, ny och okonventionell energiteknik, säkerhet vid borrning till havs samt kärnsäkerhet och icke-spridning av kärnmaterial.

| 94. | Europaparlamentet bekräftar betydelsen av EU:s utländska direktinvesteringar för att i utvecklingsländer anlägga och modernisera energiinfrastruktur och arbeta för energieffektivitet med hjälp av kapacitet för produktion av förnybar energi, eftersom detta följer millennieutvecklingsmålet om att energin ska göras åtkomlig för alla, samt dess stöd till adekvat lagstiftning för att hjälpa dem diversifiera sin energimix, och samtidigt öka skyddet av europeiska investeringar i dessa länder med lämpliga rättsliga medel. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet bekräftar betydelsen av EU:s utländska direktinvesteringar för att i utvecklingsländer anlägga och modernisera energiinfrastruktur och arbeta för energieffektivitet med hjälp av kapacitet för produktion av förnybar energi, eftersom detta följer millennieutvecklingsmålet om att energin ska göras åtkomlig för alla, samt dess stöd till adekvat lagstiftning för att hjälpa dem diversifiera sin energimix, och samtidigt öka skyddet av europeiska investeringar i dessa länder med lämpliga rättsliga medel.

| 95. | Europaparlamentet efterlyser samordnade åtgärder med andra tekniskt ledande länder (såsom Förenta staterna och Japan) för att ta itu med framväxande utmaningar, såsom bristen på råvaror, bland annat på sällsynta jordartsmetaller, som påverkar införandet av förnybar energiteknik, energilagring och avancerade energitillämpningar. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet efterlyser samordnade åtgärder med andra tekniskt ledande länder (såsom Förenta staterna och Japan) för att ta itu med framväxande utmaningar, såsom bristen på råvaror, bland annat på sällsynta jordartsmetaller, som påverkar införandet av förnybar energiteknik, energilagring och avancerade energitillämpningar.

| 96. | Europaparlamentet anser att EU:s energisamarbetsprogram med utvecklingsländer måste underlätta utvecklingen av en relevant marknadsstruktur och föreskrifter för att garantera att inhemska kunder får tillgång till fördelarna med förnybar energi till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet anser att EU:s energisamarbetsprogram med utvecklingsländer måste underlätta utvecklingen av en relevant marknadsstruktur och föreskrifter för att garantera att inhemska kunder får tillgång till fördelarna med förnybar energi till rimlig kostnad.

| 97. | Europaparlamentet anser att de stränga kärnsäkerhetsregler som gäller i EU måste återspeglas gentemot stater utanför EU, framför allt gentemot de grannländer där kärnkraftverk som kan ha stor påverkan på säkerheten i EU används eller planeras. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet anser att de stränga kärnsäkerhetsregler som gäller i EU måste återspeglas gentemot stater utanför EU, framför allt gentemot de grannländer där kärnkraftverk som kan ha stor påverkan på säkerheten i EU används eller planeras.

| 98. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang åtagandet nyligen av Transatlantiska ekonomiska rådet och Energirådet EU–Förenta staterna om att främja samarbetet om energisäkerhet, smarta nätnormer, väte- och bränslecellteknik, förnybara energikällor och annan ren energiteknik, energieffektivitet och effektiv politik för att underlätta handel och föra ren energiteknik till marknaden. Parlamentet begär att slutsatserna från Energirådet EU–Förenta staterna bättre ska vidarebefordras till beslutsstrukturerna. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang åtagandet nyligen av Transatlantiska ekonomiska rådet och Energirådet EU–Förenta staterna om att främja samarbetet om energisäkerhet, smarta nätnormer, väte- och bränslecellteknik, förnybara energikällor och annan ren energiteknik, energieffektivitet och effektiv politik för att underlätta handel och föra ren energiteknik till marknaden. Parlamentet begär att slutsatserna från Energirådet EU–Förenta staterna bättre ska vidarebefordras till beslutsstrukturerna.

| 99. | Europaparlamentet understryker behovet av att fördjupa dialogen om strategiska energifrågor av ömsesidigt intresse, främja energipolitiskt samarbete och stärka forskningssamarbetet med Förenta staterna, särskilt inom energieffektiv teknik för produktion och transport. Parlamentet vill se ett partnerskap för energisäkerhet med Förenta staterna grundat på det nuvarande samarbetet i Energirådet EU-Förenta staterna. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet understryker behovet av att fördjupa dialogen om strategiska energifrågor av ömsesidigt intresse, främja energipolitiskt samarbete och stärka forskningssamarbetet med Förenta staterna, särskilt inom energieffektiv teknik för produktion och transport. Parlamentet vill se ett partnerskap för energisäkerhet med Förenta staterna grundat på det nuvarande samarbetet i Energirådet EU-Förenta staterna.

| 100. | Europaparlamentet betonar behovet av att Transatlantiska ekonomiska rådet bland annat främjar samarbete om lagstiftningssystem, forskning kring hållbar energi och energieffektivitet, fusionsforskning och kärnkraftssäkerhet, samt efterlyser regelbundna energidialoger med Ryssland och andra partner för att utveckla och på ett bättre sätt göra gällande internationella regler för trygg, säker och effektiv produktion, överföring, transitering, lagring och förädling av energi, samt bilateral handel med nya energitekniker och produkter såsom biodrivmedel. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet betonar behovet av att Transatlantiska ekonomiska rådet bland annat främjar samarbete om lagstiftningssystem, forskning kring hållbar energi och energieffektivitet, fusionsforskning och kärnkraftssäkerhet, samt efterlyser regelbundna energidialoger med Ryssland och andra partner för att utveckla och på ett bättre sätt göra gällande internationella regler för trygg, säker och effektiv produktion, överföring, transitering, lagring och förädling av energi, samt bilateral handel med nya energitekniker och produkter såsom biodrivmedel.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka sitt samarbete med IEA, som tillhandahåller oumbärlig information och viktiga uppgifter om energiplanering. Parlamentet anser att EU och alla de medlemsstater som inte är medlemmar i IEA bör bli det. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka sitt samarbete med IEA, som tillhandahåller oumbärlig information och viktiga uppgifter om energiplanering. Parlamentet anser att EU och alla de medlemsstater som inte är medlemmar i IEA bör bli det.

| 102. | Europaparlamentet välkomnar EU:s deltagande i projektet med den internationella termonukleära experimentreaktorn (Iter) och i fjärde generationens internationella forum (GIF). |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet välkomnar EU:s deltagande i projektet med den internationella termonukleära experimentreaktorn (Iter) och i fjärde generationens internationella forum (GIF).

| 103. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta ytterligare med Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa om att trygga energiförsörjningen och skydda väsentlig energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta ytterligare med Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa om att trygga energiförsörjningen och skydda väsentlig energiinfrastruktur.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att samarbeta med Förenta staterna och andra allierade om att skydda energiinfrastrukturen från it-attacker. Parlamentet betonar att allteftersom vi närmar oss ett ”smart” nät kommer denna risk, som traditionella säkerhetsåtgärder inte kan avvärja, att bli allt viktigare i skyddet av väsentlig infrastruktur. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att samarbeta med Förenta staterna och andra allierade om att skydda energiinfrastrukturen från it-attacker. Parlamentet betonar att allteftersom vi närmar oss ett ”smart” nät kommer denna risk, som traditionella säkerhetsåtgärder inte kan avvärja, att bli allt viktigare i skyddet av väsentlig infrastruktur.

| 105. | Europaparlamentet välkomnar det föreslagna energipartnerskapet mellan EU och södra Medelhavsområdet och anser att detta partnerskap bör fokusera på den enorma förnybara (sol)energipotentialen i denna region, samt att det bör införa de nödvändiga åtgärderna för att bidra till att tillgodose de södra Medelhavsländernas betydande energibehov utgående från hållbara lösningar. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet välkomnar det föreslagna energipartnerskapet mellan EU och södra Medelhavsområdet och anser att detta partnerskap bör fokusera på den enorma förnybara (sol)energipotentialen i denna region, samt att det bör införa de nödvändiga åtgärderna för att bidra till att tillgodose de södra Medelhavsländernas betydande energibehov utgående från hållbara lösningar.

| 106. | Europaparlamentet upprepar att ett externt energipolitiskt samarbete måste bidra till att främja, inte urholka, EU:s grundläggande värderingar, såsom respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen, social dialog, ömsesidig respekt, ansvarsfull användning av naturresurserna, bekämpande av klimatförändringar samt omfattande miljöskydd. Samarbetet måste även främja fred och överensstämma med unionens utrikespolitik. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet upprepar att ett externt energipolitiskt samarbete måste bidra till att främja, inte urholka, EU:s grundläggande värderingar, såsom respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen, social dialog, ömsesidig respekt, ansvarsfull användning av naturresurserna, bekämpande av klimatförändringar samt omfattande miljöskydd. Samarbetet måste även främja fred och överensstämma med unionens utrikespolitik.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med Europeiska utrikestjänsten före utgången av 2013 ta fram en noggrann färdplan baserad på kommissionens meddelande ”Trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – ’EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser’” (COM(2011)0539), som ska leda fram till utformningen av en effektiv utrikespolitik för energifrågor med mål och åtgärder på kort, medellång och lång sikt och med specifika tidsramar för genomförandet. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med Europeiska utrikestjänsten före utgången av 2013 ta fram en noggrann färdplan baserad på kommissionens meddelande ”Trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – ’EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser’” (COM(2011)0539), som ska leda fram till utformningen av en effektiv utrikespolitik för energifrågor med mål och åtgärder på kort, medellång och lång sikt och med specifika tidsramar för genomförandet.

| 108. | Europaparlamentet betonar hur viktig Svartahavsregionen är för diversifieringen av energikällor och energiförsörjningsvägar samt på grund av sin potential för förnybar energi och sitt geostrategiska läge som port till området kring Kaspiska havet samt till Mellanöstern och Centralasien och anser att kommissionen och medlemsstaterna bör stödja det multilaterala energisamarbetet i frågor som berör integreringen av marknader samt regelverk och infrastruktur. Parlamentet belyser i detta sammanhang vikten av den södra gaskorridoren, projektet Nabucco och den transkaspiska rörledningen, liksom av andra mindre projekt. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet betonar hur viktig Svartahavsregionen är för diversifieringen av energikällor och energiförsörjningsvägar samt på grund av sin potential för förnybar energi och sitt geostrategiska läge som port till området kring Kaspiska havet samt till Mellanöstern och Centralasien och anser att kommissionen och medlemsstaterna bör stödja det multilaterala energisamarbetet i frågor som berör integreringen av marknader samt regelverk och infrastruktur. Parlamentet belyser i detta sammanhang vikten av den södra gaskorridoren, projektet Nabucco och den transkaspiska rörledningen, liksom av andra mindre projekt.

| 109. | Europaparlamentet erkänner bidraget från det europeiska jordövervakningsprogrammet GMES för undersökning av jordens solenergikällor från rymden. Parlamentet uppmanar kommissionen, mot bakgrund av att GMES har konstaterat att ökenområdena under en dag innehåller en större mängd solenergi än hela mänskligheten förbrukar på ett år, att inrätta partnerskap med de länder där det finns vidsträckta ökenområden, framför allt i Afrika, och att utveckla strategier och teknik för ett effektivt utnyttjande av denna energipotential, bl.a. genom att använda förfarandet i EU:s klimat- och energipaket för att åstadkomma samarbete och utveckling. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet erkänner bidraget från det europeiska jordövervakningsprogrammet GMES för undersökning av jordens solenergikällor från rymden. Parlamentet uppmanar kommissionen, mot bakgrund av att GMES har konstaterat att ökenområdena under en dag innehåller en större mängd solenergi än hela mänskligheten förbrukar på ett år, att inrätta partnerskap med de länder där det finns vidsträckta ökenområden, framför allt i Afrika, och att utveckla strategier och teknik för ett effektivt utnyttjande av denna energipotential, bl.a. genom att använda förfarandet i EU:s klimat- och energipaket för att åstadkomma samarbete och utveckling.

| 110. | Europaparlamentet begär en ytterligare utvidgning av energistadgefördraget till att omfatta fler av EU:s grannländer, framför allt länderna i det östliga partnerskapet och de centralasiatiska republikerna. Parlamentet understryker att kommissionen bör garantera och driva igenom en strikt och läglig tillämpning av EU:s energiregler i de stater som har skrivit under energistadgefördraget, i synnerhet genom att göra efterlevnaden av fördragets förpliktelser till ett villkor för tillgång till EU-finansiering |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet begär en ytterligare utvidgning av energistadgefördraget till att omfatta fler av EU:s grannländer, framför allt länderna i det östliga partnerskapet och de centralasiatiska republikerna. Parlamentet understryker att kommissionen bör garantera och driva igenom en strikt och läglig tillämpning av EU:s energiregler i de stater som har skrivit under energistadgefördraget, i synnerhet genom att göra efterlevnaden av fördragets förpliktelser till ett villkor för tillgång till EU-finansiering

| 111. | Europaparlamentet anser att tillgången till hållbar energi är en huvudsaklig drivkraft för utveckling, och uppmanar med kraft EU att inrikta sin utvecklingsverksamhet på att bistå utvecklingsländer med att främja en hållbar energipolitik, reformåtgärder, utveckling av infrastruktur, gynnsamma investeringsförutsättningar och energieffektivitet. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet anser att tillgången till hållbar energi är en huvudsaklig drivkraft för utveckling, och uppmanar med kraft EU att inrikta sin utvecklingsverksamhet på att bistå utvecklingsländer med att främja en hållbar energipolitik, reformåtgärder, utveckling av infrastruktur, gynnsamma investeringsförutsättningar och energieffektivitet.

| 112. | Europaparlamentet efterlyser en särskild energidialog med länderna kring Kaspiska havet, och välkomnar arbetet med en gemensam uppköpsmekanism för gas från området kring Kaspiska havet (”Caspian Development Corporation”). Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med att stärka EU:s förbindelser med Azerbajdzjan och Turkmenistan. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet efterlyser en särskild energidialog med länderna kring Kaspiska havet, och välkomnar arbetet med en gemensam uppköpsmekanism för gas från området kring Kaspiska havet (”Caspian Development Corporation”). Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med att stärka EU:s förbindelser med Azerbajdzjan och Turkmenistan.

| 113. | Europaparlamentet vidhåller att prioriteringarna i EU:s yttre energipolitik bör avspeglas på ett lämpligt sätt i de externa finansieringsinstrumenten efter 2013. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet vidhåller att prioriteringarna i EU:s yttre energipolitik bör avspeglas på ett lämpligt sätt i de externa finansieringsinstrumenten efter 2013.

| 114. | Europaparlamentet framhäver betydelsen av samarbete inom det östliga partnerskapets plattform för energitrygghet till förmån för införandet av EU-standarder i energipolitiken och bestämmelserna och med stöd till utvecklingen av infrastruktur och sammanlänkningar, energieffektivitet och användning av förnybara energikällor. Parlamentet välkomnar det östeuropeiska partnerskapsinitiativet för energieffektivitet och miljö (E5P) och hoppas att även andra länder inom det östliga partnerskapet, vid sidan av Ukraina, snart kommer att delta i initiativet. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet framhäver betydelsen av samarbete inom det östliga partnerskapets plattform för energitrygghet till förmån för införandet av EU-standarder i energipolitiken och bestämmelserna och med stöd till utvecklingen av infrastruktur och sammanlänkningar, energieffektivitet och användning av förnybara energikällor. Parlamentet välkomnar det östeuropeiska partnerskapsinitiativet för energieffektivitet och miljö (E5P) och hoppas att även andra länder inom det östliga partnerskapet, vid sidan av Ukraina, snart kommer att delta i initiativet.

| 115. | Europaparlamentet erinrar om hur kolvätefyndigheter nyligen skapat spänning i östra Medelhavsområdet. Parlamentet påpekar att energi bör användas för att främja fred, samarbete och stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet erinrar om hur kolvätefyndigheter nyligen skapat spänning i östra Medelhavsområdet. Parlamentet påpekar att energi bör användas för att främja fred, samarbete och stabilitet i regionen.

*

* *

| 116. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 64.

---

Onsdagen den 13 juni 2012

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/42

---

Onsdagen den 13 juni 2012Den fleråriga budgetramen och egna medel

P7_TA(2012)0245

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om den fleråriga budgetramen och egna medel (2012/2678(RSP))

2013/C 332 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 311 och 312, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 311 och 312,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla” (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 29 juni 2011”En budget för Europa 2020”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 29 juni 2011”En budget för Europa 2020”,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska rådet anta en förordning om fastställande av den fleråriga budgetramen. Rådet ska besluta med enhällighet efter godkännande av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska rådet anta en förordning om fastställande av den fleråriga budgetramen. Rådet ska besluta med enhällighet efter godkännande av Europaparlamentet.

| B. | Enligt artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik, och ska helt finansieras av egna medel. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik, och ska helt finansieras av egna medel.

| C. | Det tjänstgörande danska ordförandeskapet har för avsikt att för Europeiska rådet i juni lägga fram ett ”förhandlingspaket”, med förslag om alternativ för alla delar av förhandlingarna, också om inkomstsidan, men i detta skede utan belopp. |
| --- | --- |

C.

Det tjänstgörande danska ordförandeskapet har för avsikt att för Europeiska rådet i juni lägga fram ett ”förhandlingspaket”, med förslag om alternativ för alla delar av förhandlingarna, också om inkomstsidan, men i detta skede utan belopp.

| D. | I sin tidigare nämnda resolution av den 8 juni 2011 fastställde Europaparlamentet sina politiska prioriteringar för nästa fleråriga budgetram, både ur lagstiftnings- och budgetsynvinkel, och skapade en sund grundval för förhandlingarna. |
| --- | --- |

D.

I sin tidigare nämnda resolution av den 8 juni 2011 fastställde Europaparlamentet sina politiska prioriteringar för nästa fleråriga budgetram, både ur lagstiftnings- och budgetsynvinkel, och skapade en sund grundval för förhandlingarna.

| E. | De fleråriga programmen med anknytning till nästa fleråriga budgetram kommer att antas av parlamentet och rådet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

E.

De fleråriga programmen med anknytning till nästa fleråriga budgetram kommer att antas av parlamentet och rådet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| F. | Europaparlamentet har upprepade gånger efterlyst nya och verkligt äkta egna medel. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet har upprepade gånger efterlyst nya och verkligt äkta egna medel.

| 1. | Europaparlamentet betonar att EU:s budget är en investeringsbudget med stark hävstångseffekt, med tanke på att 94 procent av dess anslag går till att stimulera ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt till unionens roll som global aktör. Parlamentet betonar att EU-budgeten trots sin begränsade storlek – bara två procent av de offentliga utgifterna inom unionen – sammanför resurser, fungerar som en katalysator samt ger stordriftsfördelar och gränsöverskridande effekter för att uppnå gemensamt överenskomna politiska mål för unionen. Parlamentet är fast övertygat om att EU-budgeten är ett kraftfullt verktyg för att öka strategiska investeringar med europeiskt mervärde och få igång Europas ekonomi igen, vilket skapar tillväxt och sysselsättning, samtidigt som den syftar till att främja ekonomisk och social sammanhållning överallt inom unionen. Parlamentet betonar därför att EU-budgeten måste spela en strategisk roll, parallellt med de budgetkonsolideringsåtgärder som för närvarande åläggs nationella budgetar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att EU:s budget är en investeringsbudget med stark hävstångseffekt, med tanke på att 94 procent av dess anslag går till att stimulera ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt till unionens roll som global aktör. Parlamentet betonar att EU-budgeten trots sin begränsade storlek – bara två procent av de offentliga utgifterna inom unionen – sammanför resurser, fungerar som en katalysator samt ger stordriftsfördelar och gränsöverskridande effekter för att uppnå gemensamt överenskomna politiska mål för unionen. Parlamentet är fast övertygat om att EU-budgeten är ett kraftfullt verktyg för att öka strategiska investeringar med europeiskt mervärde och få igång Europas ekonomi igen, vilket skapar tillväxt och sysselsättning, samtidigt som den syftar till att främja ekonomisk och social sammanhållning överallt inom unionen. Parlamentet betonar därför att EU-budgeten måste spela en strategisk roll, parallellt med de budgetkonsolideringsåtgärder som för närvarande åläggs nationella budgetar.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det med en överväldigande majoritet antog betänkandet från det särskilda utskottet för politiska utmaningar och budgetmedel för ett hållbart Europa efter 2013 (SURE) i sin resolution av den 8 juni 2011, vars innehåll fortfarande till fullo är giltigt och ska ses som en förhandlingsposition för nästa fleråriga budgetram 2014–2020. Parlamentet slår åter fast att det inte är möjligt att uppnå unionens politiska mål utan en adekvat finansiering från en robust EU-budget. Parlamentet understryker att Europa 2020-strategin, som alla de 27 medlemsstaterna ställt sig bakom, borde hjälpa unionen att återhämta sig från krisen och bli starkare genom att skapa såväl sysselsättning som smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet bekräftar att det motsätter sig varje förslag som inte skulle göra det möjligt för unionen att uppfylla sin roll och sina redan ingångna politiska åtaganden eller att svara upp mot nya ansvarsområden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att det med en överväldigande majoritet antog betänkandet från det särskilda utskottet för politiska utmaningar och budgetmedel för ett hållbart Europa efter 2013 (SURE) i sin resolution av den 8 juni 2011, vars innehåll fortfarande till fullo är giltigt och ska ses som en förhandlingsposition för nästa fleråriga budgetram 2014–2020. Parlamentet slår åter fast att det inte är möjligt att uppnå unionens politiska mål utan en adekvat finansiering från en robust EU-budget. Parlamentet understryker att Europa 2020-strategin, som alla de 27 medlemsstaterna ställt sig bakom, borde hjälpa unionen att återhämta sig från krisen och bli starkare genom att skapa såväl sysselsättning som smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet bekräftar att det motsätter sig varje förslag som inte skulle göra det möjligt för unionen att uppfylla sin roll och sina redan ingångna politiska åtaganden eller att svara upp mot nya ansvarsområden.

| 3. | Europaparlamentet insisterar på att EU-budgeten bör uppvisa en lämplig balans mellan inkomster från verkligt äkta egna medel och utgifter, vilket krävs i fördraget. Parlamentet fastslår att det inte är berett att godkänna förordningen om nästa fleråriga budgetram utan en politisk överenskommelse om en reformering av systemet för egna medel, som får ett slut på befintliga rabatter och andra korrigeringsmekanismer och leder till mer transparens, rättvisa och hållbarhet. Parlamentet välkomnar de lagstiftningsförslag som kommissionen lagt fram den 29 juni 2011 om reformeringen av systemet för egna medel, bland annat förslagen om en skatt på finanstransaktioner och egna medel i form av en ny EU-moms, som syftar till att minska andelen för medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till EU-budgeten till 40 procent senast 2020, och därmed skulle bidra till medlemsstaternas konsolideringsansträngningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet insisterar på att EU-budgeten bör uppvisa en lämplig balans mellan inkomster från verkligt äkta egna medel och utgifter, vilket krävs i fördraget. Parlamentet fastslår att det inte är berett att godkänna förordningen om nästa fleråriga budgetram utan en politisk överenskommelse om en reformering av systemet för egna medel, som får ett slut på befintliga rabatter och andra korrigeringsmekanismer och leder till mer transparens, rättvisa och hållbarhet. Parlamentet välkomnar de lagstiftningsförslag som kommissionen lagt fram den 29 juni 2011 om reformeringen av systemet för egna medel, bland annat förslagen om en skatt på finanstransaktioner och egna medel i form av en ny EU-moms, som syftar till att minska andelen för medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till EU-budgeten till 40 procent senast 2020, och därmed skulle bidra till medlemsstaternas konsolideringsansträngningar.

| 4. | Mot bakgrund av den makroekonomiska omgivningen och utmaningarna i en värld som är stadd i omvandling samt i syfte att åstadkomma en bättre och mer effektiv användning av EU-medel, insisterar Europaparlamentet på att den fleråriga budgetramen 2014–2020 måste tillhandahålla ökad budgetflexibilitet både inom och mellan rubriker, liksom mellan budgetår inom den fleråriga budgetramen, så att budgetmedlen på lämpligt sätt kan anpassas till nya omständigheter och prioriteringar. Parlamentet håller fast vid enhetsprincipen för EU-budgeten och betonar att all EU-politik och alla EU-program måste tas med i den fleråriga budgetramen med lämplig finansiering, för att bidra till att budgetramen präglas av insyn, förutsägbarhet och ansvarstagande. |
| --- | --- |

4.

Mot bakgrund av den makroekonomiska omgivningen och utmaningarna i en värld som är stadd i omvandling samt i syfte att åstadkomma en bättre och mer effektiv användning av EU-medel, insisterar Europaparlamentet på att den fleråriga budgetramen 2014–2020 måste tillhandahålla ökad budgetflexibilitet både inom och mellan rubriker, liksom mellan budgetår inom den fleråriga budgetramen, så att budgetmedlen på lämpligt sätt kan anpassas till nya omständigheter och prioriteringar. Parlamentet håller fast vid enhetsprincipen för EU-budgeten och betonar att all EU-politik och alla EU-program måste tas med i den fleråriga budgetramen med lämplig finansiering, för att bidra till att budgetramen präglas av insyn, förutsägbarhet och ansvarstagande.

| 5. | Europaparlamentet begär eftertryckligen att de politiska ståndpunkter som Europeiska rådet kommer överens om ska förhandlas mellan parlamentet och rådet, företrätt av rådet (allmänna frågor), innan rådet formellt lägger fram sina förslag i syfte att uppnå parlamentets godkännande av förordningen om den fleråriga budgetramen enligt artikel 312 i EUF-fördraget. Parlamentet betonar att förhandlingarna om lagstiftningsförslagen i samband med de fleråriga programmen kommer att genomföras enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet och kommer att slutföras så snart som en överenskommelse nåtts om deras finansieringsramar. Parlamentet är beslutsamt när det gäller att, vid behov, till fullo använda sina befogenheter avseende godkännande och ordinarie lagstiftning enligt fördraget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär eftertryckligen att de politiska ståndpunkter som Europeiska rådet kommer överens om ska förhandlas mellan parlamentet och rådet, företrätt av rådet (allmänna frågor), innan rådet formellt lägger fram sina förslag i syfte att uppnå parlamentets godkännande av förordningen om den fleråriga budgetramen enligt artikel 312 i EUF-fördraget. Parlamentet betonar att förhandlingarna om lagstiftningsförslagen i samband med de fleråriga programmen kommer att genomföras enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet och kommer att slutföras så snart som en överenskommelse nåtts om deras finansieringsramar. Parlamentet är beslutsamt när det gäller att, vid behov, till fullo använda sina befogenheter avseende godkännande och ordinarie lagstiftning enligt fördraget.

| 6. | Europaparlamentet betonar att man bör komma överens om den fleråriga budgetramens målsättningar och åtgärder innan man förser dem med belopp, och betonar att parlamentet och rådet bör genomföra fullständiga förhandlingar om alla frågor med anknytning till den fleråriga budgetramen innan det blir aktuellt med några belopp och slutliga justeringar av hela paketet för den fleråriga budgetramen. Parlamentet ansluter sig till principen att ”inget är överenskommet förrän allt är överenskommet” som en lämplig arbetsmetod. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att man bör komma överens om den fleråriga budgetramens målsättningar och åtgärder innan man förser dem med belopp, och betonar att parlamentet och rådet bör genomföra fullständiga förhandlingar om alla frågor med anknytning till den fleråriga budgetramen innan det blir aktuellt med några belopp och slutliga justeringar av hela paketet för den fleråriga budgetramen. Parlamentet ansluter sig till principen att ”inget är överenskommet förrän allt är överenskommet” som en lämplig arbetsmetod.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas nationella parlament och regeringar samt till övriga berörda institutioner och organ. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas nationella parlament och regeringar samt till övriga berörda institutioner och organ.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0266.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/44

---

Onsdagen den 13 juni 2012EU:s handelsförhandlingar med Japan

P7_TA(2012)0246

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om handelsförhandlingarna mellan EU och Japan (2012/2651(RSP))

2013/C 332 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3.1 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.1 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 218.2 och 218.10 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 218.2 och 218.10 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Copenhagen Economics rapport av den 30 november 2009”Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Copenhagen Economics rapport av den 30 november 2009”Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan”,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaring som antogs vid det nittonde toppmötet mellan EU och Japan, som hölls i Tokyo den 28 april 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaring som antogs vid det nittonde toppmötet mellan EU och Japan, som hölls i Tokyo den 28 april 2010,

| — | med beaktande av resultaten av kommissionens offentliga samråd om handelsförbindelserna mellan EU och Japan, vilka offentliggjordes den 21 februari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av kommissionens offentliga samråd om handelsförbindelserna mellan EU och Japan, vilka offentliggjordes den 21 februari 2011,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 och 25 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 och 25 mars 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om handelsförbindelserna mellan EU och Japan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om handelsförbindelserna mellan EU och Japan (1),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaring som antogs vid det tjugonde toppmötet mellan EU och Japan, som hölls i Bryssel den 28 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaring som antogs vid det tjugonde toppmötet mellan EU och Japan, som hölls i Bryssel den 28 maj 2011,

| — | med beaktande av artiklarna 90.2 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 90.2 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Både rådet och kommissionen har konstaterat att Japans förmåga att undanröja regleringsmässiga handelshinder är en förutsättning för inledandet av förhandlingar om handelsavtalet mellan EU och Japan, varigenom en närmare ekonomisk integration mellan de båda strategiska handelspartnerna skulle främjas. |
| --- | --- |

A.

Både rådet och kommissionen har konstaterat att Japans förmåga att undanröja regleringsmässiga handelshinder är en förutsättning för inledandet av förhandlingar om handelsavtalet mellan EU och Japan, varigenom en närmare ekonomisk integration mellan de båda strategiska handelspartnerna skulle främjas.

| B. | Vid det tjugonde toppmötet mellan EU och Japan, som hölls i Bryssel den 28 maj 2011, bestämde toppmötets ledare att de båda sidorna skulle inleda diskussioner i syfte att fastställa omfattningen av och ambitionsnivån för sådana förhandlingar. |
| --- | --- |

B.

Vid det tjugonde toppmötet mellan EU och Japan, som hölls i Bryssel den 28 maj 2011, bestämde toppmötets ledare att de båda sidorna skulle inleda diskussioner i syfte att fastställa omfattningen av och ambitionsnivån för sådana förhandlingar.

| C. | Det har inrättats en sonderingsgrupp för att utvärdera det gemensamma samförståndet om omfattningen av och ambitionsnivån för tänkbara handelsförhandlingar mellan Japan och EU. |
| --- | --- |

C.

Det har inrättats en sonderingsgrupp för att utvärdera det gemensamma samförståndet om omfattningen av och ambitionsnivån för tänkbara handelsförhandlingar mellan Japan och EU.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar rådet att inte tillåta att handelsförhandlingar inleds förrän parlamentet har fastställt sin ståndpunkt om det föreslagna förhandlingsmandatet på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar rådet att inte tillåta att handelsförhandlingar inleds förrän parlamentet har fastställt sin ståndpunkt om det föreslagna förhandlingsmandatet på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen för kännedom. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen för kännedom.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0225.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/45

---

Onsdagen den 13 juni 2012Guinea-Bissau

P7_TA(2012)0247

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om militärkuppen i Guinea-Bissau (2012/2660(RSP))

2013/C 332 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av presidentvalets första omgång den 18 mars 2012 och den andra omgången som skulle ha hållits den 29 april 2012 i Guinea-Bissau, |
| --- | --- |

—

med beaktande av presidentvalets första omgång den 18 mars 2012 och den andra omgången som skulle ha hållits den 29 april 2012 i Guinea-Bissau,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds uttalanden av den 31 mars, den 13 och 21 april samt den 8 maj 2012 liksom dess resolution 2048 av den 18 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds uttalanden av den 31 mars, den 13 och 21 april samt den 8 maj 2012 liksom dess resolution 2048 av den 18 maj 2012,

| — | med beaktande av uttalandena av den 6, 12 och 19 april 2012 från ordföranden för Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) kommission ordförande om Guinea-Bissau, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 6, 12 och 19 april 2012 från ordföranden för Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) kommission ordförande om Guinea-Bissau,

| — | med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 12 och 14 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 12 och 14 april 2012,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares uttalanden av den 13 och 16 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares uttalanden av den 13 och 16 april 2012,

| — | med beaktande av kommissionens ordförandes uttalande av den 13 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ordförandes uttalande av den 13 april 2012,

| — | med beaktande av uttalandet av den 13 april 2012 från ordförandeskapet för de portugisisktalande ländernas gemenskap (CPLP) om Guinea-Bissau, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 13 april 2012 från ordförandeskapet för de portugisisktalande ländernas gemenskap (CPLP) om Guinea-Bissau,

| — | med beaktande av resolutionerna från det åttonde och nionde extrainsatta mötet i ministerrådet för CPLP av den 14 april och den 5 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från det åttonde och nionde extrainsatta mötet i ministerrådet för CPLP av den 14 april och den 5 maj 2012,

| — | med beaktande av uttalandet av generalsekreteraren för internationella organisationen för fransktalande länder (OIF), av den 16 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av generalsekreteraren för internationella organisationen för fransktalande länder (OIF), av den 16 april 2012,

| — | med beaktande av de beslut som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd den 17 och 24 april 2012 fattade om situationen i Guinea-Bissau, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de beslut som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd den 17 och 24 april 2012 fattade om situationen i Guinea-Bissau,

| — | med beaktande av OIF:s ständiga råds beslut av den 18 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OIF:s ständiga råds beslut av den 18 april 2012,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Afrikanska utvecklingsbankgruppen och Världsbankgruppen av den 19 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Afrikanska utvecklingsbankgruppen och Världsbankgruppen av den 19 april 2012,

| — | med beaktande av slutsatserna av den 23 april och den 3 maj 2012 från Europeiska unionens råds möte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna av den 23 april och den 3 maj 2012 från Europeiska unionens råds möte,

| — | med beaktande av slutkommunikéerna från det extra toppmötet för Ecowas stats- och regeringschefer av den 26 april och den 3 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutkommunikéerna från det extra toppmötet för Ecowas stats- och regeringschefer av den 26 april och den 3 maj 2012,

| — | med beaktande av de diplomatiska, ekonomiska och finansiella sanktioner mot Guinea-Bissau som Ecowas införde den 29 april och den 31 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de diplomatiska, ekonomiska och finansiella sanktioner mot Guinea-Bissau som Ecowas införde den 29 april och den 31 maj 2012,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten av den 30 april 2012 från FN:s generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten av den 30 april 2012 från FN:s generalsekreterare,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 377/2012 av den 3 maj 2012 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ som hotar freden, säkerheten eller stabiliteten i Republiken Guinea-Bissau och rådets genomförandeförordning (EU) nr 458/2012 av den 31 maj 2012 om genomförande av artikel 11.1 i förordning (EU) nr 377/2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 377/2012 av den 3 maj 2012 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ som hotar freden, säkerheten eller stabiliteten i Republiken Guinea-Bissau och rådets genomförandeförordning (EU) nr 458/2012 av den 31 maj 2012 om genomförande av artikel 11.1 i förordning (EU) nr 377/2012,

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalanden på EU:s vägnar den 18 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalanden på EU:s vägnar den 18 maj 2012,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 12 mars 2009 om Guinea-Bissau (1), den 10 mars 2010 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2) och den 11 maj 2011 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – 2009 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 12 mars 2009 om Guinea-Bissau (1), den 10 mars 2010 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2) och den 11 maj 2011 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – 2009 (3),

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, särskilt artiklarna 1, 8, 9, 10, 11, 20 och 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet, särskilt artiklarna 1, 8, 9, 10, 11, 20 och 33,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 12 april 2012 tog medlemmar av de väpnade styrkorna med våld över makten i Guinea-Bissau och fängslade både interimspresident Raimundo Pereira och premiärminister Carlos Gomes Júnior. |
| --- | --- |

A.

Den 12 april 2012 tog medlemmar av de väpnade styrkorna med våld över makten i Guinea-Bissau och fängslade både interimspresident Raimundo Pereira och premiärminister Carlos Gomes Júnior.

| B. | Denna olagliga händelse inträffade dagen innan valkampanjen inför presidentvalets andra omgång skulle inledas i Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

B.

Denna olagliga händelse inträffade dagen innan valkampanjen inför presidentvalets andra omgång skulle inledas i Guinea-Bissau.

| C. | Öppenheten i den valkampanjen i Guinea-Bissau, där premiärminister Carlos Gomes Júnior fick 48,7 % av rösterna i första omgången, har fått både nationellt och internationellt erkännande. |
| --- | --- |

C.

Öppenheten i den valkampanjen i Guinea-Bissau, där premiärminister Carlos Gomes Júnior fick 48,7 % av rösterna i första omgången, har fått både nationellt och internationellt erkännande.

| D. | Militärkuppen har fördömts på bred internationell front. |
| --- | --- |

D.

Militärkuppen har fördömts på bred internationell front.

| E. | De militära ledarna och en grupp minoritetspartier har under Ecowas överinseende kommit överens om att inrätta ett nationellt övergångsråd och en övergångsregering utan fritt samtycke från landets rättmätiga politiska institutioner. |
| --- | --- |

E.

De militära ledarna och en grupp minoritetspartier har under Ecowas överinseende kommit överens om att inrätta ett nationellt övergångsråd och en övergångsregering utan fritt samtycke från landets rättmätiga politiska institutioner.

| F. | Decennier av politisk instabilitet i Guinea-Bissau har fört in landet i en djup politisk och humanitär kris, där också landets styrelseskick krisat ihop. |
| --- | --- |

F.

Decennier av politisk instabilitet i Guinea-Bissau har fört in landet i en djup politisk och humanitär kris, där också landets styrelseskick krisat ihop.

| G. | Guinea-Bissaus militära ledarskap har upprepade gånger på ett oacceptabelt sätt blandat sig i landets politiska liv, vilket har inverkat extremt negativt på möjligheterna att institutionalisera demokratin och etablera rättsstatsprincipen, liksom på befolkningens säkerhet och ekonomins utveckling. |
| --- | --- |

G.

Guinea-Bissaus militära ledarskap har upprepade gånger på ett oacceptabelt sätt blandat sig i landets politiska liv, vilket har inverkat extremt negativt på möjligheterna att institutionalisera demokratin och etablera rättsstatsprincipen, liksom på befolkningens säkerhet och ekonomins utveckling.

| H. | Instabiliteten i Guinea-Bissau gör det svårt att effektivt bekämpa narkotikahandeln, och hotar stabiliteten i hela Västafrika och möjligheterna att konsolidera freden i landet. |
| --- | --- |

H.

Instabiliteten i Guinea-Bissau gör det svårt att effektivt bekämpa narkotikahandeln, och hotar stabiliteten i hela Västafrika och möjligheterna att konsolidera freden i landet.

| I. | Inom den tionde europeiska utvecklingsfonden (2008–2013) anslog Europeiska unionen sammanlagt 102,8 miljoner EUR för Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

I.

Inom den tionde europeiska utvecklingsfonden (2008–2013) anslog Europeiska unionen sammanlagt 102,8 miljoner EUR för Guinea-Bissau.

| J. | Guinea-Bissaus ekonomi är en av de fattigaste och mest beroende av alla i regionen Västafrika och internationellt bistånd svarar för 80 % av landets budget. |
| --- | --- |

J.

Guinea-Bissaus ekonomi är en av de fattigaste och mest beroende av alla i regionen Västafrika och internationellt bistånd svarar för 80 % av landets budget.

| K. | Den aktuella politiska situationen i landet leder till att uppmärksamheten avlänkas, både från befolkningens behov och från att den humanitära krisen i landet blir allt värre. |
| --- | --- |

K.

Den aktuella politiska situationen i landet leder till att uppmärksamheten avlänkas, både från befolkningens behov och från att den humanitära krisen i landet blir allt värre.

| L. | I juni 2008 inledde EU ett uppdrag för att reformera säkerhetssektorn i Guinea-Bissau, som ett led i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Den 30 september 2010 ansåg uppdraget att det fullgjort sin insats och lämnade landet. |
| --- | --- |

L.

I juni 2008 inledde EU ett uppdrag för att reformera säkerhetssektorn i Guinea-Bissau, som ett led i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Den 30 september 2010 ansåg uppdraget att det fullgjort sin insats och lämnade landet.

| 1. | Europaparlamentet fördömer å det kraftfullaste de väpnade styrkornas författningsvidriga maktövertagande i Guinea-Bissau den 12 april 2012. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer å det kraftfullaste de väpnade styrkornas författningsvidriga maktövertagande i Guinea-Bissau den 12 april 2012.

| 2. | Europaparlamentet noterar att interimspresidenten och premiärministern den 27 april 2012 försatts på fri fot samt att de tvingats lämna landet och kräver att bägge fritt får återgå till att oinskränkt utöva sina medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att interimspresidenten och premiärministern den 27 april 2012 försatts på fri fot samt att de tvingats lämna landet och kräver att bägge fritt får återgå till att oinskränkt utöva sina medborgerliga och politiska rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet kräver att militärrebellerna utan undantag ska respektera den fysiska integriteten för de statstjänstemän och andra medborgare som hålls som fångar av dem, samt att de ovillkorligen försätts på fri fot. Parlamentet kräver också ett slut på våldet, plundringarna och hotelserna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att militärrebellerna utan undantag ska respektera den fysiska integriteten för de statstjänstemän och andra medborgare som hålls som fångar av dem, samt att de ovillkorligen försätts på fri fot. Parlamentet kräver också ett slut på våldet, plundringarna och hotelserna.

| 4. | Europaparlamentet fördömer att fredliga demonstrationer för att rättsstaten skulle återställas slagits ned med våld, framför allt den demonstration som ägde rum den 25 maj 2012 i Bissau. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer att fredliga demonstrationer för att rättsstaten skulle återställas slagits ned med våld, framför allt den demonstration som ägde rum den 25 maj 2012 i Bissau.

| 5. | Europaparlamentet kräver att alla inblandade parter omedelbart ska upphöra med sitt våldsamma och olagliga agerande, och påminner om arméns löfte att respektera Guinea-Bissaus författning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver att alla inblandade parter omedelbart ska upphöra med sitt våldsamma och olagliga agerande, och påminner om arméns löfte att respektera Guinea-Bissaus författning.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att utöva allt det inflytande och ge allt det stöd som behövs för att dessa olagligheter grundligt ska utredas och ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att utöva allt det inflytande och ge allt det stöd som behövs för att dessa olagligheter grundligt ska utredas och ställa de ansvariga inför rätta.

| 7. | Europaparlamentet tillbakavisar det självutnämnda ”militärkommandot”, det ”nationella övergångsrådet” och ”övergångsregeringen”, och betonar att parlamentet inte erkänner några självutnämnda militära institutioner och övergångsinstitutioner och uppmanar det internationella samfundet att agera likadant. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet tillbakavisar det självutnämnda ”militärkommandot”, det ”nationella övergångsrådet” och ”övergångsregeringen”, och betonar att parlamentet inte erkänner några självutnämnda militära institutioner och övergångsinstitutioner och uppmanar det internationella samfundet att agera likadant.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om och ställer sig bakom Ecowas princip om nolltolerans mot makt som förvärvats eller vidmakthålls med författningsvidriga och odemokratiska metoder och anser att övergångsavtalet i Guinea-Bissau är ett flagrant brott mot den principen och mot landets statsförfattning och skapar legitimitet för statskuppen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om och ställer sig bakom Ecowas princip om nolltolerans mot makt som förvärvats eller vidmakthålls med författningsvidriga och odemokratiska metoder och anser att övergångsavtalet i Guinea-Bissau är ett flagrant brott mot den principen och mot landets statsförfattning och skapar legitimitet för statskuppen.

| 9. | Europaparlamentet kräver att både det författningsenliga statsskicket och rättsstaten omedelbart ska återställas och att valprocessen ska slutföras, också parlamentsvalet, så att Guinea-Bissaus folk i fria och rättvisa val kan bestämma om sin framtid. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att både det författningsenliga statsskicket och rättsstaten omedelbart ska återställas och att valprocessen ska slutföras, också parlamentsvalet, så att Guinea-Bissaus folk i fria och rättvisa val kan bestämma om sin framtid.

| 10. | Europaparlamentet tillbakavisar alla försök från utomståendes sida att slå mynt av den aktuella situationen till skada för Guinea-Bissaus folks självbestämmanderätt och landets territoriella integritet och dess frihet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet tillbakavisar alla försök från utomståendes sida att slå mynt av den aktuella situationen till skada för Guinea-Bissaus folks självbestämmanderätt och landets territoriella integritet och dess frihet.

| 11. | Europaparlamentet kräver ett fullständigt återställande av och fullständiga garantier för grundläggande rättigheter, inklusive yttrande- och tryckfrihet, mötes- och föreningsfrihet och rörelsefrihet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver ett fullständigt återställande av och fullständiga garantier för grundläggande rättigheter, inklusive yttrande- och tryckfrihet, mötes- och föreningsfrihet och rörelsefrihet.

| 12. | Europaparlamentet vill att meningsskiljaktigheter ska lösas på politisk och fredlig väg inom ramen för Guinea-Bissaus lagliga institutioner. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet vill att meningsskiljaktigheter ska lösas på politisk och fredlig väg inom ramen för Guinea-Bissaus lagliga institutioner.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de politiska partierna att enas om en heltäckande reformprocess för militären, polisen, säkerhetssektorn och rättsväsendet som ett första steg mot politisk stabilitet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de politiska partierna att enas om en heltäckande reformprocess för militären, polisen, säkerhetssektorn och rättsväsendet som ett första steg mot politisk stabilitet.

| 14. | Europaparlamentet stöder nationella och internationella insatser för att återställa förtroendet bland politiska aktörer, militären, säkerhetsstyrkorna och det civila samhället för att återföra landet till ett författningsenligt normaltillstånd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder nationella och internationella insatser för att återställa förtroendet bland politiska aktörer, militären, säkerhetsstyrkorna och det civila samhället för att återföra landet till ett författningsenligt normaltillstånd.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sin fasta övertygelse att Guinea-Bissau riskerar att förbli militärt instabilt och oförmöget att klara av den grasserande korruptionen eller att ändra sin status som viktigt genomgångsland för narkotika så länge landets institutioner är strukturellt svaga. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar sin fasta övertygelse att Guinea-Bissau riskerar att förbli militärt instabilt och oförmöget att klara av den grasserande korruptionen eller att ändra sin status som viktigt genomgångsland för narkotika så länge landets institutioner är strukturellt svaga.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av att inrätta en “kriskontaktgrupp” för Guinea-Bissau som samordnas av FN, med företrädare för Afrikanska unionen, Ecowas och CPLP, i enlighet med vad som anges i FN:s generalsekreterares särskilda rapport av den 30 april 2012 om situationen i Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar vikten av att inrätta en “kriskontaktgrupp” för Guinea-Bissau som samordnas av FN, med företrädare för Afrikanska unionen, Ecowas och CPLP, i enlighet med vad som anges i FN:s generalsekreterares särskilda rapport av den 30 april 2012 om situationen i Guinea-Bissau.

| 17. | Europaparlamentet stöder EU:s beredvillighet att samarbeta med västafrikanska stater och dess regionala och internationella partner, inbegripet FN, Afrikanska unionen, CPLP och Ecowas, i syfte att inrätta ett effektivt partnerskap som kan bidra till långsiktig fred och stabilitet i Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder EU:s beredvillighet att samarbeta med västafrikanska stater och dess regionala och internationella partner, inbegripet FN, Afrikanska unionen, CPLP och Ecowas, i syfte att inrätta ett effektivt partnerskap som kan bidra till långsiktig fred och stabilitet i Guinea-Bissau.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar de olyckliga men nödvändiga diplomatiska, ekonomiska och finansiella sanktioner som Ecowas har infört mot Guinea-Bissau, de restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ som hotar freden, säkerheten eller stabiliteten i Republiken Guinea-Bissau som rådet har godkänt, samt det reseförbud som FN:s säkerhetsråd har infört för vissa personer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar de olyckliga men nödvändiga diplomatiska, ekonomiska och finansiella sanktioner som Ecowas har infört mot Guinea-Bissau, de restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ som hotar freden, säkerheten eller stabiliteten i Republiken Guinea-Bissau som rådet har godkänt, samt det reseförbud som FN:s säkerhetsråd har infört för vissa personer.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar alla internationella partner att fortsätta att noggrant övervaka situationen i Guinea-Bissau samt att vara beredda att ompröva lämpligheten av de åtgärder som vidtagits, också behovet av utökade åtgärder, och samtidigt göra sitt yttersta för att inte befolkningen ska drabbas negativt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar alla internationella partner att fortsätta att noggrant övervaka situationen i Guinea-Bissau samt att vara beredda att ompröva lämpligheten av de åtgärder som vidtagits, också behovet av utökade åtgärder, och samtidigt göra sitt yttersta för att inte befolkningen ska drabbas negativt.

| 20. | Europaparlamentet noterar att Ecowas beslutat sätta in sin beredskapsstyrka för att trygga återtåget för Angolas teknisk-militära biståndsuppdrag (Missang), samt att beredskapsstyrkans första kontingent anlänt till Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att Ecowas beslutat sätta in sin beredskapsstyrka för att trygga återtåget för Angolas teknisk-militära biståndsuppdrag (Missang), samt att beredskapsstyrkans första kontingent anlänt till Guinea-Bissau.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar CPLP:s förslag om att upprätta en stabiliseringsstyrka för Guinea-Bissau inom FN:s ram och med ett mandat som ska fastställas av FN:s säkerhetsråd, tillsammans med Ecowas, Afrikanska unionen och EU, med hänsyn tagen till erfarenheterna från Angolas militäruppdrag i Guinea-Bissau (Missang). |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar CPLP:s förslag om att upprätta en stabiliseringsstyrka för Guinea-Bissau inom FN:s ram och med ett mandat som ska fastställas av FN:s säkerhetsråd, tillsammans med Ecowas, Afrikanska unionen och EU, med hänsyn tagen till erfarenheterna från Angolas militäruppdrag i Guinea-Bissau (Missang).

| 22. | Europaparlamentet uppmanar rådet att bistå med råd och stöd ifråga om den reform som akut måste göras av försvars- och säkerhetssektorerna i Guinea-Bissau, och att överväga att konkret stödja inrättandet av ett nytt internationellt stabiliseringsuppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar rådet att bistå med råd och stöd ifråga om den reform som akut måste göras av försvars- och säkerhetssektorerna i Guinea-Bissau, och att överväga att konkret stödja inrättandet av ett nytt internationellt stabiliseringsuppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar FN, Afrikanska unionen, CPLP och Ecowas om att gemensamt samordna de olika militära styrkor som grannländerna redan har på plats, bland annat från Angola, Nigeria, Senegal och Burkina Faso. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar FN, Afrikanska unionen, CPLP och Ecowas om att gemensamt samordna de olika militära styrkor som grannländerna redan har på plats, bland annat från Angola, Nigeria, Senegal och Burkina Faso.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i alla de länder som tillhandahåller militära styrkor och säkerhetsstyrkor – och som alla är partner inom AVS-länderna – att se till att styrkorna inte kommer att användas för att stödja den lagstridiga ordning som kuppmakarna och de självutnämnda övergångsmyndigheterna velat få till stånd eller att bryta mot Guinea-Bissaus folks mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i alla de länder som tillhandahåller militära styrkor och säkerhetsstyrkor – och som alla är partner inom AVS-länderna – att se till att styrkorna inte kommer att användas för att stödja den lagstridiga ordning som kuppmakarna och de självutnämnda övergångsmyndigheterna velat få till stånd eller att bryta mot Guinea-Bissaus folks mänskliga rättigheter.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att uppdraget för reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau upphörde under 2010. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att uppdraget för reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau upphörde under 2010.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant och rådet att undersöka om det går att sända ut ett nytt uppdrag för reform av säkerhetssektorn till Guinea-Bissau, med ett förstärkt mandat för att bistå med en reform av säkerhets- och försvarssektorerna, främja kapacitetsuppbyggandet, reformera den offentliga förvaltningen och stödja rättsstaten, så fort som de lagliga myndigheterna åter får möjlighet att oinskränkt utöva den styrande makten i Guinea-Bissau och att gå ut med en begäran om ett sådant uppdrag. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant och rådet att undersöka om det går att sända ut ett nytt uppdrag för reform av säkerhetssektorn till Guinea-Bissau, med ett förstärkt mandat för att bistå med en reform av säkerhets- och försvarssektorerna, främja kapacitetsuppbyggandet, reformera den offentliga förvaltningen och stödja rättsstaten, så fort som de lagliga myndigheterna åter får möjlighet att oinskränkt utöva den styrande makten i Guinea-Bissau och att gå ut med en begäran om ett sådant uppdrag.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar på nytt med kraft rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant att överväga nya sätt att hjälpa Guinea-Bissaus lagliga regering att bekämpa narkotikasmuggling och organiserad brottslighet i Guinea-Bissau, så att inte landet ska bli ännu ett exempel på en misslyckad narkotikastat. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar på nytt med kraft rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant att överväga nya sätt att hjälpa Guinea-Bissaus lagliga regering att bekämpa narkotikasmuggling och organiserad brottslighet i Guinea-Bissau, så att inte landet ska bli ännu ett exempel på en misslyckad narkotikastat.

| 28. | Europaparlamentet erinrar om att narkotikasmugglingen i Guinea-Bissau inriktar sig på den europeiska marknaden och har kopplingar till andra nätverk av brottslingar som opererar i regionen, bland dem framför allt nätverken av terrorister i Sahel och Nigeria. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erinrar om att narkotikasmugglingen i Guinea-Bissau inriktar sig på den europeiska marknaden och har kopplingar till andra nätverk av brottslingar som opererar i regionen, bland dem framför allt nätverken av terrorister i Sahel och Nigeria.

| 29. | Europaparlamentet vädjar till EU och det internationella samfundet att stärka sina insatser för att bygga upp ett demokratiskt och stabilt Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet vädjar till EU och det internationella samfundet att stärka sina insatser för att bygga upp ett demokratiskt och stabilt Guinea-Bissau.

| 30. | Europaparlamentet uppmärksammar den humanitära situationen i Guinea-Bissau, särskilt för internt fördrivna personer och flyktingar, epidemiriskerna och hoten mot en trygg livsmedelsförsörjning samt mot hälso- och sjukvården och uppmanar EU och det internationella samfundet att utan dröjsmål vidta konkreta hjälpinsatser som är anpassade till problemens omfattning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmärksammar den humanitära situationen i Guinea-Bissau, särskilt för internt fördrivna personer och flyktingar, epidemiriskerna och hoten mot en trygg livsmedelsförsörjning samt mot hälso- och sjukvården och uppmanar EU och det internationella samfundet att utan dröjsmål vidta konkreta hjälpinsatser som är anpassade till problemens omfattning.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt humanitära bistånd och sitt direkta stöd till befolkningen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt humanitära bistånd och sitt direkta stöd till befolkningen.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, FN:s och Ecowas generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU, sekretariatet för CPLP samt Guinea-Bissaus regering och parlament. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, FN:s och Ecowas generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU, sekretariatet för CPLP samt Guinea-Bissaus regering och parlament.

---

(1)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 178.

(2)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 63.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0227.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/49

---

Onsdagen den 13 juni 2012Sudan och Sydsudan

P7_TA(2012)0248

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om situationen i Sudan och Sydsudan (2012/2659(RSP))

2013/C 332 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2046 (2012) av den 2 maj 2012 om Sudan och Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2046 (2012) av den 2 maj 2012 om Sudan och Sydsudan,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, som välkomnade FN:s säkerhetsråds resolution 2046 (2012) av den 2 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, som välkomnade FN:s säkerhetsråds resolution 2046 (2012) av den 2 maj 2012,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 31 januari 2011 om Sudan och rådets beslut av den 23 maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 31 januari 2011 om Sudan och rådets beslut av den 23 maj 2011 (1),

| — | med beaktande av det samförståndsavtal om icke-aggression och samarbete som undertecknades den 10 februari 2012 av Sudan och Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det samförståndsavtal om icke-aggression och samarbete som undertecknades den 10 februari 2012 av Sudan och Sydsudan,

| — | med beaktande av uttalandena av den 28 mars 2012 och den 11 april 2012 från talespersonen för unionens höga representant, Catherine Ashton, om väpnade sammandrabbningar i gränsområdena mellan Sudan och Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 28 mars 2012 och den 11 april 2012 från talespersonen för unionens höga representant, Catherine Ashton, om väpnade sammandrabbningar i gränsområdena mellan Sudan och Sydsudan,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens uttalande av den 17 april 2012, som uppmanade Sudan och Sydsudan att agera ansvarsfullt och hörsamma kraven från Afrikanska unionen och världssamfundet om ett omedelbart slut på den pågående konflikten mellan de båda länderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens uttalande av den 17 april 2012, som uppmanade Sudan och Sydsudan att agera ansvarsfullt och hörsamma kraven från Afrikanska unionen och världssamfundet om ett omedelbart slut på den pågående konflikten mellan de båda länderna,

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 april 2012 från talespersonen för FN:s generalsekreterare om situationen i Sudan och Sydsudan, där djup oro uttrycktes över de fortsatta striderna mellan de två länderna, inbegripet följderna för oskyldiga civila, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 april 2012 från talespersonen för FN:s generalsekreterare om situationen i Sudan och Sydsudan, där djup oro uttrycktes över de fortsatta striderna mellan de två länderna, inbegripet följderna för oskyldiga civila,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moons uttalande av den 19 april 2012, i vilket han med kraft uppmanade Sudan och Sydsudan att upphöra med fientligheterna för att undvika ett återupptagande av konflikten, som under loppet av mer än två årtionden redan kostat miljontals människor livet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moons uttalande av den 19 april 2012, i vilket han med kraft uppmanade Sudan och Sydsudan att upphöra med fientligheterna för att undvika ett återupptagande av konflikten, som under loppet av mer än två årtionden redan kostat miljontals människor livet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Sudan och Sydsudan, som antogs vid rådets (utrikes frågor) 3 159:e sammanträde den 23 april 2012, där EU uttrycker djup oro över upptrappningen av konflikten mellan Sudan och Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Sudan och Sydsudan, som antogs vid rådets (utrikes frågor) 3 159:e sammanträde den 23 april 2012, där EU uttrycker djup oro över upptrappningen av konflikten mellan Sudan och Sydsudan,

| — | med beaktande av den färdplan för Sudan och Sydsudan som lades fram i den kommuniké som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd offentliggjorde den 24 april 2012 och som till fullo stöds av EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den färdplan för Sudan och Sydsudan som lades fram i den kommuniké som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd offentliggjorde den 24 april 2012 och som till fullo stöds av EU,

| — | med beaktande av det övergripande fredsavtalet för Sudan från 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det övergripande fredsavtalet för Sudan från 2005,

| — | med beaktande av FN:s uppdrag i Sydsudan (Unmiss) och FN:s interimistiska säkerhetsstyrka för Abyei (Unisfa), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s uppdrag i Sydsudan (Unmiss) och FN:s interimistiska säkerhetsstyrka för Abyei (Unisfa),

| — | med beaktande av förklaringen från ordförandena i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen om Sudan och Sydsudan, som församlingen antog den 30 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från ordförandena i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen om Sudan och Sydsudan, som församlingen antog den 30 maj 2012,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Upprepade våldshandlingar vid gränsen mellan Sudan och Sydsudan, inbegripet trupprörelser, intagandet och ockupationen av Heglig, stöd till inofficiella styrkor, stöd till varandras rebeller och strider mellan Sudans armé och Sudanesiska folkets befrielsearmé (SPLA) har gjort att konflikten mellan Sudan och Sydsudan mynnat ut i fullständig konfrontation. |
| --- | --- |

A.

Upprepade våldshandlingar vid gränsen mellan Sudan och Sydsudan, inbegripet trupprörelser, intagandet och ockupationen av Heglig, stöd till inofficiella styrkor, stöd till varandras rebeller och strider mellan Sudans armé och Sudanesiska folkets befrielsearmé (SPLA) har gjort att konflikten mellan Sudan och Sydsudan mynnat ut i fullständig konfrontation.

| B. | Striderna mellan Sudan och Sydsudan och de fortsatta striderna i delstaterna Södra Kurdufan och Blå Nilen i Sudan har lett till en allvarlig humanitär situation. |
| --- | --- |

B.

Striderna mellan Sudan och Sydsudan och de fortsatta striderna i delstaterna Södra Kurdufan och Blå Nilen i Sudan har lett till en allvarlig humanitär situation.

| C. | Avsaknaden av avtal om ekonomiska övergångsordningar mellan de båda länderna, rörande bland annat användningen av olja, har resulterat i att Khartoum har beslagtagit olja från de södra regionerna och att Sydsudan beslutat att stoppa oljeproduktionen, vilket i betydande grad bidragit till den rådande krisen. |
| --- | --- |

C.

Avsaknaden av avtal om ekonomiska övergångsordningar mellan de båda länderna, rörande bland annat användningen av olja, har resulterat i att Khartoum har beslagtagit olja från de södra regionerna och att Sydsudan beslutat att stoppa oljeproduktionen, vilket i betydande grad bidragit till den rådande krisen.

| D. | Den 29 juni 2011 ingick Sudans och Sydsudans regeringar ett avtal om gränssäkerhet och en gemensam politisk säkerhetsmekanism, inklusive ett åtagande om att inrätta en säker, demilitariserad zon, och den 30 juli 2011 ingick de båda parterna ett avtal om stöduppdraget för gränsövervakning. |
| --- | --- |

D.

Den 29 juni 2011 ingick Sudans och Sydsudans regeringar ett avtal om gränssäkerhet och en gemensam politisk säkerhetsmekanism, inklusive ett åtagande om att inrätta en säker, demilitariserad zon, och den 30 juli 2011 ingick de båda parterna ett avtal om stöduppdraget för gränsövervakning.

| E. | Sydsudan har aviserat ett omedelbart tillbakadragande från Abeyi-regionen i enlighet med avtalet av den 20 juni 2011 mellan Sudan och Sydsudan. |
| --- | --- |

E.

Sydsudan har aviserat ett omedelbart tillbakadragande från Abeyi-regionen i enlighet med avtalet av den 20 juni 2011 mellan Sudan och Sydsudan.

| F. | De utkast till beslut inom ramen för den gemensamma politiska säkerhetsmekanismen som lades fram för parterna den 4 april 2012 av Afrikanska unionens högnivåpanel för genomförande skapar goda förutsättningar för att inrätta ömsesidig säkerhet längs den gemensamma gränsen mellan Sudan och Sydsudan. |
| --- | --- |

F.

De utkast till beslut inom ramen för den gemensamma politiska säkerhetsmekanismen som lades fram för parterna den 4 april 2012 av Afrikanska unionens högnivåpanel för genomförande skapar goda förutsättningar för att inrätta ömsesidig säkerhet längs den gemensamma gränsen mellan Sudan och Sydsudan.

| G. | Den resolution som FN:s säkerhetsråd enhälligt antog den 2 maj 2012 godkände en färdplan för Sudan och Sydsudan för att inom de närmaste tre månaderna få ett slut på fientligheterna och lösa de frågor som fortfarande kvarstår efter delningen. |
| --- | --- |

G.

Den resolution som FN:s säkerhetsråd enhälligt antog den 2 maj 2012 godkände en färdplan för Sudan och Sydsudan för att inom de närmaste tre månaderna få ett slut på fientligheterna och lösa de frågor som fortfarande kvarstår efter delningen.

| H. | Sudan och Sydsudan har båda välkomnat färdplanen och bekräftat sina åtaganden om ett omedelbart slut på striderna. Stora spänningar kvarstår emellertid. |
| --- | --- |

H.

Sudan och Sydsudan har båda välkomnat färdplanen och bekräftat sina åtaganden om ett omedelbart slut på striderna. Stora spänningar kvarstår emellertid.

| I. | Den 4 juni 2012 inledde både Sudan och Sydsudan sina första högnivådiskussioner om gränssäkerhet efter det att en rad sammandrabbningar vid gränsen hotade att förvandla det tidigare inbördeskriget till en ny storskalig konflikt. |
| --- | --- |

I.

Den 4 juni 2012 inledde både Sudan och Sydsudan sina första högnivådiskussioner om gränssäkerhet efter det att en rad sammandrabbningar vid gränsen hotade att förvandla det tidigare inbördeskriget till en ny storskalig konflikt.

| J. | EU fäster särskild vikt vid att den gemensamma mekanismen för gränskontroll och gränsövervakning omedelbart aktiveras genom att man skickar ut internationella observatörer och annan personal på fältet för att övervaka vad som sker och bidra till att avtalen följs. |
| --- | --- |

J.

EU fäster särskild vikt vid att den gemensamma mekanismen för gränskontroll och gränsövervakning omedelbart aktiveras genom att man skickar ut internationella observatörer och annan personal på fältet för att övervaka vad som sker och bidra till att avtalen följs.

| K. | Sudan och Sydsudan har drabbats av en allvarlig torka, och människor har börjat förflytta sig i jakten på mat. Enligt beräkningar från FN-tjänstemän riskerar runt en miljon människor att drabbas av svält om inget livsmedelsbistånd når dem under de kommande månaderna. |
| --- | --- |

K.

Sudan och Sydsudan har drabbats av en allvarlig torka, och människor har börjat förflytta sig i jakten på mat. Enligt beräkningar från FN-tjänstemän riskerar runt en miljon människor att drabbas av svält om inget livsmedelsbistånd når dem under de kommande månaderna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att både Sudan och Sydsudan har godkänt färdplanen i FN:s säkerhetsråds resolution 2046 (2012) av den 2 maj 2012 och bekräftat sina åtaganden om att omedelbart upphöra med fientligheterna. Parlamentet välkomnar att direkta förhandlingar återupptagits i Addis Abeba samt Afrikanska unionens roll och Thabo Mbekis medling i denna process. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att både Sudan och Sydsudan har godkänt färdplanen i FN:s säkerhetsråds resolution 2046 (2012) av den 2 maj 2012 och bekräftat sina åtaganden om att omedelbart upphöra med fientligheterna. Parlamentet välkomnar att direkta förhandlingar återupptagits i Addis Abeba samt Afrikanska unionens roll och Thabo Mbekis medling i denna process.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Sudan och Sydsudan att visa sin politiska vilja att i praktiken slå in på en fredlig väg genom att ta itu med säkerhetssituationen på båda sidor genom meningsfulla förhandlingar inom ramen för den gemensamma politiska säkerhetsmekanismen, och att inleda med att inrätta en säker, demilitariserad gränszon och ovillkorligen dra tillbaka alla sina väpnade styrkor till den egna sidan av gränsen, i enlighet med tidigare ingångna avtal, däribland avtalet om stöduppdraget för gränsövervakning av den 30 juli 2011. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Sudan och Sydsudan att visa sin politiska vilja att i praktiken slå in på en fredlig väg genom att ta itu med säkerhetssituationen på båda sidor genom meningsfulla förhandlingar inom ramen för den gemensamma politiska säkerhetsmekanismen, och att inleda med att inrätta en säker, demilitariserad gränszon och ovillkorligen dra tillbaka alla sina väpnade styrkor till den egna sidan av gränsen, i enlighet med tidigare ingångna avtal, däribland avtalet om stöduppdraget för gränsövervakning av den 30 juli 2011.

| 3. | Europaparlamentet kräver att den gemensamma mekanismen för gränskontroll och gränsövervakning omedelbart aktiveras genom att man skickar ut internationella observatörer och övrig personal på fältet för att övervaka och bidra till att avtalen följs. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att den gemensamma mekanismen för gränskontroll och gränsövervakning omedelbart aktiveras genom att man skickar ut internationella observatörer och övrig personal på fältet för att övervaka och bidra till att avtalen följs.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Sudan och Sydsudan att genomföra kvarstående aspekter av avtalet av den 20 juni 2011 om tillfälliga säkerhetsåtgärder och administrativa åtgärder för Abyei-regionen, i synnerhet tillbakadragandet av alla sudanesiska och sydsudanesiska styrkor från Abyei-regionen. Parlamentet välkomnar att Sydsudan drar tillbaka sin armé från Heglig, och uppmanar Sudans regering att göra detsamma. Parlamentet kräver att Sudans väpnade styrkor omedelbart upphör med sina flygbombningar av Sydsudan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Sudan och Sydsudan att genomföra kvarstående aspekter av avtalet av den 20 juni 2011 om tillfälliga säkerhetsåtgärder och administrativa åtgärder för Abyei-regionen, i synnerhet tillbakadragandet av alla sudanesiska och sydsudanesiska styrkor från Abyei-regionen. Parlamentet välkomnar att Sydsudan drar tillbaka sin armé från Heglig, och uppmanar Sudans regering att göra detsamma. Parlamentet kräver att Sudans väpnade styrkor omedelbart upphör med sina flygbombningar av Sydsudan.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Sudan och Sydsudan att upphöra med att hysa och stödja rebellgrupper mot den andra staten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Sudan och Sydsudan att upphöra med att hysa och stödja rebellgrupper mot den andra staten.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga parter att respektera i synnerhet punkterna 7 och 16 i beslutet av den 24 april 2012 från Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd, där det på nytt framhålls att staters territorialgränser inte får ruckas med våld, att eventuella territorialkonflikter får biläggas endast genom ömsesidigt accepterade, fredliga och politiska lösningar samt att konflikten i Södra Kurdufan och Blå Nilen inte kan få en militär lösning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga parter att respektera i synnerhet punkterna 7 och 16 i beslutet av den 24 april 2012 från Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd, där det på nytt framhålls att staters territorialgränser inte får ruckas med våld, att eventuella territorialkonflikter får biläggas endast genom ömsesidigt accepterade, fredliga och politiska lösningar samt att konflikten i Södra Kurdufan och Blå Nilen inte kan få en militär lösning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta det nära samarbetet med sina internationella partner, särskilt Afrikanska unionen och FN, för att säkerställa att Sudan och Sydsudan genomför FN:s säkerhetsråds resolution av den 2 maj 2012 om en färdplan för Sudan och Sydsudan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta det nära samarbetet med sina internationella partner, särskilt Afrikanska unionen och FN, för att säkerställa att Sudan och Sydsudan genomför FN:s säkerhetsråds resolution av den 2 maj 2012 om en färdplan för Sudan och Sydsudan.

| 8. | Europaparlamentet är djupt oroat över den humanitära situation som sammandrabbningarna mellan Sudan och Sydsudan fört med sig, liksom över de fortsatta strider som pågår i delstaterna Södra Kurdufan och Blå Nilen i Sudan. Parlamentet fördömer kraftigt alla våldshandlingar som begåtts mot civila och som utgör brott mot internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är djupt oroat över den humanitära situation som sammandrabbningarna mellan Sudan och Sydsudan fört med sig, liksom över de fortsatta strider som pågår i delstaterna Södra Kurdufan och Blå Nilen i Sudan. Parlamentet fördömer kraftigt alla våldshandlingar som begåtts mot civila och som utgör brott mot internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att främja och skydda de mänskliga rättigheterna, inbegripet kvinnors rättigheter och utsatta gruppers rättigheter, och att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt, inbegripet internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning. Parlamentet kräver att de som begått allvarliga brott mot sådan lagstiftning, inklusive sexuella våldsbrott, ska ställas till svars. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att främja och skydda de mänskliga rättigheterna, inbegripet kvinnors rättigheter och utsatta gruppers rättigheter, och att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt, inbegripet internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning. Parlamentet kräver att de som begått allvarliga brott mot sådan lagstiftning, inklusive sexuella våldsbrott, ska ställas till svars.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Sudan och Sydsudan att tillåta humanitärt bistånd till de drabbade befolkningarna i konfliktområdena, särskilt Södra Kurdufan och Blå Nilen, och att i enlighet med internationell rätt och internationell människorättslagstiftning garantera säker, fri och omedelbar tillgång för FN-personal och personal från andra humanitära organisationer samt för leverans av förnödenheter och utrustning, för att personalen effektivt ska kunna utföra sin uppgift att bistå den konfliktdrabbade civilbefolkningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Sudan och Sydsudan att tillåta humanitärt bistånd till de drabbade befolkningarna i konfliktområdena, särskilt Södra Kurdufan och Blå Nilen, och att i enlighet med internationell rätt och internationell människorättslagstiftning garantera säker, fri och omedelbar tillgång för FN-personal och personal från andra humanitära organisationer samt för leverans av förnödenheter och utrustning, för att personalen effektivt ska kunna utföra sin uppgift att bistå den konfliktdrabbade civilbefolkningen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar båda sidor att upphöra med inflammerad retorisk och fientlig propaganda, som leder till ömsesidig demonisering, främlingsfientlighet och hot om våld. Parlamentet uppmanar båda regeringarna att fullt ut ansvara för skyddet av varandras medborgare i enlighet med internationella principer och ramavtalet om statusen för den andra statens medborgare och tillhörande frågor, vilket paraferades i mars 2012. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar båda sidor att upphöra med inflammerad retorisk och fientlig propaganda, som leder till ömsesidig demonisering, främlingsfientlighet och hot om våld. Parlamentet uppmanar båda regeringarna att fullt ut ansvara för skyddet av varandras medborgare i enlighet med internationella principer och ramavtalet om statusen för den andra statens medborgare och tillhörande frågor, vilket paraferades i mars 2012.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds beslut att förlänga mandatet för Unmis och att sända fler fredsbevarande styrkor till Sudan. En fortsatt FN-närvaro är oerhört betydelsefull för att två livskraftiga stater ska kunna utvecklas på fredlig väg. Parlamentet uppmanar både Sudan och Sydsudan att välkomna FN:s närvaro och garantera dess säkerhet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds beslut att förlänga mandatet för Unmis och att sända fler fredsbevarande styrkor till Sudan. En fortsatt FN-närvaro är oerhört betydelsefull för att två livskraftiga stater ska kunna utvecklas på fredlig väg. Parlamentet uppmanar både Sudan och Sydsudan att välkomna FN:s närvaro och garantera dess säkerhet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Sudan och Sydsudan att uppnå en överenskommelse om de olösta frågorna i samband med de politiska och ekonomiska övergångsordningarna mellan de båda länderna, inbegripet användningen av olja. Parlamentet upprepar att en lösning på gränsdragningsfrågorna är en förutsättning för att uppnå fred och stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Sudan och Sydsudan att uppnå en överenskommelse om de olösta frågorna i samband med de politiska och ekonomiska övergångsordningarna mellan de båda länderna, inbegripet användningen av olja. Parlamentet upprepar att en lösning på gränsdragningsfrågorna är en förutsättning för att uppnå fred och stabilitet i regionen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Sudan och Sydsudan att nyttja Afrikanska unionens tjänster inom ramen för dess gränsprogram, som kan hjälpa parterna att lösa problemen med att staka ut gränserna och fatta ett beslut om de omtvistade områdena utifrån bästa praxis i Afrika samt internationella principer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Sudan och Sydsudan att nyttja Afrikanska unionens tjänster inom ramen för dess gränsprogram, som kan hjälpa parterna att lösa problemen med att staka ut gränserna och fatta ett beslut om de omtvistade områdena utifrån bästa praxis i Afrika samt internationella principer.

| 15. | Europaparlamentet är övertygat om att det för en långsiktig stabilitet i regionen krävs en ny, enhetlig och omfattande internationell strategi, där EU kan spela en roll tillsammans med andra internationella och regionala aktörer. Strategin skulle vara inriktad inte bara på nord-sydfrågor och situationen i Södra Kurdufan och Blå Nilen utan också på den sedan länge försenade reformprocessen i Sudan och mer djupgående demokratiska reformer i Sydsudan. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att vara beredda att erbjuda nödvändigt bistånd om det regerande sudanesiska nationella kongresspartiet (NCP) accepterar en fri och obehindrad nationell dialog med syftet att införa konstitutionella ordningar som omfattar och godtas av alla, och vidtar verkliga åtgärder för att få stopp på straffriheten i Darfur, Södra Kurdufan och Blå Nilen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är övertygat om att det för en långsiktig stabilitet i regionen krävs en ny, enhetlig och omfattande internationell strategi, där EU kan spela en roll tillsammans med andra internationella och regionala aktörer. Strategin skulle vara inriktad inte bara på nord-sydfrågor och situationen i Södra Kurdufan och Blå Nilen utan också på den sedan länge försenade reformprocessen i Sudan och mer djupgående demokratiska reformer i Sydsudan. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att vara beredda att erbjuda nödvändigt bistånd om det regerande sudanesiska nationella kongresspartiet (NCP) accepterar en fri och obehindrad nationell dialog med syftet att införa konstitutionella ordningar som omfattar och godtas av alla, och vidtar verkliga åtgärder för att få stopp på straffriheten i Darfur, Södra Kurdufan och Blå Nilen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater och världssamfundet att infria sina åtaganden om finansiering till regionen, särskilt för att komma till rätta med allvarliga brister inom livsmedelsbiståndet, de tillfälliga bostäderna och det akuta skyddet. Stor uppmärksamhet måste ägnas åt läget vad gäller livsmedelsförsörjningen, och åtgärder måste vidtas om situationen förvärras. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater och världssamfundet att infria sina åtaganden om finansiering till regionen, särskilt för att komma till rätta med allvarliga brister inom livsmedelsbiståndet, de tillfälliga bostäderna och det akuta skyddet. Stor uppmärksamhet måste ägnas åt läget vad gäller livsmedelsförsörjningen, och åtgärder måste vidtas om situationen förvärras.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s säkerhetsråd och generalsekreterare, EU:s särskilda representant i Sydsudan, Sudans regering, Sydsudans regering, Afrikanska unionens institutioner och ordföranden för Afrikanska unionens högnivåpanel för Sudan samt EU-medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s säkerhetsråd och generalsekreterare, EU:s särskilda representant i Sydsudan, Sudans regering, Sydsudans regering, Afrikanska unionens institutioner och ordföranden för Afrikanska unionens högnivåpanel för Sudan samt EU-medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 142, 28.5.2011, s. 61.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/52

---

Onsdagen den 13 juni 2012Handelsavtal mellan EU och Colombia och Peru

P7_TA(2012)0249

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om EU:s handelsavtal med Colombia och Peru (2012/2628(RSP))

2013/C 332 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av att förhandlingarna om ett handelsavtal mellan EU, Colombia och Peru avslutades den 1 mars 2010 och att handelsförhandlingarna förklarades avslutade den 19 maj 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att förhandlingarna om ett handelsavtal mellan EU, Colombia och Peru avslutades den 1 mars 2010 och att handelsförhandlingarna förklarades avslutade den 19 maj 2010,

| — | med beaktande av paraferingen av handelsavtalet mellan EU, Colombia och Peru den 23 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av paraferingen av handelsavtalet mellan EU, Colombia och Peru den 23 mars 2011,

| — | med beaktande av de tre parternas officiella godkännande av handelsavtalet den 13 april 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tre parternas officiella godkännande av handelsavtalet den 13 april 2011,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av handelsavtalet mellan EU och Colombia och Peru (COM(2011)0570), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av handelsavtalet mellan EU och Colombia och Peru (COM(2011)0570),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (1) och av den 21 oktober 2010 om Europeiska unionens handelsförbindelser med Latinamerika (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (1) och av den 21 oktober 2010 om Europeiska unionens handelsförbindelser med Latinamerika (2),

| — | med beaktande av resolutionerna från den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, särskilt resolutionen av den 19 maj 2011 om förutsättningarna för handelsförbindelser mellan Europeiska unionen och Latinamerika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, särskilt resolutionen av den 19 maj 2011 om förutsättningarna för handelsförbindelser mellan Europeiska unionen och Latinamerika,

| — | med beaktande av frågan av den 26 april 2012 till kommissionen om handelsavtalet mellan EU och Colombia och Peru (O-000107/2012 – B7-0114/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan av den 26 april 2012 till kommissionen om handelsavtalet mellan EU och Colombia och Peru (O-000107/2012 – B7-0114/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Med tanke på betydelsen av de historiska och kulturella kopplingarna syftar handelsavtalet mellan EU och Colombia och Peru till att öppna marknaderna för bland annat varor, tjänster, offentlig upphandling och investeringar samt till att främja ekonomisk integration mellan parterna. Syftet är även att främja en omfattande ekonomisk utveckling för att minska fattigdomen, skapa nya arbetstillfällen, förbättra arbetsvillkoren och höja levnadsstandarden genom att liberalisera och öka handeln och investeringarna mellan territorierna samt att uppmuntra till ett åtagande om att handelsavtalet ska genomföras i enlighet med målet om hållbar utveckling, bland annat genom stöd till ekonomisk utveckling, respekt för arbetstagarnas rättigheter och miljöskydd, i enlighet med de internationella åtaganden som parterna har gjort. |
| --- | --- |

A.

Med tanke på betydelsen av de historiska och kulturella kopplingarna syftar handelsavtalet mellan EU och Colombia och Peru till att öppna marknaderna för bland annat varor, tjänster, offentlig upphandling och investeringar samt till att främja ekonomisk integration mellan parterna. Syftet är även att främja en omfattande ekonomisk utveckling för att minska fattigdomen, skapa nya arbetstillfällen, förbättra arbetsvillkoren och höja levnadsstandarden genom att liberalisera och öka handeln och investeringarna mellan territorierna samt att uppmuntra till ett åtagande om att handelsavtalet ska genomföras i enlighet med målet om hållbar utveckling, bland annat genom stöd till ekonomisk utveckling, respekt för arbetstagarnas rättigheter och miljöskydd, i enlighet med de internationella åtaganden som parterna har gjort.

| B. | EU är Colombias och Perus näst största handelspartner, och det planerade handelsavtalet föreskriver att handeln med industriprodukter och fiske helt ska liberaliseras. Enligt en oberoende bedömningsstudie av konsekvenserna för hållbar utveckling skulle detta kunna medföra en ökning av Colombias BNP med upp till 1,3 % och av Perus BNP med 0,7 % på lång sikt, samtidigt som det även skulle kunna få stora negativa följder för miljö och samhälle. |
| --- | --- |

B.

EU är Colombias och Perus näst största handelspartner, och det planerade handelsavtalet föreskriver att handeln med industriprodukter och fiske helt ska liberaliseras. Enligt en oberoende bedömningsstudie av konsekvenserna för hållbar utveckling skulle detta kunna medföra en ökning av Colombias BNP med upp till 1,3 % och av Perus BNP med 0,7 % på lång sikt, samtidigt som det även skulle kunna få stora negativa följder för miljö och samhälle.

| C. | Om handelsavtalet träder i kraft kommer Colombia och Peru inte längre att omfattas av EU:s särskilda stimulansordning för hållbar utveckling och gott styre (GSP plus), som för närvarande håller på att ses över. |
| --- | --- |

C.

Om handelsavtalet träder i kraft kommer Colombia och Peru inte längre att omfattas av EU:s särskilda stimulansordning för hållbar utveckling och gott styre (GSP plus), som för närvarande håller på att ses över.

| D. | Under det aktuella GSP plus-systemet får både Colombia och Peru handelsförmåner i utbyte mot att de garanterar att de i praktiken genomför 27 konventioner om grundläggande mänskliga rättigheter och miljöfrågor, bland andra ILO:s fyra grundläggande arbetsrättsliga normer. |
| --- | --- |

D.

Under det aktuella GSP plus-systemet får både Colombia och Peru handelsförmåner i utbyte mot att de garanterar att de i praktiken genomför 27 konventioner om grundläggande mänskliga rättigheter och miljöfrågor, bland andra ILO:s fyra grundläggande arbetsrättsliga normer.

| E. | Enligt fördraget om Europeiska unionen ska EU:s åtgärder i internationella sammanhang utgå från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att driva igenom i resten av världen, det vill säga demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten. Unionen ska sträva efter att utveckla förbindelser och bygga partnerskap med tredjeländer och internationella regionala eller globala organisationer som delar dessa principer. |
| --- | --- |

E.

Enligt fördraget om Europeiska unionen ska EU:s åtgärder i internationella sammanhang utgå från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att driva igenom i resten av världen, det vill säga demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten. Unionen ska sträva efter att utveckla förbindelser och bygga partnerskap med tredjeländer och internationella regionala eller globala organisationer som delar dessa principer.

| F. | Handelsavtalets första artikel innehåller omfattande och bindande bestämmelser om skydd för mänskliga rättigheter. Där står det att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, samt för rättsstatsprincipen, ligger till grund för parternas inrikes- och utrikespolitik. Respekten för dessa principer utgör en viktig del av avtalet. En bristfällig respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer skulle utgöra ett väsentligt brott mot avtalet, vilket enligt folkrätten bör leda till att lämpliga åtgärder vidtas, såsom att avsluta eller tillfälligt upphäva hela eller delar av avtalet. Det är viktigt att sörja för en korrekt övervakning av avtalsparternas respekt för de mänskliga rättigheterna och garantera att klausulen om mänskliga rättigheter kan efterlevas i praktiken. |
| --- | --- |

F.

Handelsavtalets första artikel innehåller omfattande och bindande bestämmelser om skydd för mänskliga rättigheter. Där står det att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, samt för rättsstatsprincipen, ligger till grund för parternas inrikes- och utrikespolitik. Respekten för dessa principer utgör en viktig del av avtalet. En bristfällig respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer skulle utgöra ett väsentligt brott mot avtalet, vilket enligt folkrätten bör leda till att lämpliga åtgärder vidtas, såsom att avsluta eller tillfälligt upphäva hela eller delar av avtalet. Det är viktigt att sörja för en korrekt övervakning av avtalsparternas respekt för de mänskliga rättigheterna och garantera att klausulen om mänskliga rättigheter kan efterlevas i praktiken.

| G. | Avtalet innehåller ett kapitel om handel och hållbar utveckling och garanterar därmed att EU:s nya struktur för handels- och investeringsförbindelser främjar ett långtgående socialt skydd och miljöskydd och en hållbar utveckling genom att främja och bevara en hög nivå på arbets- och miljöskyddsnormer på alla håll. |
| --- | --- |

G.

Avtalet innehåller ett kapitel om handel och hållbar utveckling och garanterar därmed att EU:s nya struktur för handels- och investeringsförbindelser främjar ett långtgående socialt skydd och miljöskydd och en hållbar utveckling genom att främja och bevara en hög nivå på arbets- och miljöskyddsnormer på alla håll.

| H. | Både Colombia och Peru har under de senaste åren gjort enorma ansträngningar för att förbättra de allmänna levnadsvillkoren för sina invånare, bland annat på människo- och arbetsrättsområdet. |
| --- | --- |

H.

Både Colombia och Peru har under de senaste åren gjort enorma ansträngningar för att förbättra de allmänna levnadsvillkoren för sina invånare, bland annat på människo- och arbetsrättsområdet.

| I. | Trots dessa enorma ansträngningar återstår mycket att göra i både Colombia och Peru för att nå upp till de höga normer som fastställts och krävts av enskilda medborgare, det civila samhällets organisationer, oppositionspartierna och regeringen. Det gäller särskilt den praktiska tillämpningen av den nya lagstiftningen, som avser att lösa gamla problem som ännu inte är helt uppklarade, vilket i sin tur hänger samman med en långvarig situation med fattigdom, våld, korruption, inrikes väpnade konflikter (som sträcker sig mer än 50 år bakåt i tiden i Colombias fall), olagliga väpnade grupper, narkotikahandel, straffrihet samt expropriation av mark. |
| --- | --- |

I.

Trots dessa enorma ansträngningar återstår mycket att göra i både Colombia och Peru för att nå upp till de höga normer som fastställts och krävts av enskilda medborgare, det civila samhällets organisationer, oppositionspartierna och regeringen. Det gäller särskilt den praktiska tillämpningen av den nya lagstiftningen, som avser att lösa gamla problem som ännu inte är helt uppklarade, vilket i sin tur hänger samman med en långvarig situation med fattigdom, våld, korruption, inrikes väpnade konflikter (som sträcker sig mer än 50 år bakåt i tiden i Colombias fall), olagliga väpnade grupper, narkotikahandel, straffrihet samt expropriation av mark.

| J. | Trots dessa stora ansträngningar är Colombia fortfarande det land i världen som har högst antal mord på fackföreningsmedlemmar, och trots de senaste grundläggande förbättringarna vad gäller brottsbekämpning förblir 90 % av dessa brott ostraffade. Det finns nästan 4 miljoner internflyktingar i landet. FN:s särskilda föredragande för ursprungsbefolkningars rättigheter är medveten om att den colombianska staten erkänner ursprungsbefolkningars rättigheter men har trots detta, med anledning av den utdragna interna väpnade konflikten i landet, med kraft uppmanat Colombia att låta FN:s särskilde rådgivare för förebyggande av folkmord övervaka situationen för ursprungsbefolkningar som hotas av kulturell eller fysisk utrotning. |
| --- | --- |

J.

Trots dessa stora ansträngningar är Colombia fortfarande det land i världen som har högst antal mord på fackföreningsmedlemmar, och trots de senaste grundläggande förbättringarna vad gäller brottsbekämpning förblir 90 % av dessa brott ostraffade. Det finns nästan 4 miljoner internflyktingar i landet. FN:s särskilda föredragande för ursprungsbefolkningars rättigheter är medveten om att den colombianska staten erkänner ursprungsbefolkningars rättigheter men har trots detta, med anledning av den utdragna interna väpnade konflikten i landet, med kraft uppmanat Colombia att låta FN:s särskilde rådgivare för förebyggande av folkmord övervaka situationen för ursprungsbefolkningar som hotas av kulturell eller fysisk utrotning.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon bindande tvistlösningsmekanism för handelsavtalets kapitel om handel och hållbar utveckling, trots att detta kapitel innehåller rättsligt bindande bestämmelser, och att tillämpning av föreskrivna åtgärder och sanktioner utesluts i avtalets bindande, allmänna tvistlösningsmekanism i fall av brott mot de normer som fastställs i samma kapitel. Detta utgör ett försvagande av de gällande, bindande villkoren under EU:s GSP plus-system. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon bindande tvistlösningsmekanism för handelsavtalets kapitel om handel och hållbar utveckling, trots att detta kapitel innehåller rättsligt bindande bestämmelser, och att tillämpning av föreskrivna åtgärder och sanktioner utesluts i avtalets bindande, allmänna tvistlösningsmekanism i fall av brott mot de normer som fastställs i samma kapitel. Detta utgör ett försvagande av de gällande, bindande villkoren under EU:s GSP plus-system.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar varmt det engagemang som alla inblandade parter har visat när det gäller att främja mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstaten, vilket bekräftas genom att handelsavtalets första artikel innehåller omfattande och bindande bestämmelser om dessa grundläggande principer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar varmt det engagemang som alla inblandade parter har visat när det gäller att främja mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstaten, vilket bekräftas genom att handelsavtalets första artikel innehåller omfattande och bindande bestämmelser om dessa grundläggande principer.

| 3. | Europaparlamentet understryker vikten av att upprätthålla en konstruktiv dialog med partnerländerna om det faktiska införandet av strängare normer för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar också varmt mekanismen för ömsesidig dialog om mänskliga rättigheter (människorättsdialogen mellan EU och Colombia), som inrättades på frivillig basis mellan Colombia och EU år 2009 och som hållits två gånger årligen sedan dess. Denna mekanism är ett klart bevis för att den colombianska regeringen är öppen för en människorättsdialog med EU och andra internationella partner. Parlamentet beklagar dock att det inte har vare sig informerats eller rådfrågats regelbundet och på ett uttömmande sätt om dess verksamhet och resultat. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker vikten av att upprätthålla en konstruktiv dialog med partnerländerna om det faktiska införandet av strängare normer för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar också varmt mekanismen för ömsesidig dialog om mänskliga rättigheter (människorättsdialogen mellan EU och Colombia), som inrättades på frivillig basis mellan Colombia och EU år 2009 och som hållits två gånger årligen sedan dess. Denna mekanism är ett klart bevis för att den colombianska regeringen är öppen för en människorättsdialog med EU och andra internationella partner. Parlamentet beklagar dock att det inte har vare sig informerats eller rådfrågats regelbundet och på ett uttömmande sätt om dess verksamhet och resultat.

| 4. | Europaparlamentet ställer sig helt och hållet bakom inkluderandet av ett kapitel om handel och hållbar utveckling i handelsavtalet samt skapandet av nationella mekanismer, liksom dialogen med det civila samhället som kommer att omfatta medborgare på antingen ett individuellt eller organiserat kollektivt sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ställer sig helt och hållet bakom inkluderandet av ett kapitel om handel och hållbar utveckling i handelsavtalet samt skapandet av nationella mekanismer, liksom dialogen med det civila samhället som kommer att omfatta medborgare på antingen ett individuellt eller organiserat kollektivt sätt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar det civila samhällets organisationer i de andinska länderna och i EU att delta i de mekanismer för övervakning som upprättats i handelsavtalet under rubriken handel och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar de inblandade regeringarna att så snart som möjligt etablera den rättsliga ramen för de nationella mekanismerna och dialogen med det civila samhället, om dessa inte redan existerar. Denna ram bör även omfatta en betydande informations- och reklamkampanj för att maximera berörda gruppers eller personers deltagande i civilsamhällsmekanismens övervakningsram. Parlamentet föreslår att dessa förfaranden etableras inom sex månader efter det att avtalet har trätt i kraft, i stället för ett år enligt handelsavtalet (3). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar det civila samhällets organisationer i de andinska länderna och i EU att delta i de mekanismer för övervakning som upprättats i handelsavtalet under rubriken handel och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar de inblandade regeringarna att så snart som möjligt etablera den rättsliga ramen för de nationella mekanismerna och dialogen med det civila samhället, om dessa inte redan existerar. Denna ram bör även omfatta en betydande informations- och reklamkampanj för att maximera berörda gruppers eller personers deltagande i civilsamhällsmekanismens övervakningsram. Parlamentet föreslår att dessa förfaranden etableras inom sex månader efter det att avtalet har trätt i kraft, i stället för ett år enligt handelsavtalet (3).

| 6. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av att i enlighet med handelsavtalets artikel 281 upprätta representativa, nationella rådgivningsmekanismer med deltagande av fackförbund, arbetsgivarrepresentanter eller andra relevanta parter, såsom icke-statliga organisationer, som kommer att spela en obligatorisk roll i övervakningen av hur avtalet genomförs, särskilt vad gäller arbetsrättsliga frågor och hållbar utveckling. Dessa parter ska ha rätt att höras regelbundet och att föra fram såväl klagomål inom ramen för en obligatorisk och institutionaliserad mekanism för klagomål som rekommendationer och förslag, inbegripet ett förslag om att ha fristående meningsutbyten med sina motsvarande parter inom EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om betydelsen av att i enlighet med handelsavtalets artikel 281 upprätta representativa, nationella rådgivningsmekanismer med deltagande av fackförbund, arbetsgivarrepresentanter eller andra relevanta parter, såsom icke-statliga organisationer, som kommer att spela en obligatorisk roll i övervakningen av hur avtalet genomförs, särskilt vad gäller arbetsrättsliga frågor och hållbar utveckling. Dessa parter ska ha rätt att höras regelbundet och att föra fram såväl klagomål inom ramen för en obligatorisk och institutionaliserad mekanism för klagomål som rekommendationer och förslag, inbegripet ett förslag om att ha fristående meningsutbyten med sina motsvarande parter inom EU.

| 7. | Europaparlamentet förslår att de berörda partnerna snabbt upprättar en nationell rådgivande grupp särskilt avsedd för mänskliga rättigheter och demokratiska principer för att helt nå upp till de höga människorättsliga normer som fastställs i handelsavtalet och som både de andinska regeringarna och EU förbundit sig till. Denna grupp bör följa och övervaka hur detta eller andra handelsavtal genomförs, och bör fungera som ett effektivt, internt samrådsorgan för de nationella byråer som deltar i avtalets handelskommitté. Den planerade rättsliga ramen i avtalet för det civila samhällets deltagande i underutskottet för handel och hållbar utveckling bör användas som modell för gruppens funktionssätt. Parlamentet uppmanar handelsavtalets parter att garantera dessa rådgivande grupper samma grad av bindande engagemang från det civila samhällets sida som i frihandelsavtalet med Sydkorea, bland annat genom en formaliserad och institutionaliserad mekanism för klagomål. Parlamentet uppmanar också alla parter att se till att de rådgivande grupperna är helt oberoende, också vad gäller deras eget val av medlemmar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förslår att de berörda partnerna snabbt upprättar en nationell rådgivande grupp särskilt avsedd för mänskliga rättigheter och demokratiska principer för att helt nå upp till de höga människorättsliga normer som fastställs i handelsavtalet och som både de andinska regeringarna och EU förbundit sig till. Denna grupp bör följa och övervaka hur detta eller andra handelsavtal genomförs, och bör fungera som ett effektivt, internt samrådsorgan för de nationella byråer som deltar i avtalets handelskommitté. Den planerade rättsliga ramen i avtalet för det civila samhällets deltagande i underutskottet för handel och hållbar utveckling bör användas som modell för gruppens funktionssätt. Parlamentet uppmanar handelsavtalets parter att garantera dessa rådgivande grupper samma grad av bindande engagemang från det civila samhällets sida som i frihandelsavtalet med Sydkorea, bland annat genom en formaliserad och institutionaliserad mekanism för klagomål. Parlamentet uppmanar också alla parter att se till att de rådgivande grupperna är helt oberoende, också vad gäller deras eget val av medlemmar.

| 8. | Europaparlamentet stöder alla lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som de båda andinska länderna har vidtagit för att bekämpa fattigdom, våld i alla dess former, straffrihet, korruption och narkotikahandel, garantera barns och kvinnors rättigheter, särskilt vad gäller barnarbete, utveckla arbetet med hållbar utveckling som den enda möjliga lösningen för vår planet, värna om ursprungsbefolkningars rättigheter, främja en bredare dialog och ett större medborgardeltagande i lagstiftningsprocessen samt återställa rättvisan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder alla lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som de båda andinska länderna har vidtagit för att bekämpa fattigdom, våld i alla dess former, straffrihet, korruption och narkotikahandel, garantera barns och kvinnors rättigheter, särskilt vad gäller barnarbete, utveckla arbetet med hållbar utveckling som den enda möjliga lösningen för vår planet, värna om ursprungsbefolkningars rättigheter, främja en bredare dialog och ett större medborgardeltagande i lagstiftningsprocessen samt återställa rättvisan.

| 9. | Europaparlamentet fördömer kraftigt de mord på fackföreningsmedlemmar, människorättsförsvarare, civila, ursprungsfolk, alla offer för den inrikes väpnade konflikten, polistjänstemän och militärer som sker framför allt i Colombia. Parlamentet noterar inte desto mindre att antalet rapporterade fall av mord på fackföreningsmedlemmar har minskat de senaste två åren. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer kraftigt de mord på fackföreningsmedlemmar, människorättsförsvarare, civila, ursprungsfolk, alla offer för den inrikes väpnade konflikten, polistjänstemän och militärer som sker framför allt i Colombia. Parlamentet noterar inte desto mindre att antalet rapporterade fall av mord på fackföreningsmedlemmar har minskat de senaste två åren.

| 10. | Europaparlamentet stöder den colombianska regeringens ansträngningar att bekämpa straffriheten och morden på fackföreningsmedlemmar och människorättsförsvarare, vilket exempelvis återspeglas i en ökning av antalet utredare vid den allmänna åklagarmyndigheten. Som ett specifikt exempel har antalet ökat från 100 utredare 2010 till 243 utredare 2011 för utredningar av brott mot fackföreningsmedlemmar. Mellan 2010 och juni 2011 arresterades enligt ILO 355 personer, och därtill avkunnades 88 domar och dömdes 483 personer för brott mot fackföreningsmedlemmar. Parlamentet understryker i detta avseende betydelsen av det särskilda skyddsprogrammet, som för närvarande ger statligt beskydd till mer än 8 500 personer, exempelvis fackföreningsmedlemmar (13 %), fullmäktigeledamöter (30 %) och människorättsförsvarare (15 %). Budgeten för detta program ökade från 10,5 miljoner euro 2002 till mer än 120 miljoner euro 2011. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder den colombianska regeringens ansträngningar att bekämpa straffriheten och morden på fackföreningsmedlemmar och människorättsförsvarare, vilket exempelvis återspeglas i en ökning av antalet utredare vid den allmänna åklagarmyndigheten. Som ett specifikt exempel har antalet ökat från 100 utredare 2010 till 243 utredare 2011 för utredningar av brott mot fackföreningsmedlemmar. Mellan 2010 och juni 2011 arresterades enligt ILO 355 personer, och därtill avkunnades 88 domar och dömdes 483 personer för brott mot fackföreningsmedlemmar. Parlamentet understryker i detta avseende betydelsen av det särskilda skyddsprogrammet, som för närvarande ger statligt beskydd till mer än 8 500 personer, exempelvis fackföreningsmedlemmar (13 %), fullmäktigeledamöter (30 %) och människorättsförsvarare (15 %). Budgeten för detta program ökade från 10,5 miljoner euro 2002 till mer än 120 miljoner euro 2011.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar hänvisningarna till vikten av koncepten ”handel för hållbar utveckling” och ”främjandet av rättvis och jämlik handel” i artiklarna 271 respektive 324 i handelsavtalet. Parlamentet uppmanar parterna att underlätta handel med varor som bidrar till en hållbar utveckling, exempelvis varor inom ordningar för rättvis och etisk handel samt varor som omfattas av företags sociala ansvar och skyldighet, såsom Fairtrade, Rainforest alliance, UTZ-märkning, BSCI eller liknande ordningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar hänvisningarna till vikten av koncepten ”handel för hållbar utveckling” och ”främjandet av rättvis och jämlik handel” i artiklarna 271 respektive 324 i handelsavtalet. Parlamentet uppmanar parterna att underlätta handel med varor som bidrar till en hållbar utveckling, exempelvis varor inom ordningar för rättvis och etisk handel samt varor som omfattas av företags sociala ansvar och skyldighet, såsom Fairtrade, Rainforest alliance, UTZ-märkning, BSCI eller liknande ordningar.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de berörda parterna att tillhandahålla tillräcklig teknisk och finansiell kapacitet för att garantera att handelsavtalets hållbarhetsnormer uppfylls och att sörja för en fullständig översyn, övervakning och utvärdering av hur kapitlet om handel och hållbar utveckling genomförs senast tre år efter det att frihandelsavtalet har trätt i kraft. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de berörda parterna att tillhandahålla tillräcklig teknisk och finansiell kapacitet för att garantera att handelsavtalets hållbarhetsnormer uppfylls och att sörja för en fullständig översyn, övervakning och utvärdering av hur kapitlet om handel och hållbar utveckling genomförs senast tre år efter det att frihandelsavtalet har trätt i kraft.

| 13. | Europaparlamentet framhåller särskilt betydelsen av att främja företagens sociala ansvar och välkomnar att detta inkluderats i handelsavtalet. Parlamentet uppmanar alla parter att främja god affärssed vad gäller företagens sociala ansvar i enlighet med FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter, OECD:s riktlinjer om företagens sociala ansvar och kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 om en förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681). Parlamentet är helt övertygat om att en högre levnadsstandard kan uppnås endast genom aktiva partnerskap mellan entreprenörer, arbetstagare, icke-statliga organisationer och staten, på antingen central, regional eller lokal nivå. Parlamentet bekräftar följaktligen att ett aktivt deltagande från alla parter är viktigt, särskilt från regeringarna som har en väsentlig roll i den praktiska tillämpningen av företagens sociala ansvar i sina respektive länder. Parlamentet uppmanar EU och de andinska länderna att arbeta för att FN:s vägledande principer om företagens sociala ansvar genomförs globalt med bindande verkan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller särskilt betydelsen av att främja företagens sociala ansvar och välkomnar att detta inkluderats i handelsavtalet. Parlamentet uppmanar alla parter att främja god affärssed vad gäller företagens sociala ansvar i enlighet med FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter, OECD:s riktlinjer om företagens sociala ansvar och kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 om en förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681). Parlamentet är helt övertygat om att en högre levnadsstandard kan uppnås endast genom aktiva partnerskap mellan entreprenörer, arbetstagare, icke-statliga organisationer och staten, på antingen central, regional eller lokal nivå. Parlamentet bekräftar följaktligen att ett aktivt deltagande från alla parter är viktigt, särskilt från regeringarna som har en väsentlig roll i den praktiska tillämpningen av företagens sociala ansvar i sina respektive länder. Parlamentet uppmanar EU och de andinska länderna att arbeta för att FN:s vägledande principer om företagens sociala ansvar genomförs globalt med bindande verkan.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den solida miljölagstiftning som de colombianska myndigheterna har infört i författningssamlingen, men betonar samtidigt behovet av att dessa lagar också verkställs fullt ut och korrekt. Parlamentet framhåller de potentiella miljöproblemen, däribland ökad avskogning och miljöförstöring på grund av industrier, jordbruk och gruvdrift, vilket skulle kunna inverka negativt på vattenförsörjningen och skyddet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar den solida miljölagstiftning som de colombianska myndigheterna har infört i författningssamlingen, men betonar samtidigt behovet av att dessa lagar också verkställs fullt ut och korrekt. Parlamentet framhåller de potentiella miljöproblemen, däribland ökad avskogning och miljöförstöring på grund av industrier, jordbruk och gruvdrift, vilket skulle kunna inverka negativt på vattenförsörjningen och skyddet av den biologiska mångfalden.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de andinska länderna att se till att en öppen och bindande färdplan upprättas om mänskliga och miljörelaterade rättigheter samt arbetstagarnas rättigheter, vilken framför allt bör syfta till att skydda de mänskliga rättigheterna, utöka och förbättra rättigheterna för fackföreningsmedlemmar och värna om miljön. Parlamentet föreslår att man vid utformandet ska ta hänsyn till handlingsplanen om arbetstagares rättigheter mellan Colombia och USA, och i synnerhet följande:






  — | Tillämpning och genomförande av lagstiftning och politiska åtgärder som garanterar föreningsfrihet och en kollektiv förhandlingsrätt utan kryphål, särskilt för arbetstagare i den informella sektorn. Detta bör framför allt ske genom att avskaffa användandet av kooperativa företag, kollektiva pakter och andra åtgärder som syftar eller leder till att arbetare förvägras fackliga rättigheter eller de fördelar som ett direkt anställningsförhållande ger. |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de andinska länderna att se till att en öppen och bindande färdplan upprättas om mänskliga och miljörelaterade rättigheter samt arbetstagarnas rättigheter, vilken framför allt bör syfta till att skydda de mänskliga rättigheterna, utöka och förbättra rättigheterna för fackföreningsmedlemmar och värna om miljön. Parlamentet föreslår att man vid utformandet ska ta hänsyn till handlingsplanen om arbetstagares rättigheter mellan Colombia och USA, och i synnerhet följande:

—

Tillämpning och genomförande av lagstiftning och politiska åtgärder som garanterar föreningsfrihet och en kollektiv förhandlingsrätt utan kryphål, särskilt för arbetstagare i den informella sektorn. Detta bör framför allt ske genom att avskaffa användandet av kooperativa företag, kollektiva pakter och andra åtgärder som syftar eller leder till att arbetare förvägras fackliga rättigheter eller de fördelar som ett direkt anställningsförhållande ger.

| — | Genomförande av stränga arbetsinspektioner som leder till sanktioner vid diskriminering, ogrundade uppsägningar eller trakasserier och hot mot anställda. |
| --- | --- |

—

Genomförande av stränga arbetsinspektioner som leder till sanktioner vid diskriminering, ogrundade uppsägningar eller trakasserier och hot mot anställda.

| — | Fastställande av tydliga och kontrollerbara steg för att stärka den sociala dialogen på regional och lokal nivå samt inom företag. |
| --- | --- |

—

Fastställande av tydliga och kontrollerbara steg för att stärka den sociala dialogen på regional och lokal nivå samt inom företag.

| — | Införande av åtgärder för att garantera ett effektivt verkställande av lagstiftning som syftar till att skydda miljö och biologisk mångfald, särskilt mot negativ inverkan av avskogning och utvinning av råmaterial. |
| --- | --- |

—

Införande av åtgärder för att garantera ett effektivt verkställande av lagstiftning som syftar till att skydda miljö och biologisk mångfald, särskilt mot negativ inverkan av avskogning och utvinning av råmaterial.

| — | Vidtagande av nödvändiga åtgärder för att sätta stopp för straffriheten för dem som är mest ansvariga för de brott som begåtts i Colombia, både planerings- och genomförandemässigt, genom utredning, åtal och utfärdande av straff i tvistemålsdomstolar. |
| --- | --- |

—

Vidtagande av nödvändiga åtgärder för att sätta stopp för straffriheten för dem som är mest ansvariga för de brott som begåtts i Colombia, både planerings- och genomförandemässigt, genom utredning, åtal och utfärdande av straff i tvistemålsdomstolar.

| — | Uppnående av tydliga tids- och resultatbundna mål på alla ovanstående områden. |
| --- | --- |

—

Uppnående av tydliga tids- och resultatbundna mål på alla ovanstående områden.

| — | Utfärdande av en uppmaning till kommissionen att omgående bistå Colombia och Peru i utarbetandet och genomförandet av ovannämnda process och att regelbundet utarbeta en rapport som ska presenteras för och utvärderas av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

Utfärdande av en uppmaning till kommissionen att omgående bistå Colombia och Peru i utarbetandet och genomförandet av ovannämnda process och att regelbundet utarbeta en rapport som ska presenteras för och utvärderas av Europaparlamentet.

| — | Framhållande av det faktum att vissa av målen i denna färdplan helst bör uppnås innan frihandelsavtalet träder i kraft. |
| --- | --- |

—

Framhållande av det faktum att vissa av målen i denna färdplan helst bör uppnås innan frihandelsavtalet träder i kraft.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå dessa åtgärder genom samarbetsprogram för utbildning och regleringssamarbete, framför allt genom att öka de andiska myndigheternas kapacitet så att de effektivt kan lägga fram, verkställa och utvärdera miljölagstiftning. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att fullt ut nyttja finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå dessa åtgärder genom samarbetsprogram för utbildning och regleringssamarbete, framför allt genom att öka de andiska myndigheternas kapacitet så att de effektivt kan lägga fram, verkställa och utvärdera miljölagstiftning. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att fullt ut nyttja finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar varmt den nya lagen om offer och återbördande av mark (också känd som ”Ley 1448”), som trädde i kraft i Colombia den 1 januari 2012 och som garanterar en finansiell kompensation och ett återbördande av mark till de nästan 4 miljoner personer som blivit offer för den väpnade konflikten och våldet i landet under de senaste 50 åren. Parlamentet betonar omfattningen av den colombianska regeringens finansiella ansträngningar, som uppskattas till mer än 25 miljarder US-dollar för de kommande tio åren, vilket motsvarar ungefär 160 miljoner euro per månad. Parlamentet understryker behovet av att noggrant övervaka och utvärdera genomförandet av denna lag i nära samråd med det civila samhället, framför allt med avseende på skyddet av återvändande personer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar varmt den nya lagen om offer och återbördande av mark (också känd som ”Ley 1448”), som trädde i kraft i Colombia den 1 januari 2012 och som garanterar en finansiell kompensation och ett återbördande av mark till de nästan 4 miljoner personer som blivit offer för den väpnade konflikten och våldet i landet under de senaste 50 åren. Parlamentet betonar omfattningen av den colombianska regeringens finansiella ansträngningar, som uppskattas till mer än 25 miljarder US-dollar för de kommande tio åren, vilket motsvarar ungefär 160 miljoner euro per månad. Parlamentet understryker behovet av att noggrant övervaka och utvärdera genomförandet av denna lag i nära samråd med det civila samhället, framför allt med avseende på skyddet av återvändande personer.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar upplösningen av den mycket omtvistade underrättelsetjänsten (DAS) och domen till 25 års fängelse för dess tidigare ledare, och ser detta som ett viktigt tecken på en förändrad inställning och öppenhet hos den colombianska administrationen liksom på rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar upplösningen av den mycket omtvistade underrättelsetjänsten (DAS) och domen till 25 års fängelse för dess tidigare ledare, och ser detta som ett viktigt tecken på en förändrad inställning och öppenhet hos den colombianska administrationen liksom på rättsväsendets oberoende.

| 19. | Europaparlamentet betonar att rätten till egendom också är en av de grundläggande mänskliga rättigheterna och att alla parter i handelsavtalet måste skydda den. Parlamentet varnar därför alla parter i handelsavtalet för ensidiga åtgärder som skulle äventyra investeringsskyddet och understryker behovet av att praktiskt tillämpa lämplig tvistlösning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att rätten till egendom också är en av de grundläggande mänskliga rättigheterna och att alla parter i handelsavtalet måste skydda den. Parlamentet varnar därför alla parter i handelsavtalet för ensidiga åtgärder som skulle äventyra investeringsskyddet och understryker behovet av att praktiskt tillämpa lämplig tvistlösning.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att Colombia och Peru har ratificerat alla åtta grundläggande ILO-konventioner samt tre av de fyra konventionerna om social styrning, enligt ett uttalande från ILO:s representant vid den offentliga utfrågning om handelsavtalet som utskottet för internationell handel anordnade i Europaparlamentet i Bryssel den 29 februari 2012. Parlamentet insisterar på vikten av att länderna snabbt ratificerar och i praktiken genomför alla sådana ILO-konventioner, särskilt konvention 122 i Colombias fall och konvention 129 i Perus fall. Parlamentet betonar vikten för alla parter av att ratificera ILO:s konvention 135 om arbetstagarrepresentanter. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att 24 EU-medlemsstater fortfarande inte har ratificerat ILO:s konvention 169 om ursprungsfolk och stamfolk. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar att Colombia och Peru har ratificerat alla åtta grundläggande ILO-konventioner samt tre av de fyra konventionerna om social styrning, enligt ett uttalande från ILO:s representant vid den offentliga utfrågning om handelsavtalet som utskottet för internationell handel anordnade i Europaparlamentet i Bryssel den 29 februari 2012. Parlamentet insisterar på vikten av att länderna snabbt ratificerar och i praktiken genomför alla sådana ILO-konventioner, särskilt konvention 122 i Colombias fall och konvention 129 i Perus fall. Parlamentet betonar vikten för alla parter av att ratificera ILO:s konvention 135 om arbetstagarrepresentanter. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att 24 EU-medlemsstater fortfarande inte har ratificerat ILO:s konvention 169 om ursprungsfolk och stamfolk.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det är principiellt viktigt att ha rättvisa, opartiska och insynsvänliga administrativa och rättsliga förfaranden för att genomföra nationell arbetsrätt, bland annat när det gäller stränga arbetsinspektioner, liksom internationella normer för mänskliga rättigheter, i enlighet med internationella åtaganden. Parlamentet anser att det även krävs rättvisa, opartiska och insynsvänliga administrativa och rättsliga förfaranden för att se till att inga olämpliga begränsningar införs gällande kommunikation eller yttrandefrihet, som har stor betydelse för medborgarnas möjligheter att organisera sig. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att det är principiellt viktigt att ha rättvisa, opartiska och insynsvänliga administrativa och rättsliga förfaranden för att genomföra nationell arbetsrätt, bland annat när det gäller stränga arbetsinspektioner, liksom internationella normer för mänskliga rättigheter, i enlighet med internationella åtaganden. Parlamentet anser att det även krävs rättvisa, opartiska och insynsvänliga administrativa och rättsliga förfaranden för att se till att inga olämpliga begränsningar införs gällande kommunikation eller yttrandefrihet, som har stor betydelse för medborgarnas möjligheter att organisera sig.

| 22. | Europaparlamentet anser att de nya befogenheter som berör internationella avtal och som det fått genom Lissabonfördraget medför nya skyldigheter. Parlamentet föreslår därför att det anordnas offentliga utfrågningar både i Europaparlamentet och i en av de andiska huvudstäderna under sista kvartalet 2013. Efter utfrågningarna bör en skriftlig rapport översändas till utskottet för internationell handel och underutskottet för mänskliga rättigheter om resultaten av handelsavtalets tillämpning hittills. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att de nya befogenheter som berör internationella avtal och som det fått genom Lissabonfördraget medför nya skyldigheter. Parlamentet föreslår därför att det anordnas offentliga utfrågningar både i Europaparlamentet och i en av de andiska huvudstäderna under sista kvartalet 2013. Efter utfrågningarna bör en skriftlig rapport översändas till utskottet för internationell handel och underutskottet för mänskliga rättigheter om resultaten av handelsavtalets tillämpning hittills.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i Colombia och Peru. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i Colombia och Peru.

---

(1)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 54.

(2)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 79.

(3)  Artikel 282.1.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/58

---

Onsdagen den 13 juni 2012Förhandlingarna om FN:s vapenhandelsfördrag

P7_TA(2012)0251

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om förhandlingarna om FN:s vapenhandelsfördrag (2012/2636(RSP))

2013/C 332 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN-konferensen om att förhandla fram ett vapenhandelsfördrag som ska äga rum i New York mellan den 2 och 27 juli 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konferensen om att förhandla fram ett vapenhandelsfördrag som ska äga rum i New York mellan den 2 och 27 juli 2012,

| — | med beaktande av generalförsamlingens resolutioner A/RES/61/89 (1) av den 6 december 2006 om vägen mot ett vapenhandelsfördrag och fastställande av gemensamma internationella standarder för import, export och överföring av konventionella vapen, som 153 FN-medlemsstater ställt sig bakom och som utgjorde den formella starten för en process i riktning mot ett vapenhandelsfördrag, och A/RES/64/48 (2) av den 2 december 2009 om vapenhandelsfördraget – som 153 FN-medlemsstater ställt sig bakom – där man beslutade att sammankalla en FN-konferens om vapenhandelsfördraget under fyra sammanhängande veckor under 2012 i syfte att utarbeta ett rättsligt bindande instrument på grundval av högsta möjliga gemensamma internationella standarder för överföring av konventionella vapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalförsamlingens resolutioner A/RES/61/89 (1) av den 6 december 2006 om vägen mot ett vapenhandelsfördrag och fastställande av gemensamma internationella standarder för import, export och överföring av konventionella vapen, som 153 FN-medlemsstater ställt sig bakom och som utgjorde den formella starten för en process i riktning mot ett vapenhandelsfördrag, och A/RES/64/48 (2) av den 2 december 2009 om vapenhandelsfördraget – som 153 FN-medlemsstater ställt sig bakom – där man beslutade att sammankalla en FN-konferens om vapenhandelsfördraget under fyra sammanhängande veckor under 2012 i syfte att utarbeta ett rättsligt bindande instrument på grundval av högsta möjliga gemensamma internationella standarder för överföring av konventionella vapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/336/Gusp (3) av den 14 juni 2010 och de tidigare rådsbesluten om EU-verksamhet till stöd för vapenhandelsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/336/Gusp (3) av den 14 juni 2010 och de tidigare rådsbesluten om EU-verksamhet till stöd för vapenhandelsfördraget,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser, i synnerhet om vapenhandelsfördraget, av den 10 december 2007 och den 12 juli 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser, i synnerhet om vapenhandelsfördraget, av den 10 december 2007 och den 12 juli 2010,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 juni 2007, vilken uppmanar till en konvention om vapenhandel med upprättande av gemensamma internationella standarder för import, export och överföring av konventionella vapen (5), och med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2008 om EU:s uppförandekod för vapenexport (6) och den 4 december 2008 om EU:s uppförandekod för vapenexport (7), som båda understryker det akuta behovet av ett vapenhandelsfördrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 juni 2007, vilken uppmanar till en konvention om vapenhandel med upprättande av gemensamma internationella standarder för import, export och överföring av konventionella vapen (5), och med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2008 om EU:s uppförandekod för vapenexport (6) och den 4 december 2008 om EU:s uppförandekod för vapenexport (7), som båda understryker det akuta behovet av ett vapenhandelsfördrag,

| — | med beaktande av EU:s svar till FN:s generalsekreterares begäran om synpunkter på inslagen i ett vapenhandelsfördrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s svar till FN:s generalsekreterares begäran om synpunkter på inslagen i ett vapenhandelsfördrag,

| — | med beaktande av de många kampanjerna från det civila samhället världen över till stöd för ett starkt och robust vapenhandelsfördrag, bl.a. ”Kampanjen kontrollera vapnen” och uppmaningen från mottagarna av Nobels fredspris, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de många kampanjerna från det civila samhället världen över till stöd för ett starkt och robust vapenhandelsfördrag, bl.a. ”Kampanjen kontrollera vapnen” och uppmaningen från mottagarna av Nobels fredspris,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG om överföring av försvarsrelaterade produkter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG om överföring av försvarsrelaterade produkter (8),

| — | med beaktande av artikel 34 i fördraget om den Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34 i fördraget om den Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det finns inget rättsligt bindande globalt fördrag som reglerar överföring av konventionella vapen. |
| --- | --- |

A.

Det finns inget rättsligt bindande globalt fördrag som reglerar överföring av konventionella vapen.

| B. | Fler än 40 av FN:s medlemsstater har inte någon nationell regleringsram för kontroll av vapenöverföringar och agerar inte heller i överensstämmelse med några befintliga regionala och internationella normer. |
| --- | --- |

B.

Fler än 40 av FN:s medlemsstater har inte någon nationell regleringsram för kontroll av vapenöverföringar och agerar inte heller i överensstämmelse med några befintliga regionala och internationella normer.

| C. | Det globala värdet av vapenhandelsavtal med utvecklingsländer beräknades 2010 uppgå till 40 355 miljarder USD och värdet på leveranserna uppgick till 34 989 miljarder USD enligt forskningstjänsten vid Förenta staternas kongress (9). |
| --- | --- |

C.

Det globala värdet av vapenhandelsavtal med utvecklingsländer beräknades 2010 uppgå till 40 355 miljarder USD och värdet på leveranserna uppgick till 34 989 miljarder USD enligt forskningstjänsten vid Förenta staternas kongress (9).

| D. | I FN:s generalförsamlings resolution 64/48 uppmanas eftertryckligen FN-medlemsstaterna att uppnå ett effektivt och välavvägt rättsligt bindande instrument om högsta möjliga gemensamma internationella standarder för överföring av konventionella vapen och att få till stånd ett starkt och robust fördrag. |
| --- | --- |

D.

I FN:s generalförsamlings resolution 64/48 uppmanas eftertryckligen FN-medlemsstaterna att uppnå ett effektivt och välavvägt rättsligt bindande instrument om högsta möjliga gemensamma internationella standarder för överföring av konventionella vapen och att få till stånd ett starkt och robust fördrag.

| E. | FN:s generalförsamling har fastställt att målet med vapenhandelsfördraget (ATT) är att få till stånd ett rättsligt bindande fördrag som fastställer gemensamma standarder för import, export och överföring av konventionella vapen (10) och som kräver att medlemsstaterna ser till att deras nationella system och internationella kontroller når upp till högsta möjliga standarder så att man kan undvika en spridning av konventionella vapen från den lagliga marknaden till den olagliga, där de kan användas i terroristhandlingar, organiserad brottslighet eller annan kriminell verksamhet (11). |
| --- | --- |

E.

FN:s generalförsamling har fastställt att målet med vapenhandelsfördraget (ATT) är att få till stånd ett rättsligt bindande fördrag som fastställer gemensamma standarder för import, export och överföring av konventionella vapen (10) och som kräver att medlemsstaterna ser till att deras nationella system och internationella kontroller når upp till högsta möjliga standarder så att man kan undvika en spridning av konventionella vapen från den lagliga marknaden till den olagliga, där de kan användas i terroristhandlingar, organiserad brottslighet eller annan kriminell verksamhet (11).

| F. | En vapenhandel utan kontroller och reglering utgör ett allvarligt hot mot den lokala, nationella, regionala och internationella freden, säkerheten och stabiliteten, men även mot demokratin, rättsstatsprincipen och en hållbar social och ekonomisk utveckling. En oreglerad vapenhandel är en faktor som bidrar till väpnade konflikter, tvångsförflyttningar av befolkningen, organiserad brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

F.

En vapenhandel utan kontroller och reglering utgör ett allvarligt hot mot den lokala, nationella, regionala och internationella freden, säkerheten och stabiliteten, men även mot demokratin, rättsstatsprincipen och en hållbar social och ekonomisk utveckling. En oreglerad vapenhandel är en faktor som bidrar till väpnade konflikter, tvångsförflyttningar av befolkningen, organiserad brottslighet och terrorism.

| G. | Vapenhandelsfördraget, som kommer att förhandlas under 2012, måste innehålla tydliga och bindande bestämmelser av högsta internationella standard som även till fullo stämmer överens med internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

G.

Vapenhandelsfördraget, som kommer att förhandlas under 2012, måste innehålla tydliga och bindande bestämmelser av högsta internationella standard som även till fullo stämmer överens med internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt.

| H. | Det är viktigt med en enhetlig, sammanhållen och konsekvent EU-strategi för att ett sådant fördrag ska antas och effektivt genomföras på global nivå. |
| --- | --- |

H.

Det är viktigt med en enhetlig, sammanhållen och konsekvent EU-strategi för att ett sådant fördrag ska antas och effektivt genomföras på global nivå.

| I. | För överföringar av vapen finns det inga bindande åtaganden som otvetydigt garanterar respekten för vare sig internationell människorättslagstiftning eller internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

I.

För överföringar av vapen finns det inga bindande åtaganden som otvetydigt garanterar respekten för vare sig internationell människorättslagstiftning eller internationell humanitär rätt.

| J. | Rådet har understrukit att alla nödvändiga åtgärder bör vidtas för att se till att sessionerna i det förberedande utskottet blir så inkluderande som möjligt. I detta syfte antog rådet den 14 juni 2010 beslut 2010/336/Gusp om EU-verksamhet till stöd för processen med vapenhandelsfördraget för att främja vapenhandelsfördraget bland FN:s medlemsstater och hos det civila samhället och industrin. |
| --- | --- |

J.

Rådet har understrukit att alla nödvändiga åtgärder bör vidtas för att se till att sessionerna i det förberedande utskottet blir så inkluderande som möjligt. I detta syfte antog rådet den 14 juni 2010 beslut 2010/336/Gusp om EU-verksamhet till stöd för processen med vapenhandelsfördraget för att främja vapenhandelsfördraget bland FN:s medlemsstater och hos det civila samhället och industrin.

| K. | Sedan antagandet av EU:s gemensamma ståndpunkt om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel har den bidragit till harmoniseringen av medlemsstaternas nationella kontrollstrategier för vapenexport, och olika tredjeländer har officiellt ställt sig bakom dess principer och kriterier. |
| --- | --- |

K.

Sedan antagandet av EU:s gemensamma ståndpunkt om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel har den bidragit till harmoniseringen av medlemsstaternas nationella kontrollstrategier för vapenexport, och olika tredjeländer har officiellt ställt sig bakom dess principer och kriterier.

| L. | Vapenhandelsfördraget måste stärka redovisningsskyldigheten, och det måste genomföras på ett öppet och insynsvänligt sätt. |
| --- | --- |

L.

Vapenhandelsfördraget måste stärka redovisningsskyldigheten, och det måste genomföras på ett öppet och insynsvänligt sätt.

| M. | FN-stadgan tillerkänner sina medlemmar rättigheter och skyldigheter, t.ex. alla staters naturliga rätt till individuellt eller kollektivt självförsvar enligt artikel 51. |
| --- | --- |

M.

FN-stadgan tillerkänner sina medlemmar rättigheter och skyldigheter, t.ex. alla staters naturliga rätt till individuellt eller kollektivt självförsvar enligt artikel 51.

Insyn och redovisningsskyldighet är nyckeln till ett robust vapenhandelsfördrag

| 1. | Europaparlamentet noterar att globala exporter har blivit allt värdefullare, trots den ekonomiska och finansiella krisen, och att EU:s medlemsstater kontinuerligt representerar uppskattningsvis 30 procent av all export och är bland världens största tillverkare och exportörer av vapen (12). Parlamentet understryker därför att EU har både ett ansvar och ett intresse av att utveckla och medverka till en reglerad global vapenhandel med mer insyn och kontroll. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att globala exporter har blivit allt värdefullare, trots den ekonomiska och finansiella krisen, och att EU:s medlemsstater kontinuerligt representerar uppskattningsvis 30 procent av all export och är bland världens största tillverkare och exportörer av vapen (12). Parlamentet understryker därför att EU har både ett ansvar och ett intresse av att utveckla och medverka till en reglerad global vapenhandel med mer insyn och kontroll.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att den illa reglerade vapenhandeln, som är utan insyn, leder till ansvarslös vapenhandel och har orsakat onödigt mänskligt lidande samt underblåst väpnad konflikt, instabilitet, terroristattacker och korruption. Parlamentet anser även att den har underminerat fredsuppbyggnadsprocesser, goda styrelseformer och socialekonomisk utveckling samt lett till störtandet av demokratiskt valda regeringar såväl som överträdelse av rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att den illa reglerade vapenhandeln, som är utan insyn, leder till ansvarslös vapenhandel och har orsakat onödigt mänskligt lidande samt underblåst väpnad konflikt, instabilitet, terroristattacker och korruption. Parlamentet anser även att den har underminerat fredsuppbyggnadsprocesser, goda styrelseformer och socialekonomisk utveckling samt lett till störtandet av demokratiskt valda regeringar såväl som överträdelse av rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser därför att de förhandlingar som äger rum i juli 2012 om ett rättsligt bindande internationellt vapenhandelsfördrag utgör ett historiskt steg framåt genom att, med större insyn och redovisningsskyldighet, införa de högsta internationella standarderna och kriterierna för att utvärdera beslut om överföringen, importen och exporten av konventionella vapen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser därför att de förhandlingar som äger rum i juli 2012 om ett rättsligt bindande internationellt vapenhandelsfördrag utgör ett historiskt steg framåt genom att, med större insyn och redovisningsskyldighet, införa de högsta internationella standarderna och kriterierna för att utvärdera beslut om överföringen, importen och exporten av konventionella vapen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att bevisa sitt åtagande att reglera den internationella vapenhandeln genom att till fullo använda arbetsordningen för att enas om en omfattande text som täcker alla stora frågor som är nödvändiga för att ett robust fördrag ska godkännas under konferensen i juli 2012. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att bevisa sitt åtagande att reglera den internationella vapenhandeln genom att till fullo använda arbetsordningen för att enas om en omfattande text som täcker alla stora frågor som är nödvändiga för att ett robust fördrag ska godkännas under konferensen i juli 2012.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser snabba förhandlingar och att ett globalt och heltäckande vapenhandelsfördrag från FN snabbt antas och träder i kraft. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser snabba förhandlingar och att ett globalt och heltäckande vapenhandelsfördrag från FN snabbt antas och träder i kraft.

Räckvidd

| 6. | Europaparlamentet betonar att ett effektivt fördrag bör täcka bredast möjliga spektrum av verksamheter i handeln med konventionella vapen, såsom import, export, överföring (bl.a. transitering och omlastning samt tillfällig import, export och reexporter), utländsk licenstillverkning och hantering av vapenförråd, samt alla tjänster kopplade till dessa verksamheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att ett effektivt fördrag bör täcka bredast möjliga spektrum av verksamheter i handeln med konventionella vapen, såsom import, export, överföring (bl.a. transitering och omlastning samt tillfällig import, export och reexporter), utländsk licenstillverkning och hantering av vapenförråd, samt alla tjänster kopplade till dessa verksamheter.

| 7. | Europaparlamentet anser att ett effektivt fördrag bör täcka alla aspekter av handeln med konventionella vapen, såsom överföringar mellan stater eller från stat till privata slutanvändare, kommersiell försäljning, uthyrning samt lån, gåvor eller bistånd och alla övriga typer av överföringar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att ett effektivt fördrag bör täcka alla aspekter av handeln med konventionella vapen, såsom överföringar mellan stater eller från stat till privata slutanvändare, kommersiell försäljning, uthyrning samt lån, gåvor eller bistånd och alla övriga typer av överföringar.

| 8. | Europaparlamentet anser att ett effektivt fördrag även bör täcka så många typer av konventionella vapen som möjligt, såsom handeldvapen, lätta vapen och ammunition, immateriella överföringar, varor med dubbla användningsområden samt komponenter och teknik som används i dem, för att tillverka dem eller för att underhålla dem, oavsett om vapnen används militärt eller för andra ändamål kopplade till säkerhet och brottsbekämpning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att ett effektivt fördrag även bör täcka så många typer av konventionella vapen som möjligt, såsom handeldvapen, lätta vapen och ammunition, immateriella överföringar, varor med dubbla användningsområden samt komponenter och teknik som används i dem, för att tillverka dem eller för att underhålla dem, oavsett om vapnen används militärt eller för andra ändamål kopplade till säkerhet och brottsbekämpning.

| 9. | Europaparlamentet anser att vederbörlig uppmärksamhet bör ägnas åt märkning och spårbarhet hos konventionella typer av vapen och ammunition för att man ska kunna stärka ansvarsskyldigheten och förhindra att vapenöverföringar sker till olagliga mottagare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att vederbörlig uppmärksamhet bör ägnas åt märkning och spårbarhet hos konventionella typer av vapen och ammunition för att man ska kunna stärka ansvarsskyldigheten och förhindra att vapenöverföringar sker till olagliga mottagare.

Kriterier och internationella standarder

| 10. | Europaparlamentet anser att den långsiktiga framgången för vapenhandelsfördraget är beroende av att man antar högsta, starkaste och tydligast möjliga standarder. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att den långsiktiga framgången för vapenhandelsfördraget är beroende av att man antar högsta, starkaste och tydligast möjliga standarder.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser att vapenhandelsfördraget ska påminna de undertecknande staterna att när de fattar beslut om att överföra vapen bör de fullt ut respektera sina internationella förpliktelser. De måste särskilt respektera internationell människorättslagstiftning, internationell humanitär rätt och enligt FN-stadgan bl.a. regionala organisationers och FN:s säkerhetsråds sanktioner och vapenembargon. Parlamentet anser att de undertecknande staterna inte ska överföra vapen till länder där det finns en överhängande risk att vapnen skulle användas vid, eller underlätta, allvarliga kränkningar av internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt, i form av t.ex. folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser att vapenhandelsfördraget ska påminna de undertecknande staterna att när de fattar beslut om att överföra vapen bör de fullt ut respektera sina internationella förpliktelser. De måste särskilt respektera internationell människorättslagstiftning, internationell humanitär rätt och enligt FN-stadgan bl.a. regionala organisationers och FN:s säkerhetsråds sanktioner och vapenembargon. Parlamentet anser att de undertecknande staterna inte ska överföra vapen till länder där det finns en överhängande risk att vapnen skulle användas vid, eller underlätta, allvarliga kränkningar av internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt, i form av t.ex. folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att anta ytterligare bindande kriterier (att utveckla till internationell standard) som ska vägleda beslutsfattare i vapenexport, och särskilt de som bör omfatta destinationslandets historik av goda styrelseformer, demokrati, rättsstaten, mänskliga rättigheter, icke-spridning, kampen mot korruption, risken för omdirigering, effekten på landets socialekonomiska utveckling och bevarandet av regional fred och säkerhet. Parlamentet anser att särskilda kriterier för korruptionsbekämpning bör utarbetas i fördraget. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att anta ytterligare bindande kriterier (att utveckla till internationell standard) som ska vägleda beslutsfattare i vapenexport, och särskilt de som bör omfatta destinationslandets historik av goda styrelseformer, demokrati, rättsstaten, mänskliga rättigheter, icke-spridning, kampen mot korruption, risken för omdirigering, effekten på landets socialekonomiska utveckling och bevarandet av regional fred och säkerhet. Parlamentet anser att särskilda kriterier för korruptionsbekämpning bör utarbetas i fördraget.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU:s medlemsstater att främja införandet av starka anti-korruptionsmekanismer i det framtida fördraget i enlighet med punkt 3 i EU:s uttalande av den 12 juli 2011. Parlamentet påminner om det måste tas med en hänvisning till korruption, varvid hänvisningen måste vara förenlig med relevanta tillämpliga internationella instrument, och vidtas ändamålsenliga åtgärder för att förhindra sådana brott. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU:s medlemsstater att främja införandet av starka anti-korruptionsmekanismer i det framtida fördraget i enlighet med punkt 3 i EU:s uttalande av den 12 juli 2011. Parlamentet påminner om det måste tas med en hänvisning till korruption, varvid hänvisningen måste vara förenlig med relevanta tillämpliga internationella instrument, och vidtas ändamålsenliga åtgärder för att förhindra sådana brott.

| 14. | Europaparlamentet begär att dessa kriterier ska utarbetas till gemensamma operativa riktlinjer för riskbedömningar som en grund för beslutsfattande om vapenöverföringar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att dessa kriterier ska utarbetas till gemensamma operativa riktlinjer för riskbedömningar som en grund för beslutsfattande om vapenöverföringar.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att, utan hinder av resultatet av förhandlingarna om vapenhandelsfördraget, fortsätta upprätthålla strängast möjliga standarder och tolkning av rådets gemensamma ståndpunkt om vapenexport (2008/944/Gusp) och dess åtta kriterier, särskilt med avseende på internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att, utan hinder av resultatet av förhandlingarna om vapenhandelsfördraget, fortsätta upprätthålla strängast möjliga standarder och tolkning av rådets gemensamma ståndpunkt om vapenexport (2008/944/Gusp) och dess åtta kriterier, särskilt med avseende på internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt.

Tillämpning och rapporteringskrav

| 16. | Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra vapenhandelsfördraget på ett effektivt och trovärdigt sätt, och betonar redovisningsskyldighet, insyn, ansvar hos de undertecknande staterna och stärkt samordning mellan de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra vapenhandelsfördraget på ett effektivt och trovärdigt sätt, och betonar redovisningsskyldighet, insyn, ansvar hos de undertecknande staterna och stärkt samordning mellan de behöriga myndigheterna.

| 17. | Europaparlamentet betonar att ett robust vapenhandelsfördrag måste innehålla bestämmelser och riktmärken där de undertecknande staterna åtar sig att anta nationell lagstiftning och att inrätta en nationell kontrollmyndighet för alla typer av överföringar av föremål som omfattas av fördraget samt uppfylla alla krav på rapportering och genomförande. Parlamentet anser att vapenhandelsfördraget ska täcka slutanvändarnas kontroller och förmedlingsverksamhet, t.ex. registrering av aktörer och licensiering av deras aktiviteter, bifogande genom sökandes försorg av nödvändig information och fullständig styrkande dokumentation före beviljande av exportlicens samt lagstiftande åtgärder som straffbelägger alla överföringar av konventionella vapen – och tillhörande ammunition – som inte är licensierade av nationella myndigheter och enligt fördraget. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att ett robust vapenhandelsfördrag måste innehålla bestämmelser och riktmärken där de undertecknande staterna åtar sig att anta nationell lagstiftning och att inrätta en nationell kontrollmyndighet för alla typer av överföringar av föremål som omfattas av fördraget samt uppfylla alla krav på rapportering och genomförande. Parlamentet anser att vapenhandelsfördraget ska täcka slutanvändarnas kontroller och förmedlingsverksamhet, t.ex. registrering av aktörer och licensiering av deras aktiviteter, bifogande genom sökandes försorg av nödvändig information och fullständig styrkande dokumentation före beviljande av exportlicens samt lagstiftande åtgärder som straffbelägger alla överföringar av konventionella vapen – och tillhörande ammunition – som inte är licensierade av nationella myndigheter och enligt fördraget.

| 18. | Europaparlamentet anser att ett effektivt genomförande av fördraget kommer att vara beroende av ett främjande av öppenhet samt utbyte mellan de undertecknande staterna av information om och de bästa metoderna för beslut om export, import och överföring av vapen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att ett effektivt genomförande av fördraget kommer att vara beroende av ett främjande av öppenhet samt utbyte mellan de undertecknande staterna av information om och de bästa metoderna för beslut om export, import och överföring av vapen.

| 19. | Europaparlamentet anser att erfarenheten från FN:s växande register över konventionella vapen kommer att underlätta uppbyggandet av sådan insyn och utbyte av information, och efterlyser ytterligare utvidgning av vapenkategorierna i registret, bl.a. handeldvapen, lätta vapen och ammunition. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att erfarenheten från FN:s växande register över konventionella vapen kommer att underlätta uppbyggandet av sådan insyn och utbyte av information, och efterlyser ytterligare utvidgning av vapenkategorierna i registret, bl.a. handeldvapen, lätta vapen och ammunition.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser därför att vapenhandelsfördraget i form av verkningsfulla och tydliga bestämmelser ska begära regelbundna årliga rapporter från de undertecknande staterna om alla vapenöverföringsbeslut, inklusive information om typerna, mängderna och mottagarna av utrustning som godkänns för överföring, och om genomförandet av fördraget i hela dess räckvidd och med alla bestämmelser. Parlamentet efterlyser att vapenhandelsfördraget också ska kräva att de undertecknande staterna inrättar system för detaljerad diarieföring för åtminstone 20 år med avseende på all internationell handel och alla internationella transaktioner som behandlas inom ramen för det nationella kontrollsystemet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser därför att vapenhandelsfördraget i form av verkningsfulla och tydliga bestämmelser ska begära regelbundna årliga rapporter från de undertecknande staterna om alla vapenöverföringsbeslut, inklusive information om typerna, mängderna och mottagarna av utrustning som godkänns för överföring, och om genomförandet av fördraget i hela dess räckvidd och med alla bestämmelser. Parlamentet efterlyser att vapenhandelsfördraget också ska kräva att de undertecknande staterna inrättar system för detaljerad diarieföring för åtminstone 20 år med avseende på all internationell handel och alla internationella transaktioner som behandlas inom ramen för det nationella kontrollsystemet.

| 21. | Europaparlamentet begär att en särskild stödenhet för genomförande av vapenhandelsfördraget upprättas. Enheten skulle bl.a. sammanställa och analysera de undertecknande staternas rapporter. Parlamentet begär även att FN:s generalsekreterare offentliggör en årsrapport med ytterligare förslag för stärkandet av fördragets bestämmelser. Parlamentet efterlyser att stödenheten för genomförande av vapenhandelsfördraget ges rätt att även analysera uppgifter om vapenöverföringar och identifiera avvikelser och potentiella överträdelser av fördraget samt rapportera till alla de undertecknande staterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet begär att en särskild stödenhet för genomförande av vapenhandelsfördraget upprättas. Enheten skulle bl.a. sammanställa och analysera de undertecknande staternas rapporter. Parlamentet begär även att FN:s generalsekreterare offentliggör en årsrapport med ytterligare förslag för stärkandet av fördragets bestämmelser. Parlamentet efterlyser att stödenheten för genomförande av vapenhandelsfördraget ges rätt att även analysera uppgifter om vapenöverföringar och identifiera avvikelser och potentiella överträdelser av fördraget samt rapportera till alla de undertecknande staterna.

| 22. | Europaparlamentet begär att alla sådana rapporter blir offentliga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet begär att alla sådana rapporter blir offentliga.

| 23. | Europaparlamentet begär årsmöten för de undertecknande staterna samt granskningskonferenser vart femte år där organisationer från det civila samhället uppmanas att delta. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet begär årsmöten för de undertecknande staterna samt granskningskonferenser vart femte år där organisationer från det civila samhället uppmanas att delta.

| 24. | Europaparlamentet anser att den långsiktiga framgången för vapenhandelsfördraget är beroende av full insyn och redovisningsskyldighet till de behöriga nationella myndigheterna, inklusive parlamentariska kontrollorgan, i länder som exporterar och importerar vapen. Parlamentet begär därför robusta insynsmekanismer, bl.a. årsrapporter, för att stärka parlamentens roll av att hålla sina regeringar ansvariga för beslut om export, import och överföringar av vapen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att den långsiktiga framgången för vapenhandelsfördraget är beroende av full insyn och redovisningsskyldighet till de behöriga nationella myndigheterna, inklusive parlamentariska kontrollorgan, i länder som exporterar och importerar vapen. Parlamentet begär därför robusta insynsmekanismer, bl.a. årsrapporter, för att stärka parlamentens roll av att hålla sina regeringar ansvariga för beslut om export, import och överföringar av vapen.

| 25. | Europaparlamentet anser att en undertecknande stat som begär stöd för att genomföra sina åtaganden enligt vapenhandelsfördraget bör få nödvändigt stöd och teknisk hjälp. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att fortsätta sin uppsökande verksamhet och utöka sin assistans i t.ex. rättsligt bistånd, institutionsbyggande, administrativt stöd och stöd till att förbättra nationell sakkunskap hos alla organ som medverkar i kontrollen av vapenöverföring, såsom organisationer i det civila samhället och parlament. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att en undertecknande stat som begär stöd för att genomföra sina åtaganden enligt vapenhandelsfördraget bör få nödvändigt stöd och teknisk hjälp. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att fortsätta sin uppsökande verksamhet och utöka sin assistans i t.ex. rättsligt bistånd, institutionsbyggande, administrativt stöd och stöd till att förbättra nationell sakkunskap hos alla organ som medverkar i kontrollen av vapenöverföring, såsom organisationer i det civila samhället och parlament.

EU:s och Europaparlamentets roll

| 26. | Europaparlamentet är medvetet om den samstämda och konsekventa roll som EU och medlemsstaterna har i stödet till den internationella process som ska fastställa ett vapenhandelsfördrag. Parlamentet efterlyser fortsatt åtagande och uppsökande verksamhet inför konferensen, bl.a. på den högsta politiska nivån i démarcher och möten inför konferensen i juli samt i ratificerings- och genomförandeprocessen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är medvetet om den samstämda och konsekventa roll som EU och medlemsstaterna har i stödet till den internationella process som ska fastställa ett vapenhandelsfördrag. Parlamentet efterlyser fortsatt åtagande och uppsökande verksamhet inför konferensen, bl.a. på den högsta politiska nivån i démarcher och möten inför konferensen i juli samt i ratificerings- och genomförandeprocessen.

| 27. | Europaparlamentet anser att EU:s svar till FN:s generalsekreterares begäran om synpunkter på inslagen i ett vapenhandelsfördrag representerar en lämplig grund för samordnade åtgärder av EU:s medlemsstater på den internationella konferensen om vapenhandelsfördraget. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att EU:s svar till FN:s generalsekreterares begäran om synpunkter på inslagen i ett vapenhandelsfördrag representerar en lämplig grund för samordnade åtgärder av EU:s medlemsstater på den internationella konferensen om vapenhandelsfördraget.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten att inleda nära samråd och samordning med alla EU:s medlemsstater för att se till att EU uppträder enat och företräder en stark ståndpunkt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten att inleda nära samråd och samordning med alla EU:s medlemsstater för att se till att EU uppträder enat och företräder en stark ståndpunkt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i linje med sitt åtagande i Lissabonfördraget upprätthålla unionens ståndpunkter som framförts som svar till FN:s generalsekreterare på konferensen i syfte att säkra ett ambitiöst resultat och ett robust vapenhandelsfördrag. Parlamentet uppmanar därför EU:s medlemsstater att öppet och otvetydigt ge uttryck för sitt stöd för EU:s delegation när den deltar i förhandlingarna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i linje med sitt åtagande i Lissabonfördraget upprätthålla unionens ståndpunkter som framförts som svar till FN:s generalsekreterare på konferensen i syfte att säkra ett ambitiöst resultat och ett robust vapenhandelsfördrag. Parlamentet uppmanar därför EU:s medlemsstater att öppet och otvetydigt ge uttryck för sitt stöd för EU:s delegation när den deltar i förhandlingarna.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att verka för att det kommande fördraget får en robust utformning, i fråga både om innehåll och medlemskap. Parlamentet uppmanar likaså med kraft Förenta staterna att frångå sin ståndpunkt om att vapenhandelsfördraget måste förhandlas fram på grundval av konsensus. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att verka för att det kommande fördraget får en robust utformning, i fråga både om innehåll och medlemskap. Parlamentet uppmanar likaså med kraft Förenta staterna att frångå sin ståndpunkt om att vapenhandelsfördraget måste förhandlas fram på grundval av konsensus.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens redogörelse, i linje med artikel 34.1 i fördraget om Europeiska unionen, att lägga fram EU:s ståndpunkt för parlamentet inför konferensen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens redogörelse, i linje med artikel 34.1 i fördraget om Europeiska unionen, att lägga fram EU:s ståndpunkt för parlamentet inför konferensen.

*

* *

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Förenta nationerna samt EU-medlemsstaternas nationella parlament. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Förenta nationerna samt EU-medlemsstaternas nationella parlament.

---

(1)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/499/77/PDF/N0649977.pdf?OpenElement

(2)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N09/464/71/PDF/N0946471.pdf?OpenElement

(3)  EUT L 152, 18.6.2010, s. 14.

(4)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

(5)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 342.

(6)  EUT C 66 E, 20.3.2009, s. 48.

(7)  EUT C 21 E, 28.1.2010, s. 2.

(8)  EUT L 146, 10.6.2009, s. 1.

(9)  http://www.sipri.org:9090/research/armaments/transfers/transparency/ national_reports/united_states/CRS_Report_DN_03-10.pdf/view

(10)  FN:s generalförsamlings resolution 61/89.

(11)  FN:s generalförsamlings resolution 63/240.

(12)  Uppgifterna kommer från Sipris trendindexvärden (uttryckta i US dollar i 1990 års fasta priser), som är tillgängliga på: http://www.sipri.org/databases/armstransfers/background/explanations2_default

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/63

---

Onsdagen den 13 juni 2012Uppföljning av valen i Demokratiska republiken Kongo

P7_TA(2012)0252

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2012 om valövervakning i Demokratiska republiken Kongo (2012/2673(RSP))

2013/C 332 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förklaringen om principer för internationell valövervakning, som utfärdades i FN i oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om principer för internationell valövervakning, som utfärdades i FN i oktober 2005,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, som Demokratiska republiken Kongo (DRK) ratificerade 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, som Demokratiska republiken Kongo (DRK) ratificerade 1982,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens meddelande om EU:s stöd till och övervakning av val, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens meddelande om EU:s stöd till och övervakning av val,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000,

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens resolution av den 22 november 2007 om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt de östra delarna, och dess konsekvenser för regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens resolution av den 22 november 2007 om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt de östra delarna, och dess konsekvenser för regionen,

| — | med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2009/769/Gusp av den 19 oktober 2009 om ändring av gemensam åtgärd 2007/405/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag inom ramen för reformen av säkerhetssektorn och dess samverkan med rättsväsendet i Demokratiska republiken Kongo (Eupol RD Congo), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2009/769/Gusp av den 19 oktober 2009 om ändring av gemensam åtgärd 2007/405/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag inom ramen för reformen av säkerhetssektorn och dess samverkan med rättsväsendet i Demokratiska republiken Kongo (Eupol RD Congo),

| — | med beaktande av uppdraget Eusec RD Congo för reformen av säkerhetssektorn (rådets gemensamma åtgärd 2005/355/Gusp av den 2 maj 2005 om Europeiska unionens rådgivnings- och biståndsuppdrag för reform av säkerhetssektorn i Demokratiska republiken Kongo), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppdraget Eusec RD Congo för reformen av säkerhetssektorn (rådets gemensamma åtgärd 2005/355/Gusp av den 2 maj 2005 om Europeiska unionens rådgivnings- och biståndsuppdrag för reform av säkerhetssektorn i Demokratiska republiken Kongo),

| — | med beaktande av mandatet för EU:s valövervakningsuppdrag till parlaments- och presidentvalet den 28 november 2011, om att tillhandahålla en ingående, opartisk och oberoende utvärdering av valprocessen, i enlighet med nationell och regional rätt och med internationella normer och fördrag som undertecknats av Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mandatet för EU:s valövervakningsuppdrag till parlaments- och presidentvalet den 28 november 2011, om att tillhandahålla en ingående, opartisk och oberoende utvärdering av valprocessen, i enlighet med nationell och regional rätt och med internationella normer och fördrag som undertecknats av Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av mandatet för Europaparlamentets delegation som har anslutit sig till EU:s valövervakningsuppdrag och stöder dess slutsatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mandatet för Europaparlamentets delegation som har anslutit sig till EU:s valövervakningsuppdrag och stöder dess slutsatser,

| — | med beaktande av uttalandet av 20 december 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om valprocessen i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av 20 december 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om valprocessen i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av de gemensamma uttalandena av den 2 december 2011 och den 7 juni 2012 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant, Catherine Ashton, och kommissionsledamot Andris Piebalgs om valet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma uttalandena av den 2 december 2011 och den 7 juni 2012 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant, Catherine Ashton, och kommissionsledamot Andris Piebalgs om valet,

| — | med beaktande av uttalandet av 20 december 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om valprocessen i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av 20 december 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om valprocessen i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av slutrapporten och rekommendationerna från EU:s valövervakningsuppdrag till parlaments- och presidentvalet i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten och rekommendationerna från EU:s valövervakningsuppdrag till parlaments- och presidentvalet i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av den oberoende nationella valkommissionens rekommendationer från april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den oberoende nationella valkommissionens rekommendationer från april 2012,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 122 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I sin slutrapport konstaterar EU:s valövervakningsuppdrag till Demokratiska republiken Kongo att valprocessen brast i öppenhet och trovärdighet med hänsyn till de många oegentligheter och det omfattande fusk som konstaterats. |
| --- | --- |

A.

I sin slutrapport konstaterar EU:s valövervakningsuppdrag till Demokratiska republiken Kongo att valprocessen brast i öppenhet och trovärdighet med hänsyn till de många oegentligheter och det omfattande fusk som konstaterats.

| B. | EU:s valövervakningsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo har utfärdat 22 rekommendationer till de kongolesiska myndigheterna i syfte att avsevärt förbättra insyn och trovärdighet i samband med val. Rekommendationerna är tekniskt genomförbara före de kommande provins- och lokalvalen. |
| --- | --- |

B.

EU:s valövervakningsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo har utfärdat 22 rekommendationer till de kongolesiska myndigheterna i syfte att avsevärt förbättra insyn och trovärdighet i samband med val. Rekommendationerna är tekniskt genomförbara före de kommande provins- och lokalvalen.

| C. | När vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton uttalade sig på EU:s vägnar upprepade hon EU:s oro över de allvarliga brister och den avsaknad av insyn som bland annat rapporterades av EU:s valövervakningsuppdrag avseende sammanställningen och offentliggörandet av valresultaten. |
| --- | --- |

C.

När vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton uttalade sig på EU:s vägnar upprepade hon EU:s oro över de allvarliga brister och den avsaknad av insyn som bland annat rapporterades av EU:s valövervakningsuppdrag avseende sammanställningen och offentliggörandet av valresultaten.

| D. | Trots de brister som de kongolesiska myndigheterna själva och även den oberoende nationella valkommissionen har konstaterat, bekräftade Demokratiska republiken Kongos högsta domstol valresultaten från båda valen och meddelade den 16 december 2011 att den sittande presidenten Joseph Kabila hade blivit omvald. |
| --- | --- |

D.

Trots de brister som de kongolesiska myndigheterna själva och även den oberoende nationella valkommissionen har konstaterat, bekräftade Demokratiska republiken Kongos högsta domstol valresultaten från båda valen och meddelade den 16 december 2011 att den sittande presidenten Joseph Kabila hade blivit omvald.

| E. | Fristen för att anordna provins- och lokalval, det vill säga den 25 mars 2012, respekterades inte och den 6 juni 2012 meddelade ordföranden för den oberoende nationella valkommissionen en ny tidsplan för provins- och lokalvalen som förlänger valprocessen till 2014. |
| --- | --- |

E.

Fristen för att anordna provins- och lokalval, det vill säga den 25 mars 2012, respekterades inte och den 6 juni 2012 meddelade ordföranden för den oberoende nationella valkommissionen en ny tidsplan för provins- och lokalvalen som förlänger valprocessen till 2014.

| F. | Myndigheten för medieövervakning (Conseil Supérieur de l’Audiovisuel et de la Communication, CSAC) har inte kunnat garantera principen om lika deltagande i medier för alla kandidater. |
| --- | --- |

F.

Myndigheten för medieövervakning (Conseil Supérieur de l’Audiovisuel et de la Communication, CSAC) har inte kunnat garantera principen om lika deltagande i medier för alla kandidater.

| G. | Straffriheten för de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna skapar otrygghet och demokratiseringsprocessen i Demokratiska republiken Kongo ger fortfarande upphov till oro med tanke på att de politiskt grundade kränkningarna av de mänskliga rättigheterna ökade under upptakten till presidentvalet. |
| --- | --- |

G.

Straffriheten för de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna skapar otrygghet och demokratiseringsprocessen i Demokratiska republiken Kongo ger fortfarande upphov till oro med tanke på att de politiskt grundade kränkningarna av de mänskliga rättigheterna ökade under upptakten till presidentvalet.

| H. | Människorättsaktivister och journalister i Demokratiska republiken Kongo förföljs i allt större utsträckning och utsätts för godtyckliga gripanden och hot. |
| --- | --- |

H.

Människorättsaktivister och journalister i Demokratiska republiken Kongo förföljs i allt större utsträckning och utsätts för godtyckliga gripanden och hot.

| I. | Mordet på Floribert Chebeya Bahizire, en av landets främsta människorättsaktivister, och behandlingen av detta ärende utgör inte bara ett brott utan också en mycket negativ signal för alla kongolesiska människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

I.

Mordet på Floribert Chebeya Bahizire, en av landets främsta människorättsaktivister, och behandlingen av detta ärende utgör inte bara ett brott utan också en mycket negativ signal för alla kongolesiska människorättsförsvarare.

| J. | Många problem har hopat sig under förvalsperioden, bl.a. övergången till en enda omgång i presidentvalet, en icke validerad röstlängd, bristande legitimitet för den oberoende nationella valkommissionen, otillräcklig och dåligt tillämpad lagstiftning och utnämningen av domare i högsta domstolen. |
| --- | --- |

J.

Många problem har hopat sig under förvalsperioden, bl.a. övergången till en enda omgång i presidentvalet, en icke validerad röstlängd, bristande legitimitet för den oberoende nationella valkommissionen, otillräcklig och dåligt tillämpad lagstiftning och utnämningen av domare i högsta domstolen.

| K. | Europaparlamentet stöder, inom ramarna för del A i den tionde europeiska utvecklingsfonden, projekt för goda styrelseformer och genomförandet av demokratiska och öppna val. |
| --- | --- |

K.

Europaparlamentet stöder, inom ramarna för del A i den tionde europeiska utvecklingsfonden, projekt för goda styrelseformer och genomförandet av demokratiska och öppna val.

| L. | Europaparlamentet noterar att EU:s ekonomiska stöd till valen uppgår till 47,5 miljoner euro och ytterligare 2 miljoner euro till säkerhetsåtgärder. Parlamentet uppskattar det personliga engagemang som de 147 observatörer som ingick i EU:s valövervakningsuppdrag för president- och parlamentsvalen visade. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet noterar att EU:s ekonomiska stöd till valen uppgår till 47,5 miljoner euro och ytterligare 2 miljoner euro till säkerhetsåtgärder. Parlamentet uppskattar det personliga engagemang som de 147 observatörer som ingick i EU:s valövervakningsuppdrag för president- och parlamentsvalen visade.

| M. | FN:s säkerhetsråd förlängde i sin resolution 1991 av den 28 juni 2011 mandatet för Förenta nationernas stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco) till den 30 juni 2012. |
| --- | --- |

M.

FN:s säkerhetsråd förlängde i sin resolution 1991 av den 28 juni 2011 mandatet för Förenta nationernas stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco) till den 30 juni 2012.

| N. | Stigande arbetslöshet, försämrade sociala villkor och ökad fattigdom bland befolkningen är andra avgörande faktorer som bidrar till den politiska instabiliteten i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

N.

Stigande arbetslöshet, försämrade sociala villkor och ökad fattigdom bland befolkningen är andra avgörande faktorer som bidrar till den politiska instabiliteten i Demokratiska republiken Kongo.

| O. | Det finns 1,7 miljoner internflyktingar i landet och 426 000 kongolesiska flyktingar i grannländerna. |
| --- | --- |

O.

Det finns 1,7 miljoner internflyktingar i landet och 426 000 kongolesiska flyktingar i grannländerna.

| 1. | Europaparlamentet menar att skapandet av ett demokratiskt samhälle framför allt kräver att de politiska ledarna, regeringen samt oppositionen har en stark politisk vilja och en ambitiös vision att bygga politiska institutioner som garanterar befolkningens mänskliga, medborgerliga, politiska, sociala, ekonomiska och miljömässiga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet menar att skapandet av ett demokratiskt samhälle framför allt kräver att de politiska ledarna, regeringen samt oppositionen har en stark politisk vilja och en ambitiös vision att bygga politiska institutioner som garanterar befolkningens mänskliga, medborgerliga, politiska, sociala, ekonomiska och miljömässiga rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet anser att de politiska ledarna, det civila samhällets organisationer, de religiösa ledarna och kvinnoorganisationerna i Demokratiska republiken Kongo bör nå nationell konsensus om lämpliga demokratiska institutioner och nya, överenskomna förfaranden som kan bidra till att demokratiska metoder genomförs. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de politiska ledarna, det civila samhällets organisationer, de religiösa ledarna och kvinnoorganisationerna i Demokratiska republiken Kongo bör nå nationell konsensus om lämpliga demokratiska institutioner och nya, överenskomna förfaranden som kan bidra till att demokratiska metoder genomförs.

| 3. | Europaparlamentet anser att ett oberoende system för rättsväsendet och medierna är av grundläggande betydelse för att utforma och reglera den demokratiska processen i syfte att stärka rättsstaten, bygga upp demokratiska institutioner – inklusive ett fungerande parlament som representerar politisk mångfald – samt stärka det civila samhällets roll. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att ett oberoende system för rättsväsendet och medierna är av grundläggande betydelse för att utforma och reglera den demokratiska processen i syfte att stärka rättsstaten, bygga upp demokratiska institutioner – inklusive ett fungerande parlament som representerar politisk mångfald – samt stärka det civila samhällets roll.

| 4. | Europaparlamentet anser att val är nödvändiga men inte tillräckliga för att skapa förutsättningar för en demokratiseringsprocess som handlar om mer än att bara anordna val. För att den demokratiska processen ska lyckas anser parlamentet att det är viktigt att i förbindelse med ett lands sociala och ekonomiska utveckling respektera befolkningens grundläggande rättigheter, t.ex. sysselsättning, hälsa och utbildning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att val är nödvändiga men inte tillräckliga för att skapa förutsättningar för en demokratiseringsprocess som handlar om mer än att bara anordna val. För att den demokratiska processen ska lyckas anser parlamentet att det är viktigt att i förbindelse med ett lands sociala och ekonomiska utveckling respektera befolkningens grundläggande rättigheter, t.ex. sysselsättning, hälsa och utbildning.

| 5. | Europaparlamentet gläder sig över det kongolesiska folkets massiva mobilisering i samband med president- och parlamentsvalet i november 2011, vilket är ett bevis för folkets starka önskan om att bygga upp en verklig demokrati i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet gläder sig över det kongolesiska folkets massiva mobilisering i samband med president- och parlamentsvalet i november 2011, vilket är ett bevis för folkets starka önskan om att bygga upp en verklig demokrati i Demokratiska republiken Kongo.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att inleda en politisk dialog med alla parter, inbegripet oppositionsstyrkorna och det civila samhället, för att bana väg för en verklig demokrati och politiska reformer i landet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att inleda en politisk dialog med alla parter, inbegripet oppositionsstyrkorna och det civila samhället, för att bana väg för en verklig demokrati och politiska reformer i landet.

| 7. | Europaparlamentet understryker vikten av att det inrättas en författningsdomstol så att bättre insyn kan garanteras i valprocessen, i synnerhet i samband med behandlingen av tvister i valfrågor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker vikten av att det inrättas en författningsdomstol så att bättre insyn kan garanteras i valprocessen, i synnerhet i samband med behandlingen av tvister i valfrågor.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar på nytt att den oberoende nationella valkommissionen inte har lyckats med sitt uppdrag, och efterlyser grundläggande reformer inom åtskilliga områden efter det att dess sammansättning har setts över och valkommissionen blivit verkligt partsammansatt och i högre grad representativ för det kongolesiska civilsamhället. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar på nytt att den oberoende nationella valkommissionen inte har lyckats med sitt uppdrag, och efterlyser grundläggande reformer inom åtskilliga områden efter det att dess sammansättning har setts över och valkommissionen blivit verkligt partsammansatt och i högre grad representativ för det kongolesiska civilsamhället.

| 9. | Europaparlamentet gläder sig åt att den oberoende nationella valkommissionen är villig att återupprätta tilliten bland de olika aktörerna och genomföra de rekommendationer som EU:s valövervakningsuppdrag utarbetat, och uppmanar mot bakgrund av detta valkommissionen att ange hur man konkret kommer att gå tillväga. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet gläder sig åt att den oberoende nationella valkommissionen är villig att återupprätta tilliten bland de olika aktörerna och genomföra de rekommendationer som EU:s valövervakningsuppdrag utarbetat, och uppmanar mot bakgrund av detta valkommissionen att ange hur man konkret kommer att gå tillväga.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på det kongolesiska civilsamhällets viktiga roll i valprocessen för att främja informationen till medborgarna och den nationella övervakningen. Parlamentet uppmanar därför EU och det internationella samfundet att bistå Demokratiska republiken Kongo i ansträngningarna att konsolidera demokratin och freden samt att stödja dels de kongolesiska frivilligorganisationernas arbete för att informera väljarna och på plats övervaka valen, dels den kongolesiska befolkningens strävanden för att uppnå demokrati och social rättvisa. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet insisterar på det kongolesiska civilsamhällets viktiga roll i valprocessen för att främja informationen till medborgarna och den nationella övervakningen. Parlamentet uppmanar därför EU och det internationella samfundet att bistå Demokratiska republiken Kongo i ansträngningarna att konsolidera demokratin och freden samt att stödja dels de kongolesiska frivilligorganisationernas arbete för att informera väljarna och på plats övervaka valen, dels den kongolesiska befolkningens strävanden för att uppnå demokrati och social rättvisa.

| 11. | Europaparlamentet anser att myndigheten för medieövervakning måste ges en verklig och effektiv roll för att garantera att principen om lika deltagande i medier för alla kandidater tillämpas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att myndigheten för medieövervakning måste ges en verklig och effektiv roll för att garantera att principen om lika deltagande i medier för alla kandidater tillämpas.

| 12. | Europaparlamentet fördömer med kraft det beklagliga våldet och kränkningarna av de grundläggande rättigheterna i samband med valet den 28 november 2011, och uppmanar de kongolesiska myndigheterna att göra allt för att genomföra nödvändiga utredningar och hitta de skyldiga. Parlamentet uppskattar och uppmuntrar säkerhetsstyrkornas och ordningsmaktens arbete för att på ett effektivt sätt ta itu med alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fördömer med kraft det beklagliga våldet och kränkningarna av de grundläggande rättigheterna i samband med valet den 28 november 2011, och uppmanar de kongolesiska myndigheterna att göra allt för att genomföra nödvändiga utredningar och hitta de skyldiga. Parlamentet uppskattar och uppmuntrar säkerhetsstyrkornas och ordningsmaktens arbete för att på ett effektivt sätt ta itu med alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att det inte har gjorts några större framsteg i de brottsutredningar som inletts om människorättskränkningar, framför allt massvåldtäkter, och att rättsväsendet i stor utsträckning fortfarande inte är i stånd att ge offren upprättelse och ersättning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att det inte har gjorts några större framsteg i de brottsutredningar som inletts om människorättskränkningar, framför allt massvåldtäkter, och att rättsväsendet i stor utsträckning fortfarande inte är i stånd att ge offren upprättelse och ersättning.

| 14. | Europaparlamentet är bekymrat över att människorättsaktivisten Chebeyas mördare, trots ett domstolsbeslut, fortfarande är på fri fot. Parlamentet uppmanar med kraft det kongolesiska rättsväsendet att beakta överklagandet från Chebeyas änka och att fastställa en frist för behandling av denna överklagan. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är bekymrat över att människorättsaktivisten Chebeyas mördare, trots ett domstolsbeslut, fortfarande är på fri fot. Parlamentet uppmanar med kraft det kongolesiska rättsväsendet att beakta överklagandet från Chebeyas änka och att fastställa en frist för behandling av denna överklagan.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar i yttrandefrihetens namn de kongolesiska myndigheterna att varken direkt eller indirekt hindra distributionen i Demokratiska republiken Kongo av regissören Thierry Michels dokumentärfilm om detta fall. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar i yttrandefrihetens namn de kongolesiska myndigheterna att varken direkt eller indirekt hindra distributionen i Demokratiska republiken Kongo av regissören Thierry Michels dokumentärfilm om detta fall.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar den kongolesiska regeringen att beslutsamt engagera sig för en verklig politisk praxis som respekterar samtliga mänskliga rättigheter, däribland yttrande- och åsiktsfriheten, mötesfriheten, religionsfriheten samt avskaffandet av diskriminering på grund av kön eller sexuell läggning. Parlamentet betonar vikten av att stärka rättsstaten, samhällsstyrningen, kampen mot korruption och kontrollen över underrättelsetjänsten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar den kongolesiska regeringen att beslutsamt engagera sig för en verklig politisk praxis som respekterar samtliga mänskliga rättigheter, däribland yttrande- och åsiktsfriheten, mötesfriheten, religionsfriheten samt avskaffandet av diskriminering på grund av kön eller sexuell läggning. Parlamentet betonar vikten av att stärka rättsstaten, samhällsstyrningen, kampen mot korruption och kontrollen över underrättelsetjänsten.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar den sittande regeringen i Demokratiska republiken Kongo att öka sina nationella ansträngningar för att garantera rättsstaten och säkerheten för det kongolesiska folket i hela landet. Eftersom premiärministern är ansvarig för regeringens offentliga finanser uppmanar parlamentet honom att se till att en ekonomisk förvaltning av högsta standard och ett sunt budgetförfarande blir norm i den politik som förs av Demokratiska republiken Kongos regering. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar den sittande regeringen i Demokratiska republiken Kongo att öka sina nationella ansträngningar för att garantera rättsstaten och säkerheten för det kongolesiska folket i hela landet. Eftersom premiärministern är ansvarig för regeringens offentliga finanser uppmanar parlamentet honom att se till att en ekonomisk förvaltning av högsta standard och ett sunt budgetförfarande blir norm i den politik som förs av Demokratiska republiken Kongos regering.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att diskrimineringen av kvinnor, som förhindrar deras fulla deltagande i det politiska livet, fortgår trots att principerna om jämställdhet och om en jämn könsfördelning i de olika beslutsinstanserna fastställts i författningen. Parlamentet föreslår att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att garantera kvinnornas integration i det politiska livet och att vallagen ändras för att garantera principen om en jämn könsfördelning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att diskrimineringen av kvinnor, som förhindrar deras fulla deltagande i det politiska livet, fortgår trots att principerna om jämställdhet och om en jämn könsfördelning i de olika beslutsinstanserna fastställts i författningen. Parlamentet föreslår att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att garantera kvinnornas integration i det politiska livet och att vallagen ändras för att garantera principen om en jämn könsfördelning.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den oberoende nationella valkommissionens beslut (nr 019/CEN/BUR/12), som tillkännagavs i ett pressmeddelande av den 6 juni 2012, att fastställa en ny tidsplan för provins- och lokalvalen som förlänger valprocessen till 2014. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar den oberoende nationella valkommissionens beslut (nr 019/CEN/BUR/12), som tillkännagavs i ett pressmeddelande av den 6 juni 2012, att fastställa en ny tidsplan för provins- och lokalvalen som förlänger valprocessen till 2014.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar den nationella valkommissionen att lägga fram en organisationsplan och budgetplan som klart och tydligt skisserar hur de kommande valen kommer att organiseras. Planerna bör läggas fram alla politiska partier och för civilsamhället för godkännande. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar den nationella valkommissionen att lägga fram en organisationsplan och budgetplan som klart och tydligt skisserar hur de kommande valen kommer att organiseras. Planerna bör läggas fram alla politiska partier och för civilsamhället för godkännande.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar alla i presidentmajoriteten, oppositionen och den offentliga förvaltningen samt civilsamhället och den kongolesiska befolkningen i allmänhet, att se till att de kommande valen som ingår i den nya tidsplanen för val för perioden 2012–2014 är öppna och tillförlitliga och att mänskliga rättigheter och grundläggande friheter respekteras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar alla i presidentmajoriteten, oppositionen och den offentliga förvaltningen samt civilsamhället och den kongolesiska befolkningen i allmänhet, att se till att de kommande valen som ingår i den nya tidsplanen för val för perioden 2012–2014 är öppna och tillförlitliga och att mänskliga rättigheter och grundläggande friheter respekteras.

| 22. | Europaparlamentet uppäntrar kommissionen och medlemsstaterna att kräva att rekommendationerna från EU:s valövervakningsuppdrag effektivt måste genomföras för att den kongolesiska valprocessen ska beviljas bidrag från unionen |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppäntrar kommissionen och medlemsstaterna att kräva att rekommendationerna från EU:s valövervakningsuppdrag effektivt måste genomföras för att den kongolesiska valprocessen ska beviljas bidrag från unionen

| 23. | Europaparlamentet understryker att den säkerhetsmässiga och humanitära situationen i landet fortfarande utgör ett hot mot stabiliteten i regionen, och betonar att fred, säkerhet, demokrati och goda styrelseformer är förutsättningar för en långsiktig utveckling av Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att den säkerhetsmässiga och humanitära situationen i landet fortfarande utgör ett hot mot stabiliteten i regionen, och betonar att fred, säkerhet, demokrati och goda styrelseformer är förutsättningar för en långsiktig utveckling av Demokratiska republiken Kongo.

| 24. | Europaparlamentet kräver att det kongolesiska parlamentet ska bli delaktigt i övervakningen av gruvsektorn och att man bör överväga att genomföra en oberoende undersökning för att säkerställa att sektorn bedriver sin verksamhet på ett öppet sätt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att det kongolesiska parlamentet ska bli delaktigt i övervakningen av gruvsektorn och att man bör överväga att genomföra en oberoende undersökning för att säkerställa att sektorn bedriver sin verksamhet på ett öppet sätt.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att det inrättats en post som särskild rapportör för Demokratiska republiken Kongo i FN:s råd för mänskliga rättigheter och att Monuscos mandat förnyats för att skydda civilbefolkningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar att det inrättats en post som särskild rapportör för Demokratiska republiken Kongo i FN:s råd för mänskliga rättigheter och att Monuscos mandat förnyats för att skydda civilbefolkningen.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de kongolesiska myndigheterna att så snart som möjligt ratificera den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar de kongolesiska myndigheterna att så snart som möjligt ratificera den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna i länderna i Stora sjöregionen, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna i länderna i Stora sjöregionen, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo.

---

Torsdagen den 14 juni 2012

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/68

---

Torsdagen den 14 juni 2012Offentliga samråd och dessas tillgänglighet på samtliga EU-språk

P7_TA(2012)0256

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om de offentliga samråden och deras tillgänglighet på samtliga EU-språk (2012/2676(RSP))

2013/C 332 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2010 om smart lagstiftning i Europeiska unionen (COM(2010)0543), i vilket kommissionen meddelade att den under 2011 skulle göra en genomgång av sin samrådspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2010 om smart lagstiftning i Europeiska unionen (COM(2010)0543), i vilket kommissionen meddelade att den under 2011 skulle göra en genomgång av sin samrådspolitik,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av Krakówförklaringen som antogs vid forumet för den inre marknaden den 3–4 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Krakówförklaringen som antogs vid forumet för den inre marknaden den 3–4 oktober 2011,

| — | med beaktande av den muntliga frågan av den 14 mars 2011 till kommissionen angående de offentliga samråden och dessas tillgänglighet på samtliga EU-språk (E-002327/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan av den 14 mars 2011 till kommissionen angående de offentliga samråden och dessas tillgänglighet på samtliga EU-språk (E-002327/2011),

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen har föreslagit att 2013 ska utses till europeiskt medborgarår i syfte att öka allmänhetens kunskaper om de fördelar och rättigheter som EU-medborgarskapet medför och för att uppmuntra medborgarna att aktivt delta i EU:s beslutsfattande. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen har föreslagit att 2013 ska utses till europeiskt medborgarår i syfte att öka allmänhetens kunskaper om de fördelar och rättigheter som EU-medborgarskapet medför och för att uppmuntra medborgarna att aktivt delta i EU:s beslutsfattande.

| B. | Utmaningarna för människor med funktionshinder är större, eftersom de behöver få tillgång till information i ett lämpligt format för att kommunikationen ska underlättas. |
| --- | --- |

B.

Utmaningarna för människor med funktionshinder är större, eftersom de behöver få tillgång till information i ett lämpligt format för att kommunikationen ska underlättas.

| C. | Allmänhetens deltagande är grundläggande i ett demokratiskt styre, och välutformade och välkommunicerade offentliga samråd är ett av de viktigaste verktygen för att ge innehåll åt EU:s politik för öppenhet och insyn. Hittills har de offentliga samrådens potential att överbrygga kommunikations- och informationsklyftan mellan medborgarna och EU inte utnyttjats fullt ut. |
| --- | --- |

C.

Allmänhetens deltagande är grundläggande i ett demokratiskt styre, och välutformade och välkommunicerade offentliga samråd är ett av de viktigaste verktygen för att ge innehåll åt EU:s politik för öppenhet och insyn. Hittills har de offentliga samrådens potential att överbrygga kommunikations- och informationsklyftan mellan medborgarna och EU inte utnyttjats fullt ut.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt kommunicera med vanliga medborgare genom att till fullo utnyttja befintliga kommunikationskanaler för att distribuera information om samråden till allmänheten och genomföra dem på ett målinriktat sätt tillsammans med icke-statliga organisationer och andra intressenter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt kommunicera med vanliga medborgare genom att till fullo utnyttja befintliga kommunikationskanaler för att distribuera information om samråden till allmänheten och genomföra dem på ett målinriktat sätt tillsammans med icke-statliga organisationer och andra intressenter.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att alla EU-medborgares rätt att vända sig till EU-institutionerna på vilket som helst av EU:s officiella språk respekteras och tillämpas till fullo genom att garantera att offentliga samråd görs tillgängliga på EU:s alla officiella språk, att alla samråd behandlas på ett likvärdigt sätt och att det inte förekommer någon språklig diskriminering mellan samråd. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att alla EU-medborgares rätt att vända sig till EU-institutionerna på vilket som helst av EU:s officiella språk respekteras och tillämpas till fullo genom att garantera att offentliga samråd görs tillgängliga på EU:s alla officiella språk, att alla samråd behandlas på ett likvärdigt sätt och att det inte förekommer någon språklig diskriminering mellan samråd.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla samråd kan förstås av vanliga medborgare och att de genomförs under en tidsperiod som är tillräckligt lång för att möjliggöra ett större deltagande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla samråd kan förstås av vanliga medborgare och att de genomförs under en tidsperiod som är tillräckligt lång för att möjliggöra ett större deltagande.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att garantera funktionshindrade människors rätt att konsulteras i ett format som är tillgängligt för dem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att garantera funktionshindrade människors rätt att konsulteras i ett format som är tillgängligt för dem.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/69

---

Torsdagen den 14 juni 2012Situationen i Tibet

P7_TA(2012)0257

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om människorättssituationen i Tibet (2012/2685(RSP))

2013/C 332 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina och Tibet, särskilt resolutionerna av den 27 oktober 2011 (1) och 25 november 2010 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina och Tibet, särskilt resolutionerna av den 27 oktober 2011 (1) och 25 november 2010 (2),

| — | med beaktande av sin tidigare resolution av den 7 april 2011 (3) om förbudet i Nepal mot att rösta i valet till den tibetanska exilregeringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin tidigare resolution av den 7 april 2011 (3) om förbudet i Nepal mot att rösta i valet till den tibetanska exilregeringen,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 36 i Kinas konstitution, som garanterar alla invånare friheten att välja trosuppfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 i Kinas konstitution, som garanterar alla invånare friheten att välja trosuppfattning,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekten för de mänskliga rättigheterna, identitets-, kultur- och religionsfrihet samt föreningsfrihet är grundläggande principer för EU och dess utrikespolitik. |
| --- | --- |

A.

Respekten för de mänskliga rättigheterna, identitets-, kultur- och religionsfrihet samt föreningsfrihet är grundläggande principer för EU och dess utrikespolitik.

| B. | EU tog upp frågan om den tibetanska minoritetens rättigheter under den 31:a rundan i människorättsdialogen mellan EU och Kina den 29 maj 2012 i Bryssel. Dialogen har inte förbättrat tibetanernas människorättssituation på något märkbart sätt. |
| --- | --- |

B.

EU tog upp frågan om den tibetanska minoritetens rättigheter under den 31:a rundan i människorättsdialogen mellan EU och Kina den 29 maj 2012 i Bryssel. Dialogen har inte förbättrat tibetanernas människorättssituation på något märkbart sätt.

| C. | Hans helighet Dalai lamas sändebud har kontaktat den kinesiska regeringen för att finna en fredlig och ömsesidigt gynnsam lösning på Tibetfrågan. Diskussionerna mellan de båda parterna har inte gett några konkreta resultat och ligger för närvarande på is. |
| --- | --- |

C.

Hans helighet Dalai lamas sändebud har kontaktat den kinesiska regeringen för att finna en fredlig och ömsesidigt gynnsam lösning på Tibetfrågan. Diskussionerna mellan de båda parterna har inte gett några konkreta resultat och ligger för närvarande på is.

| D. | De kinesiska myndigheterna använde obefogat våld mot protesterna i Tibet 2008 och har ända sedan dess vidtagit restriktiva säkerhetsåtgärder som begränsar yttrande-, förenings- och trosfriheten. |
| --- | --- |

D.

De kinesiska myndigheterna använde obefogat våld mot protesterna i Tibet 2008 och har ända sedan dess vidtagit restriktiva säkerhetsåtgärder som begränsar yttrande-, förenings- och trosfriheten.

| E. | Antalet offer för protesterna 2008 kan ha överstigit 200 och antalet fängslade varierar mellan 4 434 till över 6 500. I slutet av 2010 fanns det 831 kända politiska fångar i Tibet varav 360 hade dömts i domstol och 12 avtjänade livstidsstraff. |
| --- | --- |

E.

Antalet offer för protesterna 2008 kan ha överstigit 200 och antalet fängslade varierar mellan 4 434 till över 6 500. I slutet av 2010 fanns det 831 kända politiska fångar i Tibet varav 360 hade dömts i domstol och 12 avtjänade livstidsstraff.

| F. | De kinesiska myndigheterna rapporteras använda sig av tortyr, t.ex. slag, elchocker, långvarig isolering, svält och andra liknande metoder i de tibetanska fängelserna för att tvinga fram erkännanden. |
| --- | --- |

F.

De kinesiska myndigheterna rapporteras använda sig av tortyr, t.ex. slag, elchocker, långvarig isolering, svält och andra liknande metoder i de tibetanska fängelserna för att tvinga fram erkännanden.

| G. | Sedan 2009 har 38 tibetaner, främst munkar och nunnor, enligt rapporterna satt eld på sig själva i protest mot Kinas restriktiva Tibetpolitik och krävt att Dalai lama ska återvända och att religionsfriheten ska respekteras i Aba/Ngaba-regionen i Sichuanprovinsen och andra områden på den tibetanska platån. |
| --- | --- |

G.

Sedan 2009 har 38 tibetaner, främst munkar och nunnor, enligt rapporterna satt eld på sig själva i protest mot Kinas restriktiva Tibetpolitik och krävt att Dalai lama ska återvända och att religionsfriheten ska respekteras i Aba/Ngaba-regionen i Sichuanprovinsen och andra områden på den tibetanska platån.

| H. | Det är fortfarande okänt eller oklart hur följande offer för självbränningar mår i dag och var de befinner sig: Chimey Palden, Tenpa Darjey, Jamyang Palden, Lobsang Gyatso, Sona Rabyang, Dawa Tsering, Kelsang Wangchuck, Lobsang Kelsang, Lobsang Kunchok och Tapey. |
| --- | --- |

H.

Det är fortfarande okänt eller oklart hur följande offer för självbränningar mår i dag och var de befinner sig: Chimey Palden, Tenpa Darjey, Jamyang Palden, Lobsang Gyatso, Sona Rabyang, Dawa Tsering, Kelsang Wangchuck, Lobsang Kelsang, Lobsang Kunchok och Tapey.

| I. | Tibets elfte Panchen lama, Gedhun Chökyi Nyima, greps av de kinesiska myndigheterna och har varit försvunnen sedan den 14 maj 1995. |
| --- | --- |

I.

Tibets elfte Panchen lama, Gedhun Chökyi Nyima, greps av de kinesiska myndigheterna och har varit försvunnen sedan den 14 maj 1995.

| J. | Den tibetanska identiteten, kulturen och religionen samt det tibetanska språket – som vittnar om en historiskt rik civilisation – hotas av han-folkets inflyttning på det historiska Tibets territorium. Vidare riskerar tibetanernas traditionella nomadliv att förintas. |
| --- | --- |

J.

Den tibetanska identiteten, kulturen och religionen samt det tibetanska språket – som vittnar om en historiskt rik civilisation – hotas av han-folkets inflyttning på det historiska Tibets territorium. Vidare riskerar tibetanernas traditionella nomadliv att förintas.

| K. | EU är i färd med att utnämna och fastställa mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

K.

EU är i färd med att utnämna och fastställa mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter.

| L. | Europaparlamentets tidigare uppmaningar till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att ta upp situationen i Tibet med sina kinesiska motparter har ännu inte gett förväntade resultat. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentets tidigare uppmaningar till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att ta upp situationen i Tibet med sina kinesiska motparter har ännu inte gett förväntade resultat.

| 1. | Europaparlamentet upprepar att det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina bör bygga på gemensamma principer och värderingar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar att det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina bör bygga på gemensamma principer och värderingar.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att utöka och intensifiera insatserna för att ta itu med tibetanernas människorättssituation inom ramen för människorättsdialogen mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att utöka och intensifiera insatserna för att ta itu med tibetanernas människorättssituation inom ramen för människorättsdialogen mellan EU och Kina.

| 3. | I detta avseende beklagar Europaparlamentet de kinesiska myndigheternas ovilja att föra en dialog två gånger om året, liksom deras inställning till på vilket sätt och hur ofta sammanträdena ska hållas, särskilt med tanke på att stärka det civila samhället och göra det delaktigt i dialogen. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta alla åtgärder som är möjliga för att effektivisera människorättsdialogen och göra den mer resultatinriktad. |
| --- | --- |

3.

I detta avseende beklagar Europaparlamentet de kinesiska myndigheternas ovilja att föra en dialog två gånger om året, liksom deras inställning till på vilket sätt och hur ofta sammanträdena ska hållas, särskilt med tanke på att stärka det civila samhället och göra det delaktigt i dialogen. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta alla åtgärder som är möjliga för att effektivisera människorättsdialogen och göra den mer resultatinriktad.

| 4. | Europaparlamentet uttalar sin erkänsla för att Hans helighet Dalai lama lyckats med det mycket viktiga arbetet att göra den tibetanska exilregeringen mera demokratisk och för att han nyligen överfört sina politiska befogenheter och sitt politiska ansvar till den demokratiskt valde Kalon Tripa inom den centrala tibetanska administrationen, som företräder det tibetanska folkets strävanden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttalar sin erkänsla för att Hans helighet Dalai lama lyckats med det mycket viktiga arbetet att göra den tibetanska exilregeringen mera demokratisk och för att han nyligen överfört sina politiska befogenheter och sitt politiska ansvar till den demokratiskt valde Kalon Tripa inom den centrala tibetanska administrationen, som företräder det tibetanska folkets strävanden.

| 5. | Europaparlamentet uttalar sin erkänsla för att den demokratiskt valda nya politiska ledningen i Tibet beslutat fortsätta längs samma politiska medelväg som Hans helighet Dalai lama, nämligen att sträva efter verkligt självstyre för tibetanerna inom Folkrepubliken Kina och den kinesiska statsförfattningens ramar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttalar sin erkänsla för att den demokratiskt valda nya politiska ledningen i Tibet beslutat fortsätta längs samma politiska medelväg som Hans helighet Dalai lama, nämligen att sträva efter verkligt självstyre för tibetanerna inom Folkrepubliken Kina och den kinesiska statsförfattningens ramar.

| 6. | Europaparlamentet stöder principerna i den promemoria om verkligt självstyre för det tibetanska folket som Hans helighet Dalai lamas sändebud lade fram för sina kinesiska motparter 2008 och som utgör grunden för en realistisk och varaktig politisk lösning på Tibetfrågan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder principerna i den promemoria om verkligt självstyre för det tibetanska folket som Hans helighet Dalai lamas sändebud lade fram för sina kinesiska motparter 2008 och som utgör grunden för en realistisk och varaktig politisk lösning på Tibetfrågan.

| 7. | Europaparlamentet tillbakavisar den kinesiska regeringens argument om att regeringar som inlåter sig på samröre med Hans helighet Dalai lama och medlemmar av den folkvalda tibetanska ledningen och som uttrycker sitt stöd för en fredlig lösning på Tibetfrågan genom dialog och förhandlingar bryter mot politiken för ett enat Kina. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet tillbakavisar den kinesiska regeringens argument om att regeringar som inlåter sig på samröre med Hans helighet Dalai lama och medlemmar av den folkvalda tibetanska ledningen och som uttrycker sitt stöd för en fredlig lösning på Tibetfrågan genom dialog och förhandlingar bryter mot politiken för ett enat Kina.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge det historiska Tibets territorium verkligt självstyre. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge det historiska Tibets territorium verkligt självstyre.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att den kinesiska regeringen sedan januari 2010 inte har velat fortsätta dialogen med Hans helighet Dalai lamas sändebud, och uppmuntrar de kinesiska myndigheterna att inleda en meningsfull dialog med företrädarna för den centrala tibetanska administrationen om Tibets framtid. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att den kinesiska regeringen sedan januari 2010 inte har velat fortsätta dialogen med Hans helighet Dalai lamas sändebud, och uppmuntrar de kinesiska myndigheterna att inleda en meningsfull dialog med företrädarna för den centrala tibetanska administrationen om Tibets framtid.

| 10. | Europaparlamentet kräver att de kinesiska myndigheterna ska respektera tibetanernas yttrande-, förenings- och trosfrihet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver att de kinesiska myndigheterna ska respektera tibetanernas yttrande-, förenings- och trosfrihet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att tillåta en oberoende internationell utredning av protesterna 2008 och deras efterverkningar, och kräver att de politiska fångarna ska friges. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att tillåta en oberoende internationell utredning av protesterna 2008 och deras efterverkningar, och kräver att de politiska fångarna ska friges.

| 12. | Europaparlamentet fördömer alla former av tortyr av frihetsberövade personer och uppmanar de kinesiska myndigheterna att tillåta en oberoende internationell inspektion av fängelser och förvarsenheter i Tibet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fördömer alla former av tortyr av frihetsberövade personer och uppmanar de kinesiska myndigheterna att tillåta en oberoende internationell inspektion av fängelser och förvarsenheter i Tibet.

| 13. | Europaparlamentet fördömer på nytt de kinesiska myndigheternas fortsatta våld mot tibetanska kloster och uppmanar den kinesiska regeringen att garantera det tibetanska folket och landets samtliga invånare religionsfrihet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet fördömer på nytt de kinesiska myndigheternas fortsatta våld mot tibetanska kloster och uppmanar den kinesiska regeringen att garantera det tibetanska folket och landets samtliga invånare religionsfrihet.

| 14. | Europaparlamentet kräver att de kinesiska myndigheterna ska avslöja vad som har hänt med alla offer för självbränningar i Tibet och var de befinner sig. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att de kinesiska myndigheterna ska avslöja vad som har hänt med alla offer för självbränningar i Tibet och var de befinner sig.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att de kinesiska myndigheterna ska avslöja vad som hänt Tibets elfte Panchen lama, Gedhun Chökyi Nyima, och var han befinner sig. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att de kinesiska myndigheterna ska avslöja vad som hänt Tibets elfte Panchen lama, Gedhun Chökyi Nyima, och var han befinner sig.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att bevara det tibetanska folkets språkliga, kulturella, religiösa och övriga grundläggande friheter och att avstå från en bosättningspolitik som gynnar han-folket och förfördelar tibetanerna på det historiska Tibets territorium, samt låta bli att tvinga tibetanska nomader att överge sitt traditionella nomadliv. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att bevara det tibetanska folkets språkliga, kulturella, religiösa och övriga grundläggande friheter och att avstå från en bosättningspolitik som gynnar han-folket och förfördelar tibetanerna på det historiska Tibets territorium, samt låta bli att tvinga tibetanska nomader att överge sitt traditionella nomadliv.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att häva alla restriktioner och ge oberoende medier, journalister och människorättsobservatörer obehindrad tillgång till och fri rörlighet i hela Tibet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att häva alla restriktioner och ge oberoende medier, journalister och människorättsobservatörer obehindrad tillgång till och fri rörlighet i hela Tibet.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att, så snart denna utnämnts, regelbundet rapportera om människorättssituationen i Kina, särskilt i Tibet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att, så snart denna utnämnts, regelbundet rapportera om människorättssituationen i Kina, särskilt i Tibet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att utnämna en särskild samordnare med mandat att regelbundet rapportera om Tibet i syfte att främja respekten för det tibetanska folkets mänskliga rättigheter, inklusive dess rätt att bevara och utveckla sin särpräglade identitet och sina religiösa, kulturella och språkliga uttryck. Parlamentet efterlyser stöd för en konstruktiv dialog och förhandlingar mellan Kina och Hans helighet Dalai lamas sändebud. Parlamentet efterlyser även bistånd till tibetanska flyktingar, särskilt i Nepal och Indien. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att utnämna en särskild samordnare med mandat att regelbundet rapportera om Tibet i syfte att främja respekten för det tibetanska folkets mänskliga rättigheter, inklusive dess rätt att bevara och utveckla sin särpräglade identitet och sina religiösa, kulturella och språkliga uttryck. Parlamentet efterlyser stöd för en konstruktiv dialog och förhandlingar mellan Kina och Hans helighet Dalai lamas sändebud. Parlamentet efterlyser även bistånd till tibetanska flyktingar, särskilt i Nepal och Indien.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att ta upp människorättssituationen i Tibet vid varje möte med företrädare för Kina. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att ta upp människorättssituationen i Tibet vid varje möte med företrädare för Kina.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, FN:s generalsekreterare, den tibetanska exilregeringen, det tibetanska exilparlamentet samt Hans helighet Dalai lama. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, FN:s generalsekreterare, den tibetanska exilregeringen, det tibetanska exilparlamentet samt Hans helighet Dalai lama.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0474.

(2)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 118.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0158.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/72

---

Torsdagen den 14 juni 2012Framtiden för inremarknadsakten

P7_TA(2012)0258

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om ”Inremarknadsakten: De kommande åtgärderna för att skapa tillväxt” (2012/2663(RSP))

2013/C 332 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt”(COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt”(COM(2011)0206),

| — | med beaktande kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010”På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010”På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (COM(2010)0608),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 24 februari 2012 med titeln ”Making the single market deliver – Annual Governance Check-up 2011” (Att få den inre marknaden att ge resultat – Årlig kontroll av förvaltningen) (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 24 februari 2012 med titeln ”Making the single market deliver – Annual Governance Check-up 2011” (Att få den inre marknaden att ge resultat – Årlig kontroll av förvaltningen) (SWD(2012)0025),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 16 augusti 2011”The Single Market through the lens of the people: A snapshot of citizens’ and businesses ’20 main concerns” (Den inre marknaden från medborgarnas synpunkt: En överblick över medborgarnas och företagens 20 största farhågor) (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 16 augusti 2011”The Single Market through the lens of the people: A snapshot of citizens’ and businesses ’20 main concerns” (Den inre marknaden från medborgarnas synpunkt: En överblick över medborgarnas och företagens 20 största farhågor) (SEC(2011)1003),

| — | med beaktande av rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 10 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 10 december 2010,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för företag och tillväxt (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för företag och tillväxt (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för européer (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för européer (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om resultaten från forumet för den inre marknaden (5), som hölls i Kraków (Polen) den 3–4 oktober 2011, och Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om resultaten från forumet för den inre marknaden (5), som hölls i Kraków (Polen) den 3–4 oktober 2011, och Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober 2011,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den europeiska inre marknaden har medfört oerhörda fördelar för Europas medborgare, eftersom den skapat nya möjligheter för europeiska företag, i synnerhet små och medelstora företag. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska inre marknaden har medfört oerhörda fördelar för Europas medborgare, eftersom den skapat nya möjligheter för europeiska företag, i synnerhet små och medelstora företag.

| B. | Den inre marknaden är en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europeiska unionen. Européerna har ännu inte till fullo dragit fördel av den inre marknadens potential inom många områden och nya incitament behövs, särskilt för att åstadkomma en verklig rörlighet bland arbetstagarna i Europa, tillsammans med en adekvat social sammanhållning, och för att underlätta försäljning och köp över gränserna. |
| --- | --- |

B.

Den inre marknaden är en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europeiska unionen. Européerna har ännu inte till fullo dragit fördel av den inre marknadens potential inom många områden och nya incitament behövs, särskilt för att åstadkomma en verklig rörlighet bland arbetstagarna i Europa, tillsammans med en adekvat social sammanhållning, och för att underlätta försäljning och köp över gränserna.

| C. | Den inre marknaden får inte behandlas som en isolerad fråga i förhållande till andra övergripande politikområden, särskilt folkhälsa, social- och konsumentskydd, arbetsrätt, miljö, hållbar utveckling och utrikespolitik. Det konkreta genomförandet av EU 2020-strategin behöver ett fullfjädrat tillvägagångssätt för att fördjupa den inre marknaden. |
| --- | --- |

C.

Den inre marknaden får inte behandlas som en isolerad fråga i förhållande till andra övergripande politikområden, särskilt folkhälsa, social- och konsumentskydd, arbetsrätt, miljö, hållbar utveckling och utrikespolitik. Det konkreta genomförandet av EU 2020-strategin behöver ett fullfjädrat tillvägagångssätt för att fördjupa den inre marknaden.

| D. | Den nuvarande ekonomiska nedåtgående spiralen och nyväckta protektionistiska ekonomiska attityder i medlemsstaterna har hotat vissa av de mest uppenbara resultaten i den europeiska integrationsprocessen, vilket innebär att det är nödvändigt att uppnå de mål som ursprungligen sattes av tjänstedirektivet, och under tiden undvika skador på traditionella ekonomiska sektorer. Den inre marknaden behövs mer än någonsin såsom ett medel för att återuppliva den europeiska ekonomin, genom att tillhandahålla ett konkret svar på den nuvarande långdragna krisen och för att garantera EU-projektets livskraft på lång sikt. |
| --- | --- |

D.

Den nuvarande ekonomiska nedåtgående spiralen och nyväckta protektionistiska ekonomiska attityder i medlemsstaterna har hotat vissa av de mest uppenbara resultaten i den europeiska integrationsprocessen, vilket innebär att det är nödvändigt att uppnå de mål som ursprungligen sattes av tjänstedirektivet, och under tiden undvika skador på traditionella ekonomiska sektorer. Den inre marknaden behövs mer än någonsin såsom ett medel för att återuppliva den europeiska ekonomin, genom att tillhandahålla ett konkret svar på den nuvarande långdragna krisen och för att garantera EU-projektets livskraft på lång sikt.

| E. | Medlemsstaterna och EU-institutionerna bör komma överens om ett bindande tidsschema och om de konkreta åtgärder som behövs för att genomdriva lagstiftningen för den inre marknaden och avskaffa alla återstående oberättigade hinder för fri rörlighet för varor tjänster och arbetskraft. |
| --- | --- |

E.

Medlemsstaterna och EU-institutionerna bör komma överens om ett bindande tidsschema och om de konkreta åtgärder som behövs för att genomdriva lagstiftningen för den inre marknaden och avskaffa alla återstående oberättigade hinder för fri rörlighet för varor tjänster och arbetskraft.

| F. | Medlemsstaterna och EU-institutionerna bör inrikta sig på att anta och snabbt genomföra centrala delar av lagstiftningen om tillväxt, prioritera åtgärder mot ungdomsarbetslöshet och minska byråkratin. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna och EU-institutionerna bör inrikta sig på att anta och snabbt genomföra centrala delar av lagstiftningen om tillväxt, prioritera åtgärder mot ungdomsarbetslöshet och minska byråkratin.

I.   
  Inledning

| 1. | Europaparlamentet betonar att ett förstärkande av den inre marknaden och ett underbyggande av densamma med den rätta ekonomiska styrningen bör vara en huvudpunkt på EU:s tillväxtagenda, och uppmanar till att den inre marknaden snabbt fullbordas med yttersta beslutsamhet, med vederbörligt beaktande av ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att ett förstärkande av den inre marknaden och ett underbyggande av densamma med den rätta ekonomiska styrningen bör vara en huvudpunkt på EU:s tillväxtagenda, och uppmanar till att den inre marknaden snabbt fullbordas med yttersta beslutsamhet, med vederbörligt beaktande av ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner.

| 2. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på inremarknadsaktens strategiska relevans, och på fastställandet av tolv åtgärder för hållbar och smart tillväxt för alla, såsom ett viktigt bidrag till förstärkandet av den inre marknaden på ett heltäckande och välavvägt sätt. Parlamentet betonar att inremarknadsakten är resultatet av en bred samrådsprocess bland intressenter och institutioner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på inremarknadsaktens strategiska relevans, och på fastställandet av tolv åtgärder för hållbar och smart tillväxt för alla, såsom ett viktigt bidrag till förstärkandet av den inre marknaden på ett heltäckande och välavvägt sätt. Parlamentet betonar att inremarknadsakten är resultatet av en bred samrådsprocess bland intressenter och institutioner.

| 3. | Europaparlamentet anser att omedelbar prioritet bör ges åt antagandet av de tolv nyckelåtgärderna i inremarknadsakten, i synnerhet de åtgärder som underlättar fullbordandet av den digitala inre marknaden, varhelst detta är möjligt, senast vid utgången av 2012. Kommissionen uppmanas att bistå medlemsstaterna när det gäller att garantera genomförandet av nyckelåtgärderna i syfte att snarast införliva dem, i god tid innan tidsfristen går ut. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att omedelbar prioritet bör ges åt antagandet av de tolv nyckelåtgärderna i inremarknadsakten, i synnerhet de åtgärder som underlättar fullbordandet av den digitala inre marknaden, varhelst detta är möjligt, senast vid utgången av 2012. Kommissionen uppmanas att bistå medlemsstaterna när det gäller att garantera genomförandet av nyckelåtgärderna i syfte att snarast införliva dem, i god tid innan tidsfristen går ut.

| 4. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att bibehålla den dynamik som uppnåtts med inremarknadsakten och föreslår därför att inremarknadsakten bör vara ett rullande program som årligen uppdateras och ses över. Parlamentet välkomnar kommissionens plan att ytterligare fördjupa den inre marknaden genom att inventera de framsteg som uppnåtts med inremarknadsakten före utgången av 2012, i syfte att underlätta tillväxten och förbättra styrningen av den inre marknaden. Parlamentet betonar att inremarknadsakten också bör ta itu med EU:s socio-ekonomiska problem och sträva efter en marknad som är i medborgarnas tjänst. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att bibehålla den dynamik som uppnåtts med inremarknadsakten och föreslår därför att inremarknadsakten bör vara ett rullande program som årligen uppdateras och ses över. Parlamentet välkomnar kommissionens plan att ytterligare fördjupa den inre marknaden genom att inventera de framsteg som uppnåtts med inremarknadsakten före utgången av 2012, i syfte att underlätta tillväxten och förbättra styrningen av den inre marknaden. Parlamentet betonar att inremarknadsakten också bör ta itu med EU:s socio-ekonomiska problem och sträva efter en marknad som är i medborgarnas tjänst.

| 5. | Europaparlamentet anser att de kommande stegen för prioriterade åtgärder till stor del bör baseras på de tillväxtstimulerande tolv åtgärderna i inremarknadsakten, i syfte att fokusera den politiska uppmärksamheten, åstadkomma samstämdhet kring ett välavvägt sätt att gå framåt samt fördjupa och modernisera den inre marknaden, där särskild uppmärksamhet ges åt dess fördelar för konsumenter och företag. Parlamentet anser att den inre marknaden också ska bevara den sociala välfärden och åstadkomma korrekta arbetsvillkor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att de kommande stegen för prioriterade åtgärder till stor del bör baseras på de tillväxtstimulerande tolv åtgärderna i inremarknadsakten, i syfte att fokusera den politiska uppmärksamheten, åstadkomma samstämdhet kring ett välavvägt sätt att gå framåt samt fördjupa och modernisera den inre marknaden, där särskild uppmärksamhet ges åt dess fördelar för konsumenter och företag. Parlamentet anser att den inre marknaden också ska bevara den sociala välfärden och åstadkomma korrekta arbetsvillkor.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram detaljerade förslag senast under våren 2013. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram detaljerade förslag senast under våren 2013.

II.   
  Styrning av den inre marknaden

| 7. | Europaparlamentet upprepar att ett kraftfullt ledarskap från EU-institutionernas sida och ett politiskt ansvarstagande från medlemsstaternas sida behövs för att återskapa trovärdigheten och förtroendet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar att ett kraftfullt ledarskap från EU-institutionernas sida och ett politiskt ansvarstagande från medlemsstaternas sida behövs för att återskapa trovärdigheten och förtroendet för den inre marknaden.

| 8. | Europaparlamentet betonar att ett dåligt och sent införlivande samt inadekvat tillämpning och genomdrivande av regler förhindrar medborgare och företag att till fullo dra nytta av den inre marknadens fördelar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att ett dåligt och sent införlivande samt inadekvat tillämpning och genomdrivande av regler förhindrar medborgare och företag att till fullo dra nytta av den inre marknadens fördelar.

| 9. | Europaparlamentet upprepar behovet av att minska eftersläpningen med införlivandet av direktiven om den inre marknaden, så att varken utebliven lagstiftning eller inkorrekt införlivad lagstiftning överstiger 0,5 procent vid utgången av 2012. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar behovet av att minska eftersläpningen med införlivandet av direktiven om den inre marknaden, så att varken utebliven lagstiftning eller inkorrekt införlivad lagstiftning överstiger 0,5 procent vid utgången av 2012.

| 10. | Europaparlamentet betonar att det behövs bättre och mindre EU-lagstiftning. Kommissionens uppmanas därför att snarare välja, när så är lämpligt och framförallt när det inte finns behov av utrymme för skönsmässig bedömning vid genom förandet av EU-lagstiftningen, förordningar än direktiv som det rättsliga instrument som föredras för att reglera den inre marknaden, eftersom de har klara fördelar när det gäller effektivitet och ändamålsenlighet och skapar samma villkor för medborgare och företag, med en större potential enskildas möjlighet att göra reglerna gällande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att det behövs bättre och mindre EU-lagstiftning. Kommissionens uppmanas därför att snarare välja, när så är lämpligt och framförallt när det inte finns behov av utrymme för skönsmässig bedömning vid genom förandet av EU-lagstiftningen, förordningar än direktiv som det rättsliga instrument som föredras för att reglera den inre marknaden, eftersom de har klara fördelar när det gäller effektivitet och ändamålsenlighet och skapar samma villkor för medborgare och företag, med en större potential enskildas möjlighet att göra reglerna gällande.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sina insatser på att förbättra genomförandet av lagstiftningen för den inre marknaden, särskilt inom tjänste- och varusektorerna, vilka förväntas ha den största potentialen för att stimulera ekonomisk tillväxt i Europa. Kommissionen uppmanas därför att snarast och kraftfullt åtgärda överträdelser när det gäller den inre marknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sina insatser på att förbättra genomförandet av lagstiftningen för den inre marknaden, särskilt inom tjänste- och varusektorerna, vilka förväntas ha den största potentialen för att stimulera ekonomisk tillväxt i Europa. Kommissionen uppmanas därför att snarast och kraftfullt åtgärda överträdelser när det gäller den inre marknaden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att utöka innovativa mekanismer, som till exempel det ömsesidiga utvärderingsförfarande som anges i tjänstedirektivet, till nya områden, i syfte att förbättra tillämpningen av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att utöka innovativa mekanismer, som till exempel det ömsesidiga utvärderingsförfarande som anges i tjänstedirektivet, till nya områden, i syfte att förbättra tillämpningen av EU-lagstiftningen.

| 13. | Europaparlamentet anser att jämförelsetabeller ökar transparensen i processen med att garantera tillämpningen av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att jämförelsetabeller ökar transparensen i processen med att garantera tillämpningen av EU-lagstiftningen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att åta sig att minska de administrativa bördorna med ytterligare 25 procent senast 2015 och att modernisera sina offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att åta sig att minska de administrativa bördorna med ytterligare 25 procent senast 2015 och att modernisera sina offentliga förvaltningar.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ”proportionalitetstester” för att upptäcka oproportionerlig EU-lagstiftning, och att upphäva sådan lagstiftning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ”proportionalitetstester” för att upptäcka oproportionerlig EU-lagstiftning, och att upphäva sådan lagstiftning.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ”Governance Check-Up” (kontroll av förvaltningen) 2011, som för första gången ger en samlad bild av de olika verktyg som används under förvaltningscykeln för den inre marknaden, bland annat resultattavlan för den inre marknaden, årsrapporten om Solvit och webbplatsen ”Ditt Europa”. Parlamentet bekräftar med eftertryck sin ståndpunkt om vikten av ”one-stop shops” (en enda kontaktpunkt). Parlamentet berömmer kommissionen för dess arbete med portalen ”Ditt Europa”, och uppmuntrar till ett fullbordande av utvecklingen av detta innovativa verktyg som är ett väsentligt komplement till nätverket med ”gemensamma kontaktpunkter” genom att det tillhandahåller en enda inkörsport till all information och alla hjälptjänster som medborgare och företag behöver för att kunna utnyttja sina rättigheter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ”Governance Check-Up” (kontroll av förvaltningen) 2011, som för första gången ger en samlad bild av de olika verktyg som används under förvaltningscykeln för den inre marknaden, bland annat resultattavlan för den inre marknaden, årsrapporten om Solvit och webbplatsen ”Ditt Europa”. Parlamentet bekräftar med eftertryck sin ståndpunkt om vikten av ”one-stop shops” (en enda kontaktpunkt). Parlamentet berömmer kommissionen för dess arbete med portalen ”Ditt Europa”, och uppmuntrar till ett fullbordande av utvecklingen av detta innovativa verktyg som är ett väsentligt komplement till nätverket med ”gemensamma kontaktpunkter” genom att det tillhandahåller en enda inkörsport till all information och alla hjälptjänster som medborgare och företag behöver för att kunna utnyttja sina rättigheter på den inre marknaden.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål anta en handlingsplan för att ytterligare bygga upp och förstärka den roll som spelas av Solvit, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa” och de europeiska konsumentcentrumen samt andra stödtjänster, i syfte att göra dessa tjänster mer synliga för allmänheten och näringslivet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål anta en handlingsplan för att ytterligare bygga upp och förstärka den roll som spelas av Solvit, rådgivningstjänsten ”Ditt Europa” och de europeiska konsumentcentrumen samt andra stödtjänster, i syfte att göra dessa tjänster mer synliga för allmänheten och näringslivet.

| 18. | Europaparlamentet framhåller vikten av att aktörerna i högre grad och i ett tidigare skede engageras i utformningen, antagandet, genomförandet och övervakningen av de åtgärder som är nödvändiga för att stimulera tillväxt och främja medborgarnas rättigheter på den inre marknaden. Parlamentet betonar dessutom att dialogen mellan arbetsmarknadens parter, nationella parlament och civilsamhället spelar en väsentlig roll när det gäller att återskapa förtroende på den inre marknaden, och bör därför vara ett centralt inslag i den förnyade inre marknaden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller vikten av att aktörerna i högre grad och i ett tidigare skede engageras i utformningen, antagandet, genomförandet och övervakningen av de åtgärder som är nödvändiga för att stimulera tillväxt och främja medborgarnas rättigheter på den inre marknaden. Parlamentet betonar dessutom att dialogen mellan arbetsmarknadens parter, nationella parlament och civilsamhället spelar en väsentlig roll när det gäller att återskapa förtroende på den inre marknaden, och bör därför vara ett centralt inslag i den förnyade inre marknaden.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att mer intensivt involvera medborgarna i utvecklandet av den inre marknaden, i synnerhet genom att tillhandahålla tydligare information som gör det möjligt för dem att övervaka genomförandet av inremarknadsreglerna, genom att främja dialog och kommunikation med medborgarna för att bättre förstå deras förväntningar och genom att se till att medborgare och företag kan utöva sina rättigheter och uppfylla sina skyldigheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att mer intensivt involvera medborgarna i utvecklandet av den inre marknaden, i synnerhet genom att tillhandahålla tydligare information som gör det möjligt för dem att övervaka genomförandet av inremarknadsreglerna, genom att främja dialog och kommunikation med medborgarna för att bättre förstå deras förväntningar och genom att se till att medborgare och företag kan utöva sina rättigheter och uppfylla sina skyldigheter.

| 20. | Europaparlamentet upprepar behovet av fortlöpande övervakning av tillämpningen av inremarknadsakten på högsta politiska nivå. Parlamentet välkomnar Europeiska rådets engagemang när det gäller uppföljningen av genomförandet av inremarknadsakten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att inremarknadslagstiftningen genomförs och införlivas korrekt genom en mer systematisk oberoende övervakning så att man säkrar mer likvärdiga konkurrensvillkor inom hela unionen. Parlamentet föreslår att införlivandet kan förbättras genom att man har ett nära samarbete med medlemsstaterna för att upptäcka problem som dessa möter när lagstiftningen införlivas, inbegripet konflikter med nationell lagstiftning, så att kommissionen kan bistå dem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar behovet av fortlöpande övervakning av tillämpningen av inremarknadsakten på högsta politiska nivå. Parlamentet välkomnar Europeiska rådets engagemang när det gäller uppföljningen av genomförandet av inremarknadsakten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att inremarknadslagstiftningen genomförs och införlivas korrekt genom en mer systematisk oberoende övervakning så att man säkrar mer likvärdiga konkurrensvillkor inom hela unionen. Parlamentet föreslår att införlivandet kan förbättras genom att man har ett nära samarbete med medlemsstaterna för att upptäcka problem som dessa möter när lagstiftningen införlivas, inbegripet konflikter med nationell lagstiftning, så att kommissionen kan bistå dem.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka fullbordandet av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminens årliga arbete och då beakta de årliga mekanismerna för kontroll av förvaltningen och rapportering från resultattavlan inom ramen för den inremarknadsakten. Parlamentet anser att man i samband med den årliga övervakningen bör bedöma i vilken omfattning konsumenter och företag i lika grad drar fördelar av den inre marknaden, och bör rapportera om hinder för att markanden ska fungera väl. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka fullbordandet av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminens årliga arbete och då beakta de årliga mekanismerna för kontroll av förvaltningen och rapportering från resultattavlan inom ramen för den inremarknadsakten. Parlamentet anser att man i samband med den årliga övervakningen bör bedöma i vilken omfattning konsumenter och företag i lika grad drar fördelar av den inre marknaden, och bör rapportera om hinder för att markanden ska fungera väl.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett målmedvetet tillväxtinitiativ som bygger på begreppet en konkurrenskraftig europeisk social marknadsekonomi och baseras på den europeiska planeringsterminen, inremarknadsakten, EU 2020-strategin och relevanta befintliga beslut samt stöds av finansiering från bland annat strukturfonderna, projektobligationer och ramprogrammet för forskning. Parlamentet föreslår att tillväxtinitiativet bör stödjas politiskt av Europeiska rådet och Europaparlamentet, efter samråd med nationella parlament, och att denna process ska tillföra underlag för olika landsspecifika rekommendationer som beaktar läget i genomförandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett målmedvetet tillväxtinitiativ som bygger på begreppet en konkurrenskraftig europeisk social marknadsekonomi och baseras på den europeiska planeringsterminen, inremarknadsakten, EU 2020-strategin och relevanta befintliga beslut samt stöds av finansiering från bland annat strukturfonderna, projektobligationer och ramprogrammet för forskning. Parlamentet föreslår att tillväxtinitiativet bör stödjas politiskt av Europeiska rådet och Europaparlamentet, efter samråd med nationella parlament, och att denna process ska tillföra underlag för olika landsspecifika rekommendationer som beaktar läget i genomförandet av den inre marknaden.

III.   
  De kommande åtgärderna för att skapa tillväxt

| 23. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att sektorer som direkt påverkar medborgarnas och konsumenternas dagliga liv ställs i förgrunden för den inre marknadens åtgärder och lagstiftning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att sektorer som direkt påverkar medborgarnas och konsumenternas dagliga liv ställs i förgrunden för den inre marknadens åtgärder och lagstiftning.

| 24. | Europaparlamentet påminner om vikten av en ändamålsenlig prövningsmekanism som ett medel för att se till att konsumenterna kan utnyttja sina rättigheter. Parlamentet betonar att medborgarna bör bli bättre informerade om dessa prövningsmekanismer och problemlösningsverktyg i syfte att underlätta konsumenternas prövning i samband med gränsöverskridande köp av varor och tjänster. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om vikten av en ändamålsenlig prövningsmekanism som ett medel för att se till att konsumenterna kan utnyttja sina rättigheter. Parlamentet betonar att medborgarna bör bli bättre informerade om dessa prövningsmekanismer och problemlösningsverktyg i syfte att underlätta konsumenternas prövning i samband med gränsöverskridande köp av varor och tjänster.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att se till att tjänstedirektivet genomförs helt och fullt, bland annat genom att inrätta användarvänliga och heltäckande gemensamma kontaktpunkter, och att följa upp processen för ömsesidig utvärdering och prestationskontroller. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör överväga att integrera dessa med de gemensamma kontaktpunkter som krävs enligt varupaketet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att se till att tjänstedirektivet genomförs helt och fullt, bland annat genom att inrätta användarvänliga och heltäckande gemensamma kontaktpunkter, och att följa upp processen för ömsesidig utvärdering och prestationskontroller. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör överväga att integrera dessa med de gemensamma kontaktpunkter som krävs enligt varupaketet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram den transparensmekanism som föreskrivs i artikel 59 i direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer för att fastställa områden där medlemsstaterna oproportionerligt blockerar tillträdet till reglerade yrken. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram den transparensmekanism som föreskrivs i artikel 59 i direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer för att fastställa områden där medlemsstaterna oproportionerligt blockerar tillträdet till reglerade yrken.

| 27. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på den avgörande roll som offentlig upphandling spelar när det gäller att förstärka innovation och konkurrenskraft, och uppmanar därför till att dynamiken bibehålls på detta område. Kommissionen, medlemsstaterna och regionala myndigheter uppmanas att genomföra den nya lagstiftningen om offentlig upphandling på ett strategiskt sätt som garanterar att offentliga medel som investeras i anläggningar, tjänster och varor ger upphov till hållbar tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på den avgörande roll som offentlig upphandling spelar när det gäller att förstärka innovation och konkurrenskraft, och uppmanar därför till att dynamiken bibehålls på detta område. Kommissionen, medlemsstaterna och regionala myndigheter uppmanas att genomföra den nya lagstiftningen om offentlig upphandling på ett strategiskt sätt som garanterar att offentliga medel som investeras i anläggningar, tjänster och varor ger upphov till hållbar tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning.

| 28. | Europaparlamentet understryker behovet av att snarast använda outnyttjade EU-medel för åtgärder som effektivt motverkar den höga ungdomsarbetslösheten. Medlemsstaterna och EU-institutionerna uppmanas att snarast komma överens om bidande mål och åtgärder inom området ungdomsrörlighet (”Unga på väg”), samt att snabbt genomföra initiativet ”Bättre möjligheter för unga”. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker behovet av att snarast använda outnyttjade EU-medel för åtgärder som effektivt motverkar den höga ungdomsarbetslösheten. Medlemsstaterna och EU-institutionerna uppmanas att snarast komma överens om bidande mål och åtgärder inom området ungdomsrörlighet (”Unga på väg”), samt att snabbt genomföra initiativet ”Bättre möjligheter för unga”.

| 29. | Europaparlamentet poängterar att det i den digitala eran är viktigt att unionen till fullo förverkligar den potential och de möjligheter som erbjuds av internet, e-handeln och spridningen av IKT inom små och medelstora företag och offentliga myndigheter när det gäller att vidareutveckla den inre marknaden och göra den tillgänglig för alla EU-medborgare. Utvecklingen av ny teknik måste ta hänsyn till behovet av att skydda alla medborgare, konsumenter och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet poängterar att det i den digitala eran är viktigt att unionen till fullo förverkligar den potential och de möjligheter som erbjuds av internet, e-handeln och spridningen av IKT inom små och medelstora företag och offentliga myndigheter när det gäller att vidareutveckla den inre marknaden och göra den tillgänglig för alla EU-medborgare. Utvecklingen av ny teknik måste ta hänsyn till behovet av att skydda alla medborgare, konsumenter och små och medelstora företag.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se utvecklingen av en digital inre marknad som en prioritet så att konsumenterna får full tillgång till ett mer konkurrenskraftigt utbud av varor och tjänster. Parlamentet vill se ytterligare åtgärder från medlemsstaternas sida, i samordning med kommissionen, för att överbrygga de hinder som gör att medborgarna inte får tillgång till online-tjänster. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se utvecklingen av en digital inre marknad som en prioritet så att konsumenterna får full tillgång till ett mer konkurrenskraftigt utbud av varor och tjänster. Parlamentet vill se ytterligare åtgärder från medlemsstaternas sida, i samordning med kommissionen, för att överbrygga de hinder som gör att medborgarna inte får tillgång till online-tjänster.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar till en ambitiös konsumentagenda som omfattar lagstiftning och politiska åtgärder och som syftar till att stärka såväl genomsnittliga som sårbara konsumenter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar till en ambitiös konsumentagenda som omfattar lagstiftning och politiska åtgärder och som syftar till att stärka såväl genomsnittliga som sårbara konsumenter.

| 32. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på detaljhandelns roll som pådrivare för tillväxt och arbetstillfällen och som en byggsten på den inre marknaden. Parlamentet välkomnar det planerade antagandet av kommissionens heltäckande handlingsplan för detaljhandelssektorn, som fastställer en strategi för en effektivare och rättvisare detaljhandelsmarknad i Europa och som bygger på positiva resultat och tar itu med kvarstående problem, liksom ett meddelande som bedömer befintliga nationella åtgärder för att ta itu med avtalsförbindelser. Parlamentet påminner om att handlingsplanen och resultaten av dialogen mellan olika intressenter om B2B (business-to-business), kommer att presenteras vid den första rundabordskonferens om detaljhandelsmarknaden, som ska sammankallas i slutet av 2012. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på detaljhandelns roll som pådrivare för tillväxt och arbetstillfällen och som en byggsten på den inre marknaden. Parlamentet välkomnar det planerade antagandet av kommissionens heltäckande handlingsplan för detaljhandelssektorn, som fastställer en strategi för en effektivare och rättvisare detaljhandelsmarknad i Europa och som bygger på positiva resultat och tar itu med kvarstående problem, liksom ett meddelande som bedömer befintliga nationella åtgärder för att ta itu med avtalsförbindelser. Parlamentet påminner om att handlingsplanen och resultaten av dialogen mellan olika intressenter om B2B (business-to-business), kommer att presenteras vid den första rundabordskonferens om detaljhandelsmarknaden, som ska sammankallas i slutet av 2012.

| 33. | Europaparlamentet anser att den externa dimensionen av den inre marknaden behöver förstärkas, i synnerhet genom utökat samarbete på området internationell standardisering, och att synergier som kan åstadkommas mellan unionens interna och externa ekonomiska politik, nämligen mellan den inre marknaden och handeln, bör eftersträvas. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att den externa dimensionen av den inre marknaden behöver förstärkas, i synnerhet genom utökat samarbete på området internationell standardisering, och att synergier som kan åstadkommas mellan unionens interna och externa ekonomiska politik, nämligen mellan den inre marknaden och handeln, bör eftersträvas.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och med eftertryck medlemsstaterna att främja genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet II, för vilket införandet av Sesar kommer att vara betydelsefullt, samt uppmanar kommissionen att senast 2013 lägga fram ett förslag om att fullborda det gemensamma europeiska luftrummet genom att minska antalet funktionella luftrumsblock. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och med eftertryck medlemsstaterna att främja genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet II, för vilket införandet av Sesar kommer att vara betydelsefullt, samt uppmanar kommissionen att senast 2013 lägga fram ett förslag om att fullborda det gemensamma europeiska luftrummet genom att minska antalet funktionella luftrumsblock.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla infrastruktur för de stora nätverksindustrierna och de offentliga tjänsterna, däribland energi, transporter, exempelvis ett Europaövergripande järnvägsnät, och elektronisk kommunikation, exempelvis tillgång till bredband inom hela EU – som en hävstång för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Parlamentet betonar behovet av att skapa en gemensam europeisk energimarknad för att minska EU:s energiberoende, förstärka EU:s energieffektivitet och möjliggöra rimligare priser. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla infrastruktur för de stora nätverksindustrierna och de offentliga tjänsterna, däribland energi, transporter, exempelvis ett Europaövergripande järnvägsnät, och elektronisk kommunikation, exempelvis tillgång till bredband inom hela EU – som en hävstång för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Parlamentet betonar behovet av att skapa en gemensam europeisk energimarknad för att minska EU:s energiberoende, förstärka EU:s energieffektivitet och möjliggöra rimligare priser.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 31 december 2012 lägga fram ett förslag till ett direktiv som innehåller bestämmelser om förhållandet mellan infrastrukturförvaltare och trafikoperatörer och ett förslag om att öppna upp den nationella passagerartrafiken på järnvägarna utan att detta försämrar kvaliteten på järnvägstransporttjänsterna eller förhindrar åtagandena om tjänster till allmänheten, |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 31 december 2012 lägga fram ett förslag till ett direktiv som innehåller bestämmelser om förhållandet mellan infrastrukturförvaltare och trafikoperatörer och ett förslag om att öppna upp den nationella passagerartrafiken på järnvägarna utan att detta försämrar kvaliteten på järnvägstransporttjänsterna eller förhindrar åtagandena om tjänster till allmänheten,

| 37. | Parlamentet betonar behovet av att främja de små och medelstora företagens roll på den inre marknaden genom att garantera tillgång till krediter och finansiering och genom att till fullo genomföra småföretagarakten (Small Business Act). |
| --- | --- |

37.

Parlamentet betonar behovet av att främja de små och medelstora företagens roll på den inre marknaden genom att garantera tillgång till krediter och finansiering och genom att till fullo genomföra småföretagarakten (Small Business Act).

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att förbättra ramvillkoren för industrin och för små och medelstora företag, särskilt genom att förbättra Europeiska investeringsbankens åtgärder för att stödja tillgången till finansiering, samt för att främja forskning och innovation genom att avsevärt utöka viktiga EU-program för F&U och innovation och genom att bättre använda outnyttjade EU-medel för tillväxtförstärkande projekt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att förbättra ramvillkoren för industrin och för små och medelstora företag, särskilt genom att förbättra Europeiska investeringsbankens åtgärder för att stödja tillgången till finansiering, samt för att främja forskning och innovation genom att avsevärt utöka viktiga EU-program för F&U och innovation och genom att bättre använda outnyttjade EU-medel för tillväxtförstärkande projekt.

| 39. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om det fjortonde bolagsrättsdirektivet om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten, och påpekar att ett sådant direktiv avsevärt skulle underlätta företagens rörlighet i Europa. Parlamentet ber dessutom kommissionen att lägga fram lagstiftningsinitiativ som följer upp grönboken om bolagsstyrning och att inkludera dem i arbetsprogrammet för 2013. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om det fjortonde bolagsrättsdirektivet om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten, och påpekar att ett sådant direktiv avsevärt skulle underlätta företagens rörlighet i Europa. Parlamentet ber dessutom kommissionen att lägga fram lagstiftningsinitiativ som följer upp grönboken om bolagsstyrning och att inkludera dem i arbetsprogrammet för 2013.

| 40. | Europaparlamentet beklagar djupt tillbakadragandet av den föreslagna förordningen om en stadga för europeiska ömsesidiga bolag, och ber kommissionen att lägga fram ett nytt förslag. Parlamentet föreslår att kommissionen återupptar sitt arbete med nionde bolagsrättsdirektivet om företagsgrupper för att åstadkomma ett regelverk för denna vanliga bolagsform, och därmed skapar en uppsättning gemensamma bestämmelser för bl.a. skydd av dotterbolag och intressenter och ökad transparens avseende bolagsform och ägandestruktur. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet beklagar djupt tillbakadragandet av den föreslagna förordningen om en stadga för europeiska ömsesidiga bolag, och ber kommissionen att lägga fram ett nytt förslag. Parlamentet föreslår att kommissionen återupptar sitt arbete med nionde bolagsrättsdirektivet om företagsgrupper för att åstadkomma ett regelverk för denna vanliga bolagsform, och därmed skapar en uppsättning gemensamma bestämmelser för bl.a. skydd av dotterbolag och intressenter och ökad transparens avseende bolagsform och ägandestruktur.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om att förbättra finansiella instrument som är tillgängliga för att stödja hållbar tillväxt, exempelvis projektobligationer för långsiktiga investeringar, och att utarbeta ett meddelande om konkurrenspolitikens bidrag till innovation och tillväxt, och då vid behov se över befintliga regler. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om att förbättra finansiella instrument som är tillgängliga för att stödja hållbar tillväxt, exempelvis projektobligationer för långsiktiga investeringar, och att utarbeta ett meddelande om konkurrenspolitikens bidrag till innovation och tillväxt, och då vid behov se över befintliga regler.

| 42. | Europaparlamentet begär att kommissionen snarast ska lägga fram förslag för att förbättra skyddet för investerare och andra icke-professionella kunder när det gäller finansiella tjänster, särskilt paketerade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (PRIPS), företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (UCITS), försäkringsförmedling och garantisystem för försäkringssektorn. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet begär att kommissionen snarast ska lägga fram förslag för att förbättra skyddet för investerare och andra icke-professionella kunder när det gäller finansiella tjänster, särskilt paketerade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (PRIPS), företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (UCITS), försäkringsförmedling och garantisystem för försäkringssektorn.

| 43. | Europaparlamentet understryker vikten av en robust infrastruktur för den finansiella marknaden för att stödja den inre marknaden och uppmanar därför kommissionen att snarast lägga fram förslag om krislösningsmekanismer för sådan infrastruktur. Parlamentet betonar vidare vikten av en snabb uppföljning till kommissionens strategidokument om mervärdesskattens framtid. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker vikten av en robust infrastruktur för den finansiella marknaden för att stödja den inre marknaden och uppmanar därför kommissionen att snarast lägga fram förslag om krislösningsmekanismer för sådan infrastruktur. Parlamentet betonar vidare vikten av en snabb uppföljning till kommissionens strategidokument om mervärdesskattens framtid.

| 44. | Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande på nationell och europeisk nivå, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett adekvat sätt samordna skattepolitiken i syfte att undvika en snedvridning på den inre marknaden och att garantera lika villkor för företag och medborgare samt att säkra sunda offentliga finanser. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande på nationell och europeisk nivå, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett adekvat sätt samordna skattepolitiken i syfte att undvika en snedvridning på den inre marknaden och att garantera lika villkor för företag och medborgare samt att säkra sunda offentliga finanser.

| 45. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utarbeta en resultattavla som visar på hindren för anställda inom unionen som önskar utnyttja sin rätt till fri rörlighet och som beskriver hur dessa hinder åtgärdas i medlemsstaterna samt som tjänar till att bedöma huruvida de åtgärdas på ett grundligt och effektivt sätt, inte minst genom att undersöka fenomenet ”social dumpning”. Kommissionen uppmanas att lägga fram en handlingsplan för att undanröja kvarstående hinder för unionsmedborgare som önskar utnyttja sin rätt att flytta till och arbeta i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utarbeta en resultattavla som visar på hindren för anställda inom unionen som önskar utnyttja sin rätt till fri rörlighet och som beskriver hur dessa hinder åtgärdas i medlemsstaterna samt som tjänar till att bedöma huruvida de åtgärdas på ett grundligt och effektivt sätt, inte minst genom att undersöka fenomenet ”social dumpning”. Kommissionen uppmanas att lägga fram en handlingsplan för att undanröja kvarstående hinder för unionsmedborgare som önskar utnyttja sin rätt att flytta till och arbeta i en annan medlemsstat.

| 46. | Europaparlamentet anser att européerna fortfarande inte till fullo utnyttjat den inre marknadens potential på många områden, inbegripet den fria rörligheten för personer och arbetstagare, och att betydande incitament behövs, särskilt för att åstadkomma en verklig rörlighet bland arbetskraften i Europa, i synnerhet genom garantier om att socialförsäkringar och pensionsrättigheter kan överföras. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att européerna fortfarande inte till fullo utnyttjat den inre marknadens potential på många områden, inbegripet den fria rörligheten för personer och arbetstagare, och att betydande incitament behövs, särskilt för att åstadkomma en verklig rörlighet bland arbetskraften i Europa, i synnerhet genom garantier om att socialförsäkringar och pensionsrättigheter kan överföras.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att följa förordning (EG) nr 883/2004 och artikel 153 i EUF-fördraget och genomföra studier för att säkerställa kontinuiteten i det sociala skyddet för medborgare som flyttar mellan olika länder inom EU samt likabehandling i förhållande till den inhemska befolkningen, och samtidigt överväga ett valfritt, frivilligt och överförbart socialförsäkringssystem på europeisk nivå, som kompletterar det allmänna systemet, med målet att skapa ett närmare socialpolitiskt samarbete. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att följa förordning (EG) nr 883/2004 och artikel 153 i EUF-fördraget och genomföra studier för att säkerställa kontinuiteten i det sociala skyddet för medborgare som flyttar mellan olika länder inom EU samt likabehandling i förhållande till den inhemska befolkningen, och samtidigt överväga ett valfritt, frivilligt och överförbart socialförsäkringssystem på europeisk nivå, som kompletterar det allmänna systemet, med målet att skapa ett närmare socialpolitiskt samarbete.

*

* *

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 84.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0146.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0145.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0144.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0543.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/78

---

Torsdagen den 14 juni 2012Framtiden för EU:s bolagsrätt

P7_TA(2012)0259

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om framtiden för EU:s bolagsrätt (2012/2669(RSP))

2013/C 332 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det offentliga samråd om framtiden för EU:s bolagsrätt som kommissionen inledde den 20 februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det offentliga samråd om framtiden för EU:s bolagsrätt som kommissionen inledde den 20 februari 2012 (1),

| — | med beaktande av den konferens om EU:s bolagsrätt ”European Company Law: the way forward” som kommissionen anordnade den 16 och 17 maj 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konferens om EU:s bolagsrätt ”European Company Law: the way forward” som kommissionen anordnade den 16 och 17 maj 2011 (2),

| — | med beaktande av reflektionsgruppens rapport av den 5 april 2011 (3) om framtiden för EU:s bolagsrätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av reflektionsgruppens rapport av den 5 april 2011 (3) om framtiden för EU:s bolagsrätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden –’Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt’ ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden –’Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt’ ” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011”Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011”Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation” (COM(2011)0682),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juli 2007 om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision (COM(2007)0394), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juli 2007 om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision (COM(2007)0394),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (COM(2003)0284),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 april 2004 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 april 2004 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om europeiska privata aktiebolag och det fjortonde bolagsrättsdirektivet om flyttning av ett bolags säte (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om europeiska privata aktiebolag och det fjortonde bolagsrättsdirektivet om flyttning av ett bolags säte (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 november 2010 om civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 november 2010 om civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet (8),

| — | med beaktande av sin resolution av 2 februari 2012 med rekommendationer till kommissionen om ett 14:e bolagsrättsdirektiv om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 2 februari 2012 med rekommendationer till kommissionen om ett 14:e bolagsrättsdirektiv om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte (9),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen av 7 maj 2012 om framtiden för EU:s bolagsrätt (O-000110/2012 – B7-0117/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen av 7 maj 2012 om framtiden för EU:s bolagsrätt (O-000110/2012 – B7-0117/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU:s regelverk för bolagsrätt och bolagsstyrning behöver anpassas för att beakta den tilltagande trenden för europeiska bolag att verka gränsöverskridande inom EU och den fortsatta integrationen av den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

A.

EU:s regelverk för bolagsrätt och bolagsstyrning behöver anpassas för att beakta den tilltagande trenden för europeiska bolag att verka gränsöverskridande inom EU och den fortsatta integrationen av den europeiska marknaden.

| B. | Det övergripande målet är att företag i Europa ska kunna konkurrera mer effektivt och nå större framgång i en global omgivning med ytterst hård konkurrens, samtidigt som man sörjer för ett korrekt skydd av kreditgivares, aktieägares, medlemmars och arbetstagares intressen. |
| --- | --- |

B.

Det övergripande målet är att företag i Europa ska kunna konkurrera mer effektivt och nå större framgång i en global omgivning med ytterst hård konkurrens, samtidigt som man sörjer för ett korrekt skydd av kreditgivares, aktieägares, medlemmars och arbetstagares intressen.

| C. | Ett användarvänligt regelverk skulle uppmuntra företag, särskilt små och medelstora företag, att utnyttja de möjligheter som den gemensamma marknaden erbjuder. |
| --- | --- |

C.

Ett användarvänligt regelverk skulle uppmuntra företag, särskilt små och medelstora företag, att utnyttja de möjligheter som den gemensamma marknaden erbjuder.

| D. | Alla framtida initiativ bör vara förenliga med nationella bolagsstyrningssystem och nationella lagar om arbetstagarnas deltagande, samtidigt som man strävar efter ökad flexibilitet och valfrihet när det gäller bolagsformer, intern fördelning av befogenheter och hållbara bolagsstrategier. |
| --- | --- |

D.

Alla framtida initiativ bör vara förenliga med nationella bolagsstyrningssystem och nationella lagar om arbetstagarnas deltagande, samtidigt som man strävar efter ökad flexibilitet och valfrihet när det gäller bolagsformer, intern fördelning av befogenheter och hållbara bolagsstrategier.

| E. | Det finns outnyttjade möjligheter när det gäller bolagsformer på europeisk nivå och dessa bör ytterligare undersökas, utvecklas och främjas. |
| --- | --- |

E.

Det finns outnyttjade möjligheter när det gäller bolagsformer på europeisk nivå och dessa bör ytterligare undersökas, utvecklas och främjas.

| F. | Gränsöverskridande rörlighet för företag bör underlättas. |
| --- | --- |

F.

Gränsöverskridande rörlighet för företag bör underlättas.

| G. | Finanskrisen har visat på ett behov av ett tydligare regelverk för bolagsstyrning som är mer inriktat på intressenternas deltagande. |
| --- | --- |

G.

Finanskrisen har visat på ett behov av ett tydligare regelverk för bolagsstyrning som är mer inriktat på intressenternas deltagande.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det offentliga samråd om framtiden för EU:s bolagsrätt som kommissionen nyligen inlett och som bör bidra till att utforma framtida initiativ avsedda att förenkla den miljö som företagen verkar i, minska onödiga administrativa bördor och ge företagen möjlighet att driva en effektiv verksamhet på den gemensamma marknaden, samtidigt som man sörjer för ett korrekt skydd av kreditgivares, aktieägares, medlemmars och arbetstagares intressen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det offentliga samråd om framtiden för EU:s bolagsrätt som kommissionen nyligen inlett och som bör bidra till att utforma framtida initiativ avsedda att förenkla den miljö som företagen verkar i, minska onödiga administrativa bördor och ge företagen möjlighet att driva en effektiv verksamhet på den gemensamma marknaden, samtidigt som man sörjer för ett korrekt skydd av kreditgivares, aktieägares, medlemmars och arbetstagares intressen.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU-bolagsformer som kompletterar befintliga bolagsformer enligt nationell lag har en stor potential och bör ytterligare utvecklas och främjas. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i syfte att tillgodose de små och medelstora företagens särskilda behov, göra ytterligare insatser för att anta stadgan för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) (10), vilken till fullo skulle kunna ta hänsyn till intressenternas intressen, för att på detta sätt bryta dödläget i rådet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att EU-bolagsformer som kompletterar befintliga bolagsformer enligt nationell lag har en stor potential och bör ytterligare utvecklas och främjas. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i syfte att tillgodose de små och medelstora företagens särskilda behov, göra ytterligare insatser för att anta stadgan för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) (10), vilken till fullo skulle kunna ta hänsyn till intressenternas intressen, för att på detta sätt bryta dödläget i rådet.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen låter genomföra en utredning om europeiska ömsesidiga bolag, vilket aviserades i det tidigare nämnda initiativet för socialt företagande (11), och uppmanar kommissionen att med det snaraste lägga fram ett nytt förslag till stadga. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen låter genomföra en utredning om europeiska ömsesidiga bolag, vilket aviserades i det tidigare nämnda initiativet för socialt företagande (11), och uppmanar kommissionen att med det snaraste lägga fram ett nytt förslag till stadga.

| 4. | Europaparlamentet anser att eventuella reformer av det andra bolagsrättsdirektivet (12) bör fokusera på ytterligare förenkling i stället för att införa en alternativ ordning för kapitalbildning och kapitalförsörjning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att eventuella reformer av det andra bolagsrättsdirektivet (12) bör fokusera på ytterligare förenkling i stället för att införa en alternativ ordning för kapitalbildning och kapitalförsörjning.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar översynen av redovisningsdirektiven och föreslår att kommissionen ytterligare utforskar möjligheterna att utveckla europeiska redovisningsstandarder, särskilt när det gäller de små och medelstora företagens särskilda behov, och att hänsyn då tas till de traditionella idéerna om hållbarhet, långsiktig planering, familjeägande och andra traditionella aspekter på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar översynen av redovisningsdirektiven och föreslår att kommissionen ytterligare utforskar möjligheterna att utveckla europeiska redovisningsstandarder, särskilt när det gäller de små och medelstora företagens särskilda behov, och att hänsyn då tas till de traditionella idéerna om hållbarhet, långsiktig planering, familjeägande och andra traditionella aspekter på små och medelstora företag.

| 6. | Europaparlamentet anser att tillräcklig uppmärksamhet bör ägnas åt att återuppta arbetet med det femte bolagsrättsdirektivet när det gäller aktiebolags struktur och verksamhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att tillräcklig uppmärksamhet bör ägnas åt att återuppta arbetet med det femte bolagsrättsdirektivet när det gäller aktiebolags struktur och verksamhet.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen om att lägga fram ett lagstiftningsförslag med åtgärder för att underlätta gränsöverskridande rörlighet för företag inom EU (fjortonde bolagsrättsdirektivet om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen om att lägga fram ett lagstiftningsförslag med åtgärder för att underlätta gränsöverskridande rörlighet för företag inom EU (fjortonde bolagsrättsdirektivet om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten).

| 8. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen förbundit sig att rapportera om konkreta uppföljningar av eventuella önskemål om framläggande av ett förslag i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget inom tre månader efter det att den berörda resolutionen antagits i kammaren. Parlamentet beklagar att detta åtagande inte respekterats när det gäller resolutionen med rekommendationer till ett fjortonde bolagsrättsdirektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att efterleva ramavtalet genom att i framtiden lägga fram mer detaljerade uppföljningsrapporter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen förbundit sig att rapportera om konkreta uppföljningar av eventuella önskemål om framläggande av ett förslag i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget inom tre månader efter det att den berörda resolutionen antagits i kammaren. Parlamentet beklagar att detta åtagande inte respekterats när det gäller resolutionen med rekommendationer till ett fjortonde bolagsrättsdirektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att efterleva ramavtalet genom att i framtiden lägga fram mer detaljerade uppföljningsrapporter.

| 9. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen återupptar sitt arbete med nionde bolagsrättsdirektivet om företagsgrupper för att åstadkomma ett regelverk för denna ofta förekommande bolagsform. Parlamentet anser att det inte finns något behov av en fullständigt harmoniserad europeisk bolagsrätt för företagsgrupper, utan snarare ett behov av att fastställa en uppsättning gemensamma bestämmelser för bl.a. skydd av dotterbolag och intressenter och ökad transparens avseende bolagsform och ägandestruktur. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen återupptar sitt arbete med nionde bolagsrättsdirektivet om företagsgrupper för att åstadkomma ett regelverk för denna ofta förekommande bolagsform. Parlamentet anser att det inte finns något behov av en fullständigt harmoniserad europeisk bolagsrätt för företagsgrupper, utan snarare ett behov av att fastställa en uppsättning gemensamma bestämmelser för bl.a. skydd av dotterbolag och intressenter och ökad transparens avseende bolagsform och ägandestruktur.

| 10. | Europaparlamentet påminner om kommissionens agenda om smart lagstiftning enligt vilken lagstiftningen måste bli tydligare och mer tillgänglig. Parlamentet anser att kommissionen bör kodifiera EU:s bolagsrätt för att ta fram en användarvänlig uppsättning regler och för att garantera en konsekvent EU-lagstiftning. Parlamentet erkänner fördelarna med ett enda instrument för EU:s bolagsrätt, men tror att man som ett första steg bör föra samman bolagsrättsdirektiven. Parlamentet föreslår att direktiven grupperas i kategorier som omfattar grundande och verksamhet (t.ex. första och andra direktiven samt redovisnings- och revisionsdirektiven), rörlighet (t.ex. tredje (13), sjätte (14), tionde (15), elfte (16) och trettonde (17) direktiven och det framtida fjortonde direktivet) och bolagsformer inom EU (t.ex. SE, SCE, EEIG). Parlamentet betonar att detta kodifieringsprojekt naturligtvis inte bör orsaka avbrott i den nödvändiga reformverksamheten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om kommissionens agenda om smart lagstiftning enligt vilken lagstiftningen måste bli tydligare och mer tillgänglig. Parlamentet anser att kommissionen bör kodifiera EU:s bolagsrätt för att ta fram en användarvänlig uppsättning regler och för att garantera en konsekvent EU-lagstiftning. Parlamentet erkänner fördelarna med ett enda instrument för EU:s bolagsrätt, men tror att man som ett första steg bör föra samman bolagsrättsdirektiven. Parlamentet föreslår att direktiven grupperas i kategorier som omfattar grundande och verksamhet (t.ex. första och andra direktiven samt redovisnings- och revisionsdirektiven), rörlighet (t.ex. tredje (13), sjätte (14), tionde (15), elfte (16) och trettonde (17) direktiven och det framtida fjortonde direktivet) och bolagsformer inom EU (t.ex. SE, SCE, EEIG). Parlamentet betonar att detta kodifieringsprojekt naturligtvis inte bör orsaka avbrott i den nödvändiga reformverksamheten.

| 11. | Europaparlamentet anser att lagvalsregelfrågor även måste lösas på det bolagsrättsliga området och att ett akademiskt förslag i denna fråga (18) skulle kunna fungera som utgångspunkt för ett fortsatt arbete om lagvalsregler med hänsyn till företags gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att lagvalsregelfrågor även måste lösas på det bolagsrättsliga området och att ett akademiskt förslag i denna fråga (18) skulle kunna fungera som utgångspunkt för ett fortsatt arbete om lagvalsregler med hänsyn till företags gränsöverskridande verksamhet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en handlingsplan som anger hur man ska gå vidare efter samrådet och som beskriver initiativ på kort, medellång och lång sikt för att förbättra regelverket för EU:s bolagsrätt. Parlamentet anser att kortsiktiga initiativ bör inkludera det fjortonde bolagsrättsdirektivet och åtgärder för att förbättra EU:s regelverk för företagsstyrning, medan medellångsiktiga initiativ bl.a. bör behandla det nionde bolagsrättsdirektivet och långsiktiga initiativ bör behandla kodifieringen av EU:s bolagsrätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en handlingsplan som anger hur man ska gå vidare efter samrådet och som beskriver initiativ på kort, medellång och lång sikt för att förbättra regelverket för EU:s bolagsrätt. Parlamentet anser att kortsiktiga initiativ bör inkludera det fjortonde bolagsrättsdirektivet och åtgärder för att förbättra EU:s regelverk för företagsstyrning, medan medellångsiktiga initiativ bl.a. bör behandla det nionde bolagsrättsdirektivet och långsiktiga initiativ bör behandla kodifieringen av EU:s bolagsrätt.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det förväntar sig att de kortsiktiga initiativen formellt ska inbegripas i lagstiftningsprogrammet för 2013, och att måldatum ska fastställas för initiativen på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det förväntar sig att de kortsiktiga initiativen formellt ska inbegripas i lagstiftningsprogrammet för 2013, och att måldatum ska fastställas för initiativen på medellång och lång sikt.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin tidigare uppmaning till kommissionen att analysera problemen med genomförandet av befintlig lagstiftning så att resultaten kan beaktas i samband med nya lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar sin tidigare uppmaning till kommissionen att analysera problemen med genomförandet av befintlig lagstiftning så att resultaten kan beaktas i samband med nya lagstiftningsförslag.

| 15. | Europaparlamentet upprepar att alla lagstiftningsförslag som läggs fram av kommissionen bör bygga på en konsekvensbedömning där hänsyn tas till alla intressenters intressen, inbegripet investerare, ägare, kreditgivare och arbetstagare med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar att alla lagstiftningsförslag som läggs fram av kommissionen bör bygga på en konsekvensbedömning där hänsyn tas till alla intressenters intressen, inbegripet investerare, ägare, kreditgivare och arbetstagare med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utförligt informera parlamentet om resultaten av samrådet om framtiden för EU:s bolagsrätt och att i detalj redogöra för de beslut man kommer att fatta som resultat av detta samråd. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utförligt informera parlamentet om resultaten av samrådet om framtiden för EU:s bolagsrätt och att i detalj redogöra för de beslut man kommer att fatta som resultat av detta samråd.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/company_law_en.htm

(2)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm#conference

(3)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm

(4)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 714.

(5)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 114.

(6)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 671.

(7)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 5.

(8)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 19.

(9)  Antagna texter, P7_TA (2012) 0019.

(10)  COM(2008)0396.

(11)  COM(2011)0682, s. 10.

(12)  EGT L 26, 31.1.1977, s. 1.

(13)  EGT L 295, 20.10.1978, s. 36.

(14)  EGT L 378, 31.12.1982, s. 47.

(15)  EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

(16)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 36.

(17)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 12.

(18)  H.-J. Sonnenberger (ed.), Vorschläge und Berichte zur Reform des europäischen und deutschen internationalen Gesellschaftsrechts – Vorgelegt im Auftrag der zweiten Kommission des Deutschen Rates für Internationales Privatrecht, Spezialkommission Internationales Gesellschaftsrecht, Mohr Siebeck, Tübingen, 2007.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/81

---

Torsdagen den 14 juni 2012Återhämtning med ökad sysselsättning

P7_TA(2012)0260

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (2012/2647(RSP))

2013/C 332 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012 med titeln ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012 med titeln ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 med titeln ”Kvalitetskriterier för praktikprogram” (SWD(2012)0099), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 med titeln ”Kvalitetskriterier för praktikprogram” (SWD(2012)0099),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om hur sysselsättningspotentialen inom personliga tjänster och hushållstjänster kan utnyttjas (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om hur sysselsättningspotentialen inom personliga tjänster och hushållstjänster kan utnyttjas (SWD(2012)0095),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om reformen av det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar (Eures) i syfte att uppfylla Europa 2020-målen (SWD(2012)0100), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om reformen av det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar (Eures) i syfte att uppfylla Europa 2020-målen (SWD(2012)0100),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om Initiativet Bättre möjligheter för unga: de första åtgärderna (Implementing the Youth Opportunities Initiative: first steps taken) (SWD(2012)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om Initiativet Bättre möjligheter för unga: de första åtgärderna (Implementing the Youth Opportunities Initiative: first steps taken) (SWD(2012)0098),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om arbetsmarknadstrender och utmaningar (labour market trends and challenges) (SWD(2012)0090), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om arbetsmarknadstrender och utmaningar (labour market trends and challenges) (SWD(2012)0090),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om öppna, dynamiska och inkluderande arbetsmarknader (SWD(2012)0097), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om öppna, dynamiska och inkluderande arbetsmarknader (SWD(2012)0097),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om att ta tillvara sysselsättningspotentialen på IT-området (SWD(2012)0096), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om att ta tillvara sysselsättningspotentialen på IT-området (SWD(2012)0096),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om en handlingsplan för EU:s arbetskraft inom hälso- och sjukvården (SWD(2012)0093), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 om en handlingsplan för EU:s arbetskraft inom hälso- och sjukvården (SWD(2012)0093),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 med titeln ”Att ta tillvara den miljövänliga ekonomins sysselsättningspotential” (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2012 med titeln ”Att ta tillvara den miljövänliga ekonomins sysselsättningspotential” (SWD(2012)0092),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010 med titeln ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen – EU:s bidrag till full sysselsättning” (COM(2010)0682) och Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2011 (1) därtill, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010 med titeln ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen – EU:s bidrag till full sysselsättning” (COM(2010)0682) och Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2011 (1) därtill,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om atypiska anställningsformer, säkra yrkesgångar samt nya former för social dialog (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om atypiska anställningsformer, säkra yrkesgångar samt nya former för social dialog (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2010”Sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, koldioxidsnål, resurseffektiv och grön ekonomi”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2010”Sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, koldioxidsnål, resurseffektiv och grön ekonomi”,

| — | med beaktande av den undersökning från 2010 som gjordes av Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop), ”Skills for Green Jobs”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning från 2010 som gjordes av Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop), ”Skills for Green Jobs”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om att främja arbetskraftens rörlighet inom Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om att främja arbetskraftens rörlighet inom Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 januari 2011 med titeln ”Årlig tillväxtöversikt: vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen” (COM(2011)0011) och av det bifogade utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 januari 2011 med titeln ”Årlig tillväxtöversikt: vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen” (COM(2011)0011) och av det bifogade utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2011 med titlen ”Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training” (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 april 2011 med titlen ”Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training” (SEC(2011)0526),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning (7),

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Till följd av ihållande strukturella svagheter och den ekonomiska krisen har arbetslösheten ökat från 9,5 procent 2010 till 10,2 procent 2012, vilket innebär att 6 miljoner arbetstillfällen gått förlorade sedan 2008, |
| --- | --- |

A.

Till följd av ihållande strukturella svagheter och den ekonomiska krisen har arbetslösheten ökat från 9,5 procent 2010 till 10,2 procent 2012, vilket innebär att 6 miljoner arbetstillfällen gått förlorade sedan 2008,

| B. | Utmaningarna i fråga om sysselsättning, social inkludering och fattigdomsbekämpning växer, liksom skillnaderna mellan medlemsstater och mellan regioner. |
| --- | --- |

B.

Utmaningarna i fråga om sysselsättning, social inkludering och fattigdomsbekämpning växer, liksom skillnaderna mellan medlemsstater och mellan regioner.

| C. | Enligt kommissionens beräkningar är prognoserna för 2012 ännu mindre gynnsamma, med en stagnation av EU:s BNP 2012 och lågkonjunktur i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Enligt kommissionens beräkningar är prognoserna för 2012 ännu mindre gynnsamma, med en stagnation av EU:s BNP 2012 och lågkonjunktur i flera medlemsstater.

| D. | 17,6 miljoner nya arbetstillfällen måste till för att uppfylla sysselsättningsmålet i Europa 2020-strategin om en smart och hållbar tillväxt för alla, vilket innebär att 75 procent av alla personer mellan 20 och 64-år måste befinna sig i sysselsättning 2020. |
| --- | --- |

D.

17,6 miljoner nya arbetstillfällen måste till för att uppfylla sysselsättningsmålet i Europa 2020-strategin om en smart och hållbar tillväxt för alla, vilket innebär att 75 procent av alla personer mellan 20 och 64-år måste befinna sig i sysselsättning 2020.

| E. | De instabila sysselsättningsförhållandena är först och främst en mänsklig tragedi för arbetstagarna och deras familjer och innebär ett slöseri med produktionskapacitet eftersom färdigheter tenderar att gå förlorade om arbetstagaren alltför ofta tvingas växla mellan anställningar och långa perioder av arbetslöshet eller inaktivitet. |
| --- | --- |

E.

De instabila sysselsättningsförhållandena är först och främst en mänsklig tragedi för arbetstagarna och deras familjer och innebär ett slöseri med produktionskapacitet eftersom färdigheter tenderar att gå förlorade om arbetstagaren alltför ofta tvingas växla mellan anställningar och långa perioder av arbetslöshet eller inaktivitet.

| F. | Arbetslösheten bland ungdomar är särskilt hög, bland annat på grund av ett glapp mellan utbud och efterfrågan när det gäller färdigheter, detta ofta oavsett ungdomarnas utbildningsnivå. |
| --- | --- |

F.

Arbetslösheten bland ungdomar är särskilt hög, bland annat på grund av ett glapp mellan utbud och efterfrågan när det gäller färdigheter, detta ofta oavsett ungdomarnas utbildningsnivå.

| G. | De åtstramningsåtgärder som vidtagits i flera medlemsstater för att uppnå finanspolitisk konsolidering har bidragit till att avsevärt öka arbetslösheten. |
| --- | --- |

G.

De åtstramningsåtgärder som vidtagits i flera medlemsstater för att uppnå finanspolitisk konsolidering har bidragit till att avsevärt öka arbetslösheten.

| H. | Finanskrisen har bidragit till den ökade arbetslösheten och ekonomin i flera medlemsstater lyckas inte skapa en tillväxt som är stark nog för att komma till rätta med detta problem. |
| --- | --- |

H.

Finanskrisen har bidragit till den ökade arbetslösheten och ekonomin i flera medlemsstater lyckas inte skapa en tillväxt som är stark nog för att komma till rätta med detta problem.

| I. | För att uppnå en hög sysselsättningsgrad är det också viktigt att genomföra budgetkonsolidering och återhämtning av ekonomin, både genom att upprätthålla den inhemska konsumtionen och genom att se till att fler människor bidrar till finansieringen av välfärdsstaten. |
| --- | --- |

I.

För att uppnå en hög sysselsättningsgrad är det också viktigt att genomföra budgetkonsolidering och återhämtning av ekonomin, både genom att upprätthålla den inhemska konsumtionen och genom att se till att fler människor bidrar till finansieringen av välfärdsstaten.

| J. | De arbetsrättsliga reformerna i flera medlemsstater har inte lett till mer kvalitativa sysselsättningsmöjligheter utan i stället gynnat en tudelad arbetsmarknad där allt fler arbetstagare, ofta från de mest sårbara grupperna av arbetstagare, t.ex. kvinnor, ungdomar och invandrare, arbetar under ständigt otrygga anställningsförhållanden med låga löner. |
| --- | --- |

J.

De arbetsrättsliga reformerna i flera medlemsstater har inte lett till mer kvalitativa sysselsättningsmöjligheter utan i stället gynnat en tudelad arbetsmarknad där allt fler arbetstagare, ofta från de mest sårbara grupperna av arbetstagare, t.ex. kvinnor, ungdomar och invandrare, arbetar under ständigt otrygga anställningsförhållanden med låga löner.

| K. | De åtaganden som medlemsstaterna gör i sina nationella reformprogram är i många fall otillräckliga för att nå merparten av de mål som fastställts på EU-nivå i Europa 2020-stategin. |
| --- | --- |

K.

De åtaganden som medlemsstaterna gör i sina nationella reformprogram är i många fall otillräckliga för att nå merparten av de mål som fastställts på EU-nivå i Europa 2020-stategin.

| L. | I EU:s årliga tillväxtöversikt för 2012 manas det till handfasta insatser för att påskynda skapandet av nya arbetstillfällen och se till att vi får en återhämtning med många fler nya jobb, och detta budskap fick ett kraftfullt gensvar vid europeiska rådets möte i mars 2012. |
| --- | --- |

L.

I EU:s årliga tillväxtöversikt för 2012 manas det till handfasta insatser för att påskynda skapandet av nya arbetstillfällen och se till att vi får en återhämtning med många fler nya jobb, och detta budskap fick ett kraftfullt gensvar vid europeiska rådets möte i mars 2012.

| M. | Det är beslutsfattarnas ansvar, på både nationell nivå och EU-nivå, att se till att arbetstagarna har tillgång till lämplig utbildning och fortbildning för att anpassa sina färdigheter till föränderliga ekonomiska strukturer och sysselsättningsmönster. |
| --- | --- |

M.

Det är beslutsfattarnas ansvar, på både nationell nivå och EU-nivå, att se till att arbetstagarna har tillgång till lämplig utbildning och fortbildning för att anpassa sina färdigheter till föränderliga ekonomiska strukturer och sysselsättningsmönster.

| N. | Främjandet av en social, resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi är ett av målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

N.

Främjandet av en social, resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi är ett av målen i Europa 2020-strategin.

| O. | Bristen på vissa arbetsspecifika färdigheter kan redan observeras inom viktiga innovationsområden och före 2020 förväntas högkvalificerade, icke-manuella yrken utgöra minst 40 procent av sysselsättningen. |
| --- | --- |

O.

Bristen på vissa arbetsspecifika färdigheter kan redan observeras inom viktiga innovationsområden och före 2020 förväntas högkvalificerade, icke-manuella yrken utgöra minst 40 procent av sysselsättningen.

| P. | Enligt färsk statistik har en av fyra arbetsgivare i EU problem att hitta personal, det svåraste är att hitta hantverkare, tekniker och ingenjörer. |
| --- | --- |

P.

Enligt färsk statistik har en av fyra arbetsgivare i EU problem att hitta personal, det svåraste är att hitta hantverkare, tekniker och ingenjörer.

| Q. | Satsningarna på forskning, innovation och utbildning, vilket är grundläggande för den ekonomiska tillväxten och sysselsättningsskapandet, är fortfarande lägre inom EU än bland dess ekonomiska partner och konkurrenter på andra håll i världen. |
| --- | --- |

Q.

Satsningarna på forskning, innovation och utbildning, vilket är grundläggande för den ekonomiska tillväxten och sysselsättningsskapandet, är fortfarande lägre inom EU än bland dess ekonomiska partner och konkurrenter på andra håll i världen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att komplettera sysselsättningsprioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten med politisk vägledning på medellång sikt för att nå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin. Parlamentet gläder sig åt att sysselsättningspaketet är så allmänt och berömmer att man lagt om politiken mot sysselsättningsskapande, vilket länge efterfrågats. Parlamentet efterlyser nödvändiga investeringar i arbetstillfällen och tillväxtpotential inom den gröna ekonomin, hälso- och sjukvårdsektorn, sociala tjänstesektorn samt inom IKT, inklusive investeringar i kompetens, utbildning och högre löner. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att komplettera sysselsättningsprioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten med politisk vägledning på medellång sikt för att nå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin. Parlamentet gläder sig åt att sysselsättningspaketet är så allmänt och berömmer att man lagt om politiken mot sysselsättningsskapande, vilket länge efterfrågats. Parlamentet efterlyser nödvändiga investeringar i arbetstillfällen och tillväxtpotential inom den gröna ekonomin, hälso- och sjukvårdsektorn, sociala tjänstesektorn samt inom IKT, inklusive investeringar i kompetens, utbildning och högre löner.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att de flesta medlemsstaterna, trots politiska löften under Europeiska rådets vårmöte 2012 och kommissionens vägledning i sitt meddelande, inte har lagt fram någon nationell sysselsättningsplan som en del av sina nationella reformprogram för 2012 som specificerar vilka övergripande åtgärder de planerar för att skapa sysselsättning, gröna arbetstillfällen, en koppling mellan sysselsättningsåtgärder och finansiella instrument och arbetsmarknadsreformer samt en tydlig tidsplan för hur den fleråriga reformagendan planeras sättas i verket under de kommande 12 månaderna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att de flesta medlemsstaterna, trots politiska löften under Europeiska rådets vårmöte 2012 och kommissionens vägledning i sitt meddelande, inte har lagt fram någon nationell sysselsättningsplan som en del av sina nationella reformprogram för 2012 som specificerar vilka övergripande åtgärder de planerar för att skapa sysselsättning, gröna arbetstillfällen, en koppling mellan sysselsättningsåtgärder och finansiella instrument och arbetsmarknadsreformer samt en tydlig tidsplan för hur den fleråriga reformagendan planeras sättas i verket under de kommande 12 månaderna.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att arbetsmarknadsåtgärder inte kan ersätta en bristande makroekonomisk politik och uppmanar kommissionen att låta de fyra målen i ILO:s agenda för anständigt arbete ingå i alla förslag för att öka sysselsättningen: skapa arbetstillfällen, garantera rättigheter på arbetsplatsen, utöka det sociala skyddet och främja social dialog. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att arbetsmarknadsåtgärder inte kan ersätta en bristande makroekonomisk politik och uppmanar kommissionen att låta de fyra målen i ILO:s agenda för anständigt arbete ingå i alla förslag för att öka sysselsättningen: skapa arbetstillfällen, garantera rättigheter på arbetsplatsen, utöka det sociala skyddet och främja social dialog.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att inrätta ett system för arbetsmarknadsövervakning med individuell spårning av de länder som inte följer de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta med övervakning i detta system för att bidra till uppnåendet av EU 2020-målen om fattigdom och social inkludering. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att inrätta ett system för arbetsmarknadsövervakning med individuell spårning av de länder som inte följer de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta med övervakning i detta system för att bidra till uppnåendet av EU 2020-målen om fattigdom och social inkludering.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s stats- och regeringschefer att ingå ett åtagande om ett europeisk investeringspaket före utgången av 2012. Parlamentet menar att ett sådant paket skulle kunna ge Europa ny kraft att ta sig ur krisen, förutsatt att den innehåller konkreta åtaganden på nationell nivå och EU-nivå om investeringar för att skapa tillväxt och arbetstillfällen inom nyckelsektorer som resurseffektivitet och resursförvaltning, förnybara energikällor, energieffektivitet och återvinning/återanvändning. Parlamentet framhåller energieffektivitetsdirektivet som ett konkret exempel på europeisk lagstiftning som skulle kunna skapa minst två miljoner nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s stats- och regeringschefer att ingå ett åtagande om ett europeisk investeringspaket före utgången av 2012. Parlamentet menar att ett sådant paket skulle kunna ge Europa ny kraft att ta sig ur krisen, förutsatt att den innehåller konkreta åtaganden på nationell nivå och EU-nivå om investeringar för att skapa tillväxt och arbetstillfällen inom nyckelsektorer som resurseffektivitet och resursförvaltning, förnybara energikällor, energieffektivitet och återvinning/återanvändning. Parlamentet framhåller energieffektivitetsdirektivet som ett konkret exempel på europeisk lagstiftning som skulle kunna skapa minst två miljoner nya arbetstillfällen.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att minska skattekilen på arbete på ett budgetneutralt sätt. Parlamentet påminner om att den genomsnittliga skattekilen mellan vad det kostar för en arbetsgivare att anställa en arbetstagare och arbetstagarens faktiska lön ofta ligger över 40 procent i EU. Om skattebördan skiftas kan de företag som drar nytta av dessa undantag/minskningar skapa nya arbetstillfällen eller höja lönerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om att minska skattekilen på arbete på ett budgetneutralt sätt. Parlamentet påminner om att den genomsnittliga skattekilen mellan vad det kostar för en arbetsgivare att anställa en arbetstagare och arbetstagarens faktiska lön ofta ligger över 40 procent i EU. Om skattebördan skiftas kan de företag som drar nytta av dessa undantag/minskningar skapa nya arbetstillfällen eller höja lönerna.

| 7. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att ambitiösare mål för förnybar energi skapar investeringar och därför sysselsättning i kunskapsintensiv energiproduktion. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sträva efter en ekonomisk modell baserad på principen om resurseffektivitet. Parlamentet hänvisar till kommissionens forskningsresultat att varje minskning av resursanvändningen med en procentenhet kan leda till mellan 100 000 och 200 000 nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att ambitiösare mål för förnybar energi skapar investeringar och därför sysselsättning i kunskapsintensiv energiproduktion. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sträva efter en ekonomisk modell baserad på principen om resurseffektivitet. Parlamentet hänvisar till kommissionens forskningsresultat att varje minskning av resursanvändningen med en procentenhet kan leda till mellan 100 000 och 200 000 nya arbetstillfällen.

| 8. | Europaparlamentet delar tanken om att entreprenörskap, nya företag och egenföretagande bör främjas som ett sätt att skapa fler arbetstillfällen, särskilt eftersom små och medelstora företag och mikroföretag tillhandahåller mer än två tredjedelar av arbetstillfällena inom den privata sektorn, och parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera mer på dessa områden, särskilt genom offentlig upphandling och tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet delar tanken om att entreprenörskap, nya företag och egenföretagande bör främjas som ett sätt att skapa fler arbetstillfällen, särskilt eftersom små och medelstora företag och mikroföretag tillhandahåller mer än två tredjedelar av arbetstillfällena inom den privata sektorn, och parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera mer på dessa områden, särskilt genom offentlig upphandling och tillgång till finansiering.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar investeringarna i sociala företag och socialt företagande som ett bra alternativ för att fylla sociala behov som inte kan tillgodoses genom kollektiva nyttigheter och tjänster. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar investeringarna i sociala företag och socialt företagande som ett bra alternativ för att fylla sociala behov som inte kan tillgodoses genom kollektiva nyttigheter och tjänster.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att iaktta principen om att tänka småskaligt först och att noggrant övervaka genomförandet av lämpliga minskningar för att se till att små och medelstora företag inte drabbas av en oproportionerlig administrativ börda eller hinder för fri handel på den inre marknaden, samtidigt som arbetsrättsliga och sociala bestämmelser ska respekteras fullt ut på alla nivåer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att iaktta principen om att tänka småskaligt först och att noggrant övervaka genomförandet av lämpliga minskningar för att se till att små och medelstora företag inte drabbas av en oproportionerlig administrativ börda eller hinder för fri handel på den inre marknaden, samtidigt som arbetsrättsliga och sociala bestämmelser ska respekteras fullt ut på alla nivåer.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart avlägsna alla begränsningar för tillträde till den fria arbetsmarknaden för arbetstagare från Bulgarien och Rumänien. Parlamentet påpekar att dessa begränsningar har en negativ inverkan och leder till svartarbete, olagliga anställningar och utnyttjande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart avlägsna alla begränsningar för tillträde till den fria arbetsmarknaden för arbetstagare från Bulgarien och Rumänien. Parlamentet påpekar att dessa begränsningar har en negativ inverkan och leder till svartarbete, olagliga anställningar och utnyttjande.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kampen mot informellt arbete eller svartarbete och ”påtvingat egenföretagande” genom att ge tillräckliga resurser till yrkesinspektioner, genom att bedriva informationskampanjer om riskerna och nackdelarna med olagligt arbete, genom att kombinera en bättre tillämpning av befintliga arbetsrättsliga normer och föreskrifter för att bekämpa svartarbete, av den allmänna tillämpningen av principen om lika behandling, av en starkare roll för EU för att främja mer och bättre samarbete och samordning mellan nationella yrkes- och socialinspektioner med förebyggande åtgärder, med kontroller och lämpliga sanktioner och genom att noga övervaka vilka framsteg som görs på detta område. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kampen mot informellt arbete eller svartarbete och ”påtvingat egenföretagande” genom att ge tillräckliga resurser till yrkesinspektioner, genom att bedriva informationskampanjer om riskerna och nackdelarna med olagligt arbete, genom att kombinera en bättre tillämpning av befintliga arbetsrättsliga normer och föreskrifter för att bekämpa svartarbete, av den allmänna tillämpningen av principen om lika behandling, av en starkare roll för EU för att främja mer och bättre samarbete och samordning mellan nationella yrkes- och socialinspektioner med förebyggande åtgärder, med kontroller och lämpliga sanktioner och genom att noga övervaka vilka framsteg som görs på detta område.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av offentliga samråd om sysselsättning på hälso- och sjukvårdsområdet. Parlamentet menar att dessa sektorer kan spela en viktig roll för uppnåendet av Europa 2020-målen om sysselsättning och social integration. Kommissionen uppmanas att i eventuella kommande förslag ta hänsyn till ILO:s konvention, kompletterad med en rekommendation om hushållsarbetare, för att förbättra arbetsförhållandena inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av offentliga samråd om sysselsättning på hälso- och sjukvårdsområdet. Parlamentet menar att dessa sektorer kan spela en viktig roll för uppnåendet av Europa 2020-målen om sysselsättning och social integration. Kommissionen uppmanas att i eventuella kommande förslag ta hänsyn till ILO:s konvention, kompletterad med en rekommendation om hushållsarbetare, för att förbättra arbetsförhållandena inom dessa sektorer.

| 14. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden är viktiga källor till investeringar för att stimulera tillväxt och sysselsättningsskapandet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att dessa fonder och instrumentet för mikrokrediter utnyttjas effektivt och till fullo för investeringar i utbildning, egenföretagande, arbetstagarnas rörlighet och produktivitet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden är viktiga källor till investeringar för att stimulera tillväxt och sysselsättningsskapandet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att dessa fonder och instrumentet för mikrokrediter utnyttjas effektivt och till fullo för investeringar i utbildning, egenföretagande, arbetstagarnas rörlighet och produktivitet.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser snabbare och enklare förfaranden vid handläggning av ansökningar och godkännanden inom EU:s finansieringsprogram för tillväxt och innovation. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser snabbare och enklare förfaranden vid handläggning av ansökningar och godkännanden inom EU:s finansieringsprogram för tillväxt och innovation.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att man i kommissionens förslag understryker fördelarna med att fastställa minimilöner på medlemsstatsnivå för att bekämpa fattigdom bland förvärvsarbetande och social dumpning och öka den sammanlagda efterfrågan. Parlamentet menar att man i samtliga sådana förslag måste ta hänsyn till och respektera nationell praxis vid kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att man i kommissionens förslag understryker fördelarna med att fastställa minimilöner på medlemsstatsnivå för att bekämpa fattigdom bland förvärvsarbetande och social dumpning och öka den sammanlagda efterfrågan. Parlamentet menar att man i samtliga sådana förslag måste ta hänsyn till och respektera nationell praxis vid kollektiva förhandlingar.

| 17. | Europaparlamentet är övertygat om att lagstiftningen om anställningsskydd måste anpassas för att uppmuntra företagen att skapa nya arbetstillfällen, öka rörligheten och arbetsmarknadernas anpassningsförmåga och samtidigt få bukt med uppdelningen av arbetsmarknaden inom EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är övertygat om att lagstiftningen om anställningsskydd måste anpassas för att uppmuntra företagen att skapa nya arbetstillfällen, öka rörligheten och arbetsmarknadernas anpassningsförmåga och samtidigt få bukt med uppdelningen av arbetsmarknaden inom EU.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de verkliga orsakerna bakom uppdelningen av arbetsmarknaden, som bristande jämställdhet och bristen på åtgärder som gör det möjligt att förena arbetsliv och familjeliv. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de verkliga orsakerna bakom uppdelningen av arbetsmarknaden, som bristande jämställdhet och bristen på åtgärder som gör det möjligt att förena arbetsliv och familjeliv.

| 19. | Europaparlamentet håller med om att intern flexibilitet i organiseringen av arbetstiden kan bidra till att bevara sysselsättningen och minska anpassningskostnaderna i tider av ekonomisk tillbakagång, även om den aldrig kan ersätta tillväxtstrategier. Parlamentet understryker dock att åtgärderna måste skräddarsys efter de sociala omständigheterna, förhandlas med arbetsmarknadsparterna och vara tillvarata såväl arbetsgivarnas som arbetstagarnas intressen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet håller med om att intern flexibilitet i organiseringen av arbetstiden kan bidra till att bevara sysselsättningen och minska anpassningskostnaderna i tider av ekonomisk tillbakagång, även om den aldrig kan ersätta tillväxtstrategier. Parlamentet understryker dock att åtgärderna måste skräddarsys efter de sociala omständigheterna, förhandlas med arbetsmarknadsparterna och vara tillvarata såväl arbetsgivarnas som arbetstagarnas intressen.

| 20. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att alla former av avtal bör ge arbetstagarna tillgång till en central uppsättning rättigheter, däribland pensionsrättigheter, socialt skydd och tillgång till livslångt lärande. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att alla former av avtal bör ge arbetstagarna tillgång till en central uppsättning rättigheter, däribland pensionsrättigheter, socialt skydd och tillgång till livslångt lärande.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om en översikt över kompetensen i EU, vilket kommer att förbättra insynen och tillgången för arbetssökande och öka arbetstagarnas rörlighet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om en översikt över kompetensen i EU, vilket kommer att förbättra insynen och tillgången för arbetssökande och öka arbetstagarnas rörlighet.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar det lagstiftningsinitiativ om yrkeskvalifikationer som nyligen lades fram av kommissionen. Parlamentet anser att det är viktigt att förbättra det ömsesidiga erkännandet av examensbevis och yrkeskvalifikationer och att utveckla en mekanism för ömsesidigt erkännande av kompetenser och färdigheter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar det lagstiftningsinitiativ om yrkeskvalifikationer som nyligen lades fram av kommissionen. Parlamentet anser att det är viktigt att förbättra det ömsesidiga erkännandet av examensbevis och yrkeskvalifikationer och att utveckla en mekanism för ömsesidigt erkännande av kompetenser och färdigheter.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra verklighet av Europass-Meritförteckningen före utgången av 2012 för att garantera rättvisa och icke-diskriminering när det gäller hur och var färdigheterna har förvärvats och för att möjliggöra mer effektivitet i matchningen av utbud och efterfrågan på färdigheter och främja arbetstagarnas rörlighet över gränserna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra verklighet av Europass-Meritförteckningen före utgången av 2012 för att garantera rättvisa och icke-diskriminering när det gäller hur och var färdigheterna har förvärvats och för att möjliggöra mer effektivitet i matchningen av utbud och efterfrågan på färdigheter och främja arbetstagarnas rörlighet över gränserna.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbetsdokument om kvalitetskriterier för praktikprogram och ser fram emot resultaten av studien om översynen av praktiktjänstgöring i medlemsstaterna och uppmanar kommissionen att föreslå att praktiktjänstgöring alltid bör leda till kompetensutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram och rådets rekommendation om ungdomsgarantier och att fastställa minimistandarder för att stödja tillhandahållande och utnyttjande av praktikplatser av hög kvalitet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbetsdokument om kvalitetskriterier för praktikprogram och ser fram emot resultaten av studien om översynen av praktiktjänstgöring i medlemsstaterna och uppmanar kommissionen att föreslå att praktiktjänstgöring alltid bör leda till kompetensutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram och rådets rekommendation om ungdomsgarantier och att fastställa minimistandarder för att stödja tillhandahållande och utnyttjande av praktikplatser av hög kvalitet.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att sysselsättningssituationen för ungdomar är mycket beroende av den allmänna ekonomiska situationen. Parlamentet understryker behovet av stöd, vägledning och övervakning av ungdomar i samband med övergången från utbildning till yrkesliv. Parlamentet uppmanar kommissionen att anpassa eventuella framtida förslag på detta område till Unga på väg-initiativet och till Initiativet för ungdomars möjligheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda ett utbyte av bästa praxis för att bekämpa ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhåller att sysselsättningssituationen för ungdomar är mycket beroende av den allmänna ekonomiska situationen. Parlamentet understryker behovet av stöd, vägledning och övervakning av ungdomar i samband med övergången från utbildning till yrkesliv. Parlamentet uppmanar kommissionen att anpassa eventuella framtida förslag på detta område till Unga på väg-initiativet och till Initiativet för ungdomars möjligheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda ett utbyte av bästa praxis för att bekämpa ungdomsarbetslöshet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och rådet att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter utnyttja alla möjligheter för att varje ung medborgare i EU ska kunna börja ett arbete eller en utbildning efter högst fyra månaders arbetslöshet genom att genomföra den europeiska ungdomsgarantin. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör göra ungdomsgarantin rättsligt verkställbar för att reellt kunna förbättra situationen för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats och för att gradvis kunna få bukt med ungdomsarbetslösheten i EU. Parlamentet understryker att ungdomsgarantin kräver ett särskilt EU-stöd, särskilt i de medlemsstater som har högst ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och rådet att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter utnyttja alla möjligheter för att varje ung medborgare i EU ska kunna börja ett arbete eller en utbildning efter högst fyra månaders arbetslöshet genom att genomföra den europeiska ungdomsgarantin. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör göra ungdomsgarantin rättsligt verkställbar för att reellt kunna förbättra situationen för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats och för att gradvis kunna få bukt med ungdomsarbetslösheten i EU. Parlamentet understryker att ungdomsgarantin kräver ett särskilt EU-stöd, särskilt i de medlemsstater som har högst ungdomsarbetslöshet.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras kamp mot arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten med hjälp av outnyttjade anslag från strukturfonderna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras kamp mot arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten med hjälp av outnyttjade anslag från strukturfonderna.

| 28. | Europaparlamentet sluter upp bakom kommissionen i dess uppmaning till medlemsstaterna att i större utsträckning använda Euressystemet. Genom att ge råd till arbetstagare och arbetssökande vad gäller deras rättigheter i andra medlemsstater är Eures viktig för att den inre marknaden ska fungera. Europaparlamentet bör engagera sig fullt ut i reformen av Eures-nätverkets struktur och förvaltning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet sluter upp bakom kommissionen i dess uppmaning till medlemsstaterna att i större utsträckning använda Euressystemet. Genom att ge råd till arbetstagare och arbetssökande vad gäller deras rättigheter i andra medlemsstater är Eures viktig för att den inre marknaden ska fungera. Europaparlamentet bör engagera sig fullt ut i reformen av Eures-nätverkets struktur och förvaltning.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att minska nackdelarna för och integrera kvinnor på arbetsmarknaden genom att garantera lika löner, tillhandahålla lämplig barnomsorg, undanröja all diskriminering och skatte- och förmånsrelaterade negativa incitament som hindrar kvinnor från att delta på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta fler åtgärder på dessa områden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att minska nackdelarna för och integrera kvinnor på arbetsmarknaden genom att garantera lika löner, tillhandahålla lämplig barnomsorg, undanröja all diskriminering och skatte- och förmånsrelaterade negativa incitament som hindrar kvinnor från att delta på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta fler åtgärder på dessa områden.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med direktivet om överföring av pensioner eftersom det oklara rättsläget vad gäller bestämmelserna om social trygghet och pensionsrättigheter är ett av de främsta hindren för arbetstagares fria rörlighet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med direktivet om överföring av pensioner eftersom det oklara rättsläget vad gäller bestämmelserna om social trygghet och pensionsrättigheter är ett av de främsta hindren för arbetstagares fria rörlighet.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta eller behålla tillväxtfrämjande åtgärder, bland annat prioriteringen av utgifter på områdena utbildning, livslångt lärande, forskning och innovation, trots de åtstramningsåtgärder som den ekonomiska krisen kräver och behovet av att minska statsskulden, särskilt inom eurozonen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta eller behålla tillväxtfrämjande åtgärder, bland annat prioriteringen av utgifter på områdena utbildning, livslångt lärande, forskning och innovation, trots de åtstramningsåtgärder som den ekonomiska krisen kräver och behovet av att minska statsskulden, särskilt inom eurozonen.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka “en rättvis rörlighet” och motverka missbruk av utsända arbetstagare, i både värdlandet och ursprungslandet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka “en rättvis rörlighet” och motverka missbruk av utsända arbetstagare, i både värdlandet och ursprungslandet.

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0466.

(2)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(3)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 39.

(4)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

(5)  Antagna texter: P7_TA(2011)0455.

(6)  Antagna texter: P7_TA(2011)0263.

(7)  Antagna texter: P7_TA(2011)0495.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/87

---

Torsdagen den 14 juni 2012Kvinnlig könsstympning

P7_TA(2012)0261

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om avskaffande av kvinnlig könsstympning (2012/2684(RSP))

2013/C 332 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de rapporter som lagts fram enligt FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och det frivilliga protokollet till denna konvention, samt enligt konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de rapporter som lagts fram enligt FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och det frivilliga protokollet till denna konvention, samt enligt konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om kampen mot kvinnlig könsstympning inom EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om kampen mot kvinnlig könsstympning inom EU (1),

| — | med beaktande av rapporten av den 5 december 2011 från FN:s generalsekreterare om att avskaffa kvinnlig könsstympning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 5 december 2011 från FN:s generalsekreterare om att avskaffa kvinnlig könsstympning,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) möte av den 8 mars 2010 om att utrota våld mot kvinnor i Europeiska unionen och dess vädjan om ett internationellt angreppssätt för att bekämpa kvinnlig könsstympning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) möte av den 8 mars 2010 om att utrota våld mot kvinnor i Europeiska unionen och dess vädjan om ett internationellt angreppssätt för att bekämpa kvinnlig könsstympning,

| — | med beaktande av Europarådets konvention av den 12 april 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention av den 12 april 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor, som antogs av rådet (allmänna frågor) den 8 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor, som antogs av rådet (allmänna frågor) den 8 december 2008,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (3),

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kvinnlig könsstympning är ett irreparabelt övergrepp som avsiktligen förändrar eller skadar kvinnans könsorgan på icke-medicinsk grund och med oåterkalleliga följder, vilket drabbar 140 miljoner nu levande kvinnor och flickor, samtidigt som ytterligare 3 miljoner flickor varje år riskerar att bli utsatta. |
| --- | --- |

A.

Kvinnlig könsstympning är ett irreparabelt övergrepp som avsiktligen förändrar eller skadar kvinnans könsorgan på icke-medicinsk grund och med oåterkalleliga följder, vilket drabbar 140 miljoner nu levande kvinnor och flickor, samtidigt som ytterligare 3 miljoner flickor varje år riskerar att bli utsatta.

| B. | Minst 500 000 kvinnor och flickor i Europa har utsatts för kvinnlig könsstympning och uppskattningsvis 180 000 flickor riskerar att utsättas för samma sak, enligt Världshälsoorganisationen. Enligt experter är dessa siffror för lågt räknade och de beaktar inte andragenerationsinvandrare och papperslösa invandrare. |
| --- | --- |

B.

Minst 500 000 kvinnor och flickor i Europa har utsatts för kvinnlig könsstympning och uppskattningsvis 180 000 flickor riskerar att utsättas för samma sak, enligt Världshälsoorganisationen. Enligt experter är dessa siffror för lågt räknade och de beaktar inte andragenerationsinvandrare och papperslösa invandrare.

| C. | Oavsett vilken form av kvinnlig könsstympning det rör sig om är det en skadlig traditionell sedvänja som inte kan anses vara en del av någon religion. Det är en våldshandling mot kvinnor och flickor som innebär en kränkning av deras grundläggande rättigheter, särskilt rätten till personlig säkerhet och integritet och till fysisk och psykisk hälsa, och av deras sexuella och reproduktiva hälsa. I minderåriga flickors fall rör det sig om övergrepp mot barn. Sådana kränkningar kan under inga omständigheter rättfärdigas på grundval av respekt för olika typer av kulturella seder eller initieringsriter. |
| --- | --- |

C.

Oavsett vilken form av kvinnlig könsstympning det rör sig om är det en skadlig traditionell sedvänja som inte kan anses vara en del av någon religion. Det är en våldshandling mot kvinnor och flickor som innebär en kränkning av deras grundläggande rättigheter, särskilt rätten till personlig säkerhet och integritet och till fysisk och psykisk hälsa, och av deras sexuella och reproduktiva hälsa. I minderåriga flickors fall rör det sig om övergrepp mot barn. Sådana kränkningar kan under inga omständigheter rättfärdigas på grundval av respekt för olika typer av kulturella seder eller initieringsriter.

| D. | Samtidigt som kvinnlig könsstympning i sig är ett brott mot de mänskliga rättigheterna medför den både på kort och lång sikt mycket allvarliga och irreparabla skador på de utsatta kvinnornas och flickornas fysiska och psykiska hälsa, och är ett allvarligt angrepp mot deras person och integritet, samt kan i vissa fall även leda till döden. Användandet av bristfälliga instrument och bristen på antiseptiska förebyggande åtgärder leder till andra skadliga konsekvenser, såsom att samlag och förlossningar kan vara smärtsamma och att de berörda organen får bestående skador. Det kan också uppstå andra komplikationer, till exempel blödningar, chocktillstånd, infektioner, överföring av aids-viruset, stelkramp, godartade cystor och allvarliga komplikationer under graviditet och förlossning. |
| --- | --- |

D.

Samtidigt som kvinnlig könsstympning i sig är ett brott mot de mänskliga rättigheterna medför den både på kort och lång sikt mycket allvarliga och irreparabla skador på de utsatta kvinnornas och flickornas fysiska och psykiska hälsa, och är ett allvarligt angrepp mot deras person och integritet, samt kan i vissa fall även leda till döden. Användandet av bristfälliga instrument och bristen på antiseptiska förebyggande åtgärder leder till andra skadliga konsekvenser, såsom att samlag och förlossningar kan vara smärtsamma och att de berörda organen får bestående skador. Det kan också uppstå andra komplikationer, till exempel blödningar, chocktillstånd, infektioner, överföring av aids-viruset, stelkramp, godartade cystor och allvarliga komplikationer under graviditet och förlossning.

| E. | Kvinnlig könsstympning är ett uttryck för skeva maktförhållanden och en form av våld mot kvinnor, vid sidan av andra allvarliga former av könsbaserat våld. Kampen mot kvinnlig könsstympning måste ovillkorligen ingå i ett allmänt och samstämt angreppssätt för att bekämpa könsbaserat våld och våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

E.

Kvinnlig könsstympning är ett uttryck för skeva maktförhållanden och en form av våld mot kvinnor, vid sidan av andra allvarliga former av könsbaserat våld. Kampen mot kvinnlig könsstympning måste ovillkorligen ingå i ett allmänt och samstämt angreppssätt för att bekämpa könsbaserat våld och våld mot kvinnor.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som fattades vid FN:s kvinnokommissions 56:e möte den 8 mars 2012 om att frågan om kvinnlig könsstympning måste behandlas av FN:s generalförsamling vid dess kommande 67:e möte. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som fattades vid FN:s kvinnokommissions 56:e möte den 8 mars 2012 om att frågan om kvinnlig könsstympning måste behandlas av FN:s generalförsamling vid dess kommande 67:e möte.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar FN:s generalförsamling att vid sitt 67:e möte anta en resolution om att avskaffa kvinnlig könsstympning i hela världen – enligt begäran från Afrikanska unionens toppmöte den 1 juli 2011 – genom att harmonisera medlemsstaternas insatser och ge rekommendationer och riktlinjer för utveckling och stärkande av regionala och internationella rättsliga instrument och nationella rättsordningar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar FN:s generalförsamling att vid sitt 67:e möte anta en resolution om att avskaffa kvinnlig könsstympning i hela världen – enligt begäran från Afrikanska unionens toppmöte den 1 juli 2011 – genom att harmonisera medlemsstaternas insatser och ge rekommendationer och riktlinjer för utveckling och stärkande av regionala och internationella rättsliga instrument och nationella rättsordningar.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att eftersom kvinnlig könsstympning i första hand utförs på unga flickor från spädbarnsålder upp till femtonårsåldern utgör den en kränkning av barnets rättigheter. Parlamentet upprepar att samtliga 27 medlemsstater har åtagit sig att skydda barns rättigheter inom ramen för FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att eftersom kvinnlig könsstympning i första hand utförs på unga flickor från spädbarnsålder upp till femtonårsåldern utgör den en kränkning av barnets rättigheter. Parlamentet upprepar att samtliga 27 medlemsstater har åtagit sig att skydda barns rättigheter inom ramen för FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta ratificeringen av internationella instrument och att genomföra dem med hjälp av omfattande lagstiftning som förbjuder alla former av kvinnlig könsstympning och möjliggör effektiva straffpåföljder för de förövare som verkställer denna praxis. Parlamentet noterar att lagstiftningen också bör ge utrymme för ett brett register av förebyggande och skyddsrelaterade åtgärder, däribland mekanismer för att samordna, övervaka och utvärdera hur lagarna efterlevs, samt förbättra villkoren för kvinnor och flickor att anmäla fall av kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta ratificeringen av internationella instrument och att genomföra dem med hjälp av omfattande lagstiftning som förbjuder alla former av kvinnlig könsstympning och möjliggör effektiva straffpåföljder för de förövare som verkställer denna praxis. Parlamentet noterar att lagstiftningen också bör ge utrymme för ett brett register av förebyggande och skyddsrelaterade åtgärder, däribland mekanismer för att samordna, övervaka och utvärdera hur lagarna efterlevs, samt förbättra villkoren för kvinnor och flickor att anmäla fall av kvinnlig könsstympning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar relevanta FN-organ och det civila samhället att genom tillräckliga anslag aktivt stödja målinriktade och innovativa program samt att sprida bästa praxis som inriktar sig på behoven hos flickorna och de prioriteringar som gäller för dem i sårbara situationer, däribland flickor som har utsatts för könsstympning, eftersom dessa flickor har svårt att komma i åtnjutande av tjänster och program. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar relevanta FN-organ och det civila samhället att genom tillräckliga anslag aktivt stödja målinriktade och innovativa program samt att sprida bästa praxis som inriktar sig på behoven hos flickorna och de prioriteringar som gäller för dem i sårbara situationer, däribland flickor som har utsatts för könsstympning, eftersom dessa flickor har svårt att komma i åtnjutande av tjänster och program.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att se till att alla relevanta FN-organisationer och organ, särskilt FN:s barnfond, FN:s befolkningsfond, Världshälsoorganisationen, FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur, FN-enheten för jämställdhet och kvinnors egenmakt, FN:s utvecklingsfond för kvinnor, FN:s utvecklingsprogram och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, att på egen hand och gemensamt, och i enlighet med nationella prioriteringar, på lämpligt sätt inlemma skyddet och främjandet av flickors rätt att inte bli utsatta för kvinnlig könsstympning i sina landsprogram, i syfte att ytterligare stärka sina insatser på detta område. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att se till att alla relevanta FN-organisationer och organ, särskilt FN:s barnfond, FN:s befolkningsfond, Världshälsoorganisationen, FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur, FN-enheten för jämställdhet och kvinnors egenmakt, FN:s utvecklingsfond för kvinnor, FN:s utvecklingsprogram och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, att på egen hand och gemensamt, och i enlighet med nationella prioriteringar, på lämpligt sätt inlemma skyddet och främjandet av flickors rätt att inte bli utsatta för kvinnlig könsstympning i sina landsprogram, i syfte att ytterligare stärka sina insatser på detta område.

| 7. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja det civila samhället, särskilt kvinnoorganisationer, som arbetar lokalt för att avskaffa våld mot kvinnor, inbegripet kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar behovet av att stödja det civila samhället, särskilt kvinnoorganisationer, som arbetar lokalt för att avskaffa våld mot kvinnor, inbegripet kvinnlig könsstympning.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att åtgärder för att bekämpa könsbaserat våld och främja kvinnors egenmakt införs i EU:s samtliga utvecklingsstrategier och program genom sin handlingsplan för jämställdhet från 2010. Parlamentet betonar vikten av medvetandegörande, samhällsmobilisering och utbildning samt engagemang från nationella, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhället i partnerländerna. Parlamentet påpekar att insatserna för att avskaffa attityder och skadliga seder som påverkar flickor negativt kommer att bli framgångsrika enbart med fullt engagemang från samtliga nyckelaktörer, däribland religiösa och lokala ledare samt personer som direkt arbetar med flickor, därtill föräldrar, familjer och samfund. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att åtgärder för att bekämpa könsbaserat våld och främja kvinnors egenmakt införs i EU:s samtliga utvecklingsstrategier och program genom sin handlingsplan för jämställdhet från 2010. Parlamentet betonar vikten av medvetandegörande, samhällsmobilisering och utbildning samt engagemang från nationella, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhället i partnerländerna. Parlamentet påpekar att insatserna för att avskaffa attityder och skadliga seder som påverkar flickor negativt kommer att bli framgångsrika enbart med fullt engagemang från samtliga nyckelaktörer, däribland religiösa och lokala ledare samt personer som direkt arbetar med flickor, därtill föräldrar, familjer och samfund.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att särskilt uppmärksamma kvinnlig könsstympning inom ramen för en övergripande strategi för att bekämpa våld mot kvinnor, inbegripet gemensamma åtgärder mot kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att särskilt uppmärksamma kvinnlig könsstympning inom ramen för en övergripande strategi för att bekämpa våld mot kvinnor, inbegripet gemensamma åtgärder mot kvinnlig könsstympning.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att prioritera avskaffandet av våld mot kvinnor och flickor, och att genom avsättandet av tillräckliga anslag stödja målinriktade och innovativa program både inom EU och i tredjeländer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att prioritera avskaffandet av våld mot kvinnor och flickor, och att genom avsättandet av tillräckliga anslag stödja målinriktade och innovativa program både inom EU och i tredjeländer.

| 11. | Europaparlamentet vädjar till medlemsstaterna att vidta resoluta åtgärder för att bekämpa denna olagliga praxis. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vädjar till medlemsstaterna att vidta resoluta åtgärder för att bekämpa denna olagliga praxis.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och medlemsstaterna.

---

(1)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 52.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0127.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/89

---

Torsdagen den 14 juni 2012Defekta silikongelfyllda bröstimplantat från det franska företaget PIP

P7_TA(2012)0262

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om defekta silikongelfyllda bröstimplantat tillverkade av det franska företaget PIP (2012/2621(RSP))

2013/C 332 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 184 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 184 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om innovation i sektorn för medicintekniska produkter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om innovation i sektorn för medicintekniska produkter (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 90/385/EEG av den 20 juni 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aktiva medicintekniska produkter för implantation (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 90/385/EEG av den 20 juni 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aktiva medicintekniska produkter för implantation (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/79/EG av den 27 oktober 1998 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/79/EG av den 27 oktober 1998 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/70/EG av den 16 november 2000 om ändring av rådets direktiv 93/42/EEG när det gäller medicintekniska produkter som innehåller stabila derivat av blod eller plasma från människa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/70/EG av den 16 november 2000 om ändring av rådets direktiv 93/42/EEG när det gäller medicintekniska produkter som innehåller stabila derivat av blod eller plasma från människa (5),

| — | med beaktande av yttrandet från Vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENHIR) om säkerheten hos silikonprodukter tillverkade av företaget Poly Implant Prothèse (PIP), som offentliggjordes den 1 februari 2012 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENHIR) om säkerheten hos silikonprodukter tillverkade av företaget Poly Implant Prothèse (PIP), som offentliggjordes den 1 februari 2012 (6),

| — | med beaktande av slutsatserna (7) från högnivåkonferensen om innovation i medicinteknik som hölls i Bryssel den 22 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna (7) från högnivåkonferensen om innovation i medicinteknik som hölls i Bryssel den 22 mars 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2001 om de framställningar om silikonimplantat som förklarats tillåtliga (framställningarna 0470/1998 och 0771/1998) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2001 om de framställningar om silikonimplantat som förklarats tillåtliga (framställningarna 0470/1998 och 0771/1998) (8),

| — | med beaktande av sin resolution av 2 februari 2012 om en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 2 februari 2012 om en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/47/EG (10) av den 5 september 2007 om ändring av rådets direktiv 90/385/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aktiva medicintekniska produkter för implantation, rådets direktiv 93/42/EEG om medicintekniska produkter och direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/47/EG (10) av den 5 september 2007 om ändring av rådets direktiv 90/385/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aktiva medicintekniska produkter för implantation, rådets direktiv 93/42/EEG om medicintekniska produkter och direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden,

| — | med beaktande av frågan av den 18 april 2012 till kommissionen om defekta silikongelfyllda bröstimplantat tillverkade av det franska företaget PIP (O-000101/2012 – B7-0118/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan av den 18 april 2012 till kommissionen om defekta silikongelfyllda bröstimplantat tillverkade av det franska företaget PIP (O-000101/2012 – B7-0118/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Till följd av franska hälsovårdsmyndigheters kontroller utreds nu en fransk tillverkare (Poly Implant Prothèse) för bedräglig användning av material av låg kvalitet (industriellt silikon) som skiljer sig från det material som tillverkaren angivit i den dokumentation som lämnats in för bedömning av överensstämmelse med EG-direktiven (godkänt medicinskt silikon). |
| --- | --- |

A.

Till följd av franska hälsovårdsmyndigheters kontroller utreds nu en fransk tillverkare (Poly Implant Prothèse) för bedräglig användning av material av låg kvalitet (industriellt silikon) som skiljer sig från det material som tillverkaren angivit i den dokumentation som lämnats in för bedömning av överensstämmelse med EG-direktiven (godkänt medicinskt silikon).

| B. | Det saknas både kliniska och epidemilogiska data om de potentiella riskerna med bröstimplantat från PIP. |
| --- | --- |

B.

Det saknas både kliniska och epidemilogiska data om de potentiella riskerna med bröstimplantat från PIP.

| C. | För den tredje generationens implantat är rupturfrekvensen 10-15 procent inom tio år efter insättning av implantaten. |
| --- | --- |

C.

För den tredje generationens implantat är rupturfrekvensen 10-15 procent inom tio år efter insättning av implantaten.

| D. | De tester som de franska myndigheterna utförde på slumpvis utvalda silikonbröstimplantat från PIP visade på svagheter i höljet som inte hittats i andra kommersiellt tillgängliga implantat. |
| --- | --- |

D.

De tester som de franska myndigheterna utförde på slumpvis utvalda silikonbröstimplantat från PIP visade på svagheter i höljet som inte hittats i andra kommersiellt tillgängliga implantat.

| E. | I rapporten från SCENIHR, som kommissionen begärde i början av januari 2012, betonas att det finns farhågor att bristningar eller läckor i PIP silikonimplantaten kan leda till inflammationer. |
| --- | --- |

E.

I rapporten från SCENIHR, som kommissionen begärde i början av januari 2012, betonas att det finns farhågor att bristningar eller läckor i PIP silikonimplantaten kan leda till inflammationer.

| F. | Eftersom det inte finns någon EU-omfattande registrering av bröstimplantat är det totala antalet kvinnor med implantat okänt. På grundval av tillgängliga uppgifter från kommissionen uppskattas det emellertid att omkring 400 000 silikonbröstimplantat från PIP har sålts världen över. Många kvinnor i Storbritannien (40 000), Frankrike (30 000), Spanien (10 000), Tyskland (7 500) och Portugal (2 000) har fått PIP-silikonbröstimplantat insatta. |
| --- | --- |

F.

Eftersom det inte finns någon EU-omfattande registrering av bröstimplantat är det totala antalet kvinnor med implantat okänt. På grundval av tillgängliga uppgifter från kommissionen uppskattas det emellertid att omkring 400 000 silikonbröstimplantat från PIP har sålts världen över. Många kvinnor i Storbritannien (40 000), Frankrike (30 000), Spanien (10 000), Tyskland (7 500) och Portugal (2 000) har fått PIP-silikonbröstimplantat insatta.

| G. | Patienterna måste få reda på att implantat inte är permanenta och kan behöva ersättas eller tas ut. Patienterna måste också informeras om implantatens kvalitet och om potentiella risker med dem. |
| --- | --- |

G.

Patienterna måste få reda på att implantat inte är permanenta och kan behöva ersättas eller tas ut. Patienterna måste också informeras om implantatens kvalitet och om potentiella risker med dem.

| H. | Införlivandet av EU-lagstiftningen om medicintekniska produkter i nationell lagstiftning har inte förhindrat detta hälsobedrägeri, vilket har lett till och kommer att leda till en allvarligt negativ inverkan på människors hälsa runt om i världen. |
| --- | --- |

H.

Införlivandet av EU-lagstiftningen om medicintekniska produkter i nationell lagstiftning har inte förhindrat detta hälsobedrägeri, vilket har lett till och kommer att leda till en allvarligt negativ inverkan på människors hälsa runt om i världen.

| I. | Detta hälsobedrägeri har uppdagat på brister på EU-nivå och nationell nivå, och särskilt på bristande samarbete mellan medlemsstaterna och omvärlden i fråga om informationsutbyte och anmälan av skadliga effekter samt bristande spårbarhet vad gäller råvaror som används för medicintekniska produkter. |
| --- | --- |

I.

Detta hälsobedrägeri har uppdagat på brister på EU-nivå och nationell nivå, och särskilt på bristande samarbete mellan medlemsstaterna och omvärlden i fråga om informationsutbyte och anmälan av skadliga effekter samt bristande spårbarhet vad gäller råvaror som används för medicintekniska produkter.

| J. | Fallet med PIP-implantaten, liksom fallet med höftimplantaten, visar på brister i det nuvarande systemet med certifiering av överensstämmelse med grundläggande säkerhets- och hälsokrav samt i de nationella behöriga myndigheternas kontroll och övervakning av de anmälda organen, i enlighet med direktiv 2007/47/EG om medicintekniska produkter. |
| --- | --- |

J.

Fallet med PIP-implantaten, liksom fallet med höftimplantaten, visar på brister i det nuvarande systemet med certifiering av överensstämmelse med grundläggande säkerhets- och hälsokrav samt i de nationella behöriga myndigheternas kontroll och övervakning av de anmälda organen, i enlighet med direktiv 2007/47/EG om medicintekniska produkter.

| K. | Viljan att ge patienten snabb tillgång till nya medicintekniska produkter får aldrig ske på bekostnad av patientens säkerhet. |
| --- | --- |

K.

Viljan att ge patienten snabb tillgång till nya medicintekniska produkter får aldrig ske på bekostnad av patientens säkerhet.

| L. | Direktiv 2007/47/EG om medicintekniska produkter kommer att ses över 2012. Det är mycket viktigt att dra lärdomar från den bedrägliga saluföringen av PIP-implantaten så att övervakning, säkerhetskontroller och kraven för utsläppande på marknaden skärps på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

L.

Direktiv 2007/47/EG om medicintekniska produkter kommer att ses över 2012. Det är mycket viktigt att dra lärdomar från den bedrägliga saluföringen av PIP-implantaten så att övervakning, säkerhetskontroller och kraven för utsläppande på marknaden skärps på nationell och europeisk nivå.

| M. | Tillgängliga uppgifter visar att många PIP-implantat har tillverkats av icke-medicinskt silikon som innehåller vissa beståndsdelar som kan försvaga höljet och läcka ut i kroppens vävnader. |
| --- | --- |

M.

Tillgängliga uppgifter visar att många PIP-implantat har tillverkats av icke-medicinskt silikon som innehåller vissa beståndsdelar som kan försvaga höljet och läcka ut i kroppens vävnader.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att flera medlemsstater har rått patienter att kontakta sina kirurger eller rekommenderat dem att ta ut bröstimplantat från PIP som en försiktighetsåtgärd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att flera medlemsstater har rått patienter att kontakta sina kirurger eller rekommenderat dem att ta ut bröstimplantat från PIP som en försiktighetsåtgärd.

| 2. | Europaparlamentet anser dock att det råder ojämlikhet för patienterna i de olika medlemsstaterna eftersom vissa medlemsstater har gett motstridiga råd till sina invånare om vad man bör göra, vilket skapar förvirring bland patienterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser dock att det råder ojämlikhet för patienterna i de olika medlemsstaterna eftersom vissa medlemsstater har gett motstridiga råd till sina invånare om vad man bör göra, vilket skapar förvirring bland patienterna.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka samarbetet inom den befintliga rättsliga ramen, särskilt inom övervakning, kontroll och inspektion av marknaden, för att skärpa kontrollerna och på så sätt förbättra patientsäkerheten, särskilt patienter som exponeras för medicintekniska produkter av högriskkaraktär. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka samarbetet inom den befintliga rättsliga ramen, särskilt inom övervakning, kontroll och inspektion av marknaden, för att skärpa kontrollerna och på så sätt förbättra patientsäkerheten, särskilt patienter som exponeras för medicintekniska produkter av högriskkaraktär.

| 4. | Europaparlamentet betonar att medlemsstater som genomfört en bedömning omedelbart ska informera kommissionen och övriga medlemsstater om åtgärder som vidtagits eller som övervägs för att minimera riskerna för att en sådan skada upprepas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att medlemsstater som genomfört en bedömning omedelbart ska informera kommissionen och övriga medlemsstater om åtgärder som vidtagits eller som övervägs för att minimera riskerna för att en sådan skada upprepas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en lämplig rättslig ram för att garantera säkra bröstimplantat och säker medicinsk teknik generellt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en lämplig rättslig ram för att garantera säkra bröstimplantat och säker medicinsk teknik generellt.

| 6. | Europaparlamentet kräver att väsentliga och särskilda åtgärder införs och vidtas omedelbart på grundval av nuvarande lagstiftning om medicintekniska produkter, för att






  — | skärpa kontrollerna, även i form av stickprov, av medicintekniska produkter som redan finns på marknaden, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver att väsentliga och särskilda åtgärder införs och vidtas omedelbart på grundval av nuvarande lagstiftning om medicintekniska produkter, för att

—

skärpa kontrollerna, även i form av stickprov, av medicintekniska produkter som redan finns på marknaden,

| — | se till att alla anmälda organ, i samband med bedömningen av överensstämmelse med EG-direktiven, fullt ut använder sig av sina befogenheter att regelbundet (åtminstone en gång om året) utföra oanmälda inspektioner i hela försörjningskedjan och av vissa leverantörers verksamhet, särskilt leverantörer av de mest riskfyllda medicintekniska produkterna och sådana, i fråga om vilka användarna rapporterat ett ökande antal avvikande händelser, |
| --- | --- |

—

se till att alla anmälda organ, i samband med bedömningen av överensstämmelse med EG-direktiven, fullt ut använder sig av sina befogenheter att regelbundet (åtminstone en gång om året) utföra oanmälda inspektioner i hela försörjningskedjan och av vissa leverantörers verksamhet, särskilt leverantörer av de mest riskfyllda medicintekniska produkterna och sådana, i fråga om vilka användarna rapporterat ett ökande antal avvikande händelser,

| — | skärpa de anmälda organens ackrediterings- och utvärderingskriterier och insynen i deras funktion och uppgifter, med särskild betoning på den uppvisade kompetensen i form av heltidsanställd personal och utnyttjande av kontraktsanställda, samt inrätta ett gemensamt europeiskt kvalifikationsledningssystem för anmälda organ, deras personal, revisorer och experter, |
| --- | --- |

—

skärpa de anmälda organens ackrediterings- och utvärderingskriterier och insynen i deras funktion och uppgifter, med särskild betoning på den uppvisade kompetensen i form av heltidsanställd personal och utnyttjande av kontraktsanställda, samt inrätta ett gemensamt europeiskt kvalifikationsledningssystem för anmälda organ, deras personal, revisorer och experter,

| — | öka övervakningen av marknaden och informationsutbytet mellan nationella myndigheter om skadliga effekter samt tillbakadragande av medicintekniska produkter från marknaden, för bättre spårbarhet och bättre uppföljning av kontrollerna av produkternas saluföring, |
| --- | --- |

—

öka övervakningen av marknaden och informationsutbytet mellan nationella myndigheter om skadliga effekter samt tillbakadragande av medicintekniska produkter från marknaden, för bättre spårbarhet och bättre uppföljning av kontrollerna av produkternas saluföring,

| — | öka de nationella myndigheternas tillsyn av anmälda organ och garantera enhetlighet i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

öka de nationella myndigheternas tillsyn av anmälda organ och garantera enhetlighet i medlemsstaterna,

| — | stimulera innovation i medicinsk teknik, eftersom innovation är en förutsättning för att möta dagens och morgondagens utmaningar inom hälso- och sjukvården, |
| --- | --- |

—

stimulera innovation i medicinsk teknik, eftersom innovation är en förutsättning för att möta dagens och morgondagens utmaningar inom hälso- och sjukvården,

| — | ålägga tillverkarna av medicintekniska produkter att till den behöriga nationella myndigheten omedelbart anmäla varje förbud, begränsning eller rättsligt förfarande som är anhängigt i en eller flera medlemsstater, |
| --- | --- |

—

ålägga tillverkarna av medicintekniska produkter att till den behöriga nationella myndigheten omedelbart anmäla varje förbud, begränsning eller rättsligt förfarande som är anhängigt i en eller flera medlemsstater,

| — | förbättra systemet för övervakning av medicintekniska produkter genom att t.ex. underlätta för och aktivt uppmuntra patienter, patientorganisationer, patientgrupper och hälso- och sjukvårdspersonal att rapportera alla avvikande och skadliga händelser till de behöriga myndigheterna utan hinder av onödig byråkrati, och genom att ge anmälda organ systematisk tillgång till rapporter om avvikande händelser och införa ett centraliserat förfarande för insamling och behandling av anmälningar om skadliga effekter samt tillbakadragande av produkter från marknaden, |
| --- | --- |

—

förbättra systemet för övervakning av medicintekniska produkter genom att t.ex. underlätta för och aktivt uppmuntra patienter, patientorganisationer, patientgrupper och hälso- och sjukvårdspersonal att rapportera alla avvikande och skadliga händelser till de behöriga myndigheterna utan hinder av onödig byråkrati, och genom att ge anmälda organ systematisk tillgång till rapporter om avvikande händelser och införa ett centraliserat förfarande för insamling och behandling av anmälningar om skadliga effekter samt tillbakadragande av produkter från marknaden,

| — | skapa verktyg för medicintekniska produkters spårbarhet samt långsiktig övervakning av deras säkerhet och prestanda, såsom identifieringssystem av enskilda produkter, implantatregister och sammanfattning av produktegenskaperna för varje medicinteknisk produkt, samtidigt som dataskyddet måste garanteras, |
| --- | --- |

—

skapa verktyg för medicintekniska produkters spårbarhet samt långsiktig övervakning av deras säkerhet och prestanda, såsom identifieringssystem av enskilda produkter, implantatregister och sammanfattning av produktegenskaperna för varje medicinteknisk produkt, samtidigt som dataskyddet måste garanteras,

| — | underlätta för patientföreningar och hälso- och sjukvårdspersonalen att anmäla skadliga effekter till nationella myndigheter, |
| --- | --- |

—

underlätta för patientföreningar och hälso- och sjukvårdspersonalen att anmäla skadliga effekter till nationella myndigheter,

| — | inrätta en enda europeisk databas med uppgifter om de medicintekniska produkter som finns på marknaden samt registrering av ekonomiska transaktioner, initiativ för övervakning av och tillsyn över marknaden, kliniska undersökningar, anmälda organ och utfärdade EG-intyg. |
| --- | --- |

—

inrätta en enda europeisk databas med uppgifter om de medicintekniska produkter som finns på marknaden samt registrering av ekonomiska transaktioner, initiativ för övervakning av och tillsyn över marknaden, kliniska undersökningar, anmälda organ och utfärdade EG-intyg.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå över till ett godkännandeförfarande före utsläppande på marknaden för vissa kategorier av medicintekniska produkter, där åtminstone medicintekniska produkter i klass IIb och III ingår. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå över till ett godkännandeförfarande före utsläppande på marknaden för vissa kategorier av medicintekniska produkter, där åtminstone medicintekniska produkter i klass IIb och III ingår.

| 8. | Europaparlamentet anser att man behöver införa ett pass för mottagare av implantat (om detta inte redan finns på nationell nivå), där implantatets unika produktkod, särskilda egenskaper, eventuella skadliga effekter och en varning för potentiella hälsorisker samt uppföljande vårdinsatser efter operationen anges. Passet ska skrivas under av kirurgen och patienten och gälla som samtycke till operationen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att man behöver införa ett pass för mottagare av implantat (om detta inte redan finns på nationell nivå), där implantatets unika produktkod, särskilda egenskaper, eventuella skadliga effekter och en varning för potentiella hälsorisker samt uppföljande vårdinsatser efter operationen anges. Passet ska skrivas under av kirurgen och patienten och gälla som samtycke till operationen.

| 9. | Europaparlamentet rekommenderar att sjukhus ska ha en elektronisk version av passet för framtida referenser. På begäran av patienten kan denna elektroniska version lätt vidarebefordras till en ny vårdinrättning, antingen i hemlandet och i ett annat land. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet rekommenderar att sjukhus ska ha en elektronisk version av passet för framtida referenser. På begäran av patienten kan denna elektroniska version lätt vidarebefordras till en ny vårdinrättning, antingen i hemlandet och i ett annat land.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett grundligare sätt öka medvetenheten om de potentiella riskerna med plastikkirurgi och att förbättra lagstiftningen om reklam för plastikkirurgi för att patienterna ska bli fullt medvetna om både riskerna och fördelarna. Kvinnor bör känna till att bröstimplantat måste bytas ut efter en tid som varierar från person till person, så att de kan göra en bättre riskbedömning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett grundligare sätt öka medvetenheten om de potentiella riskerna med plastikkirurgi och att förbättra lagstiftningen om reklam för plastikkirurgi för att patienterna ska bli fullt medvetna om både riskerna och fördelarna. Kvinnor bör känna till att bröstimplantat måste bytas ut efter en tid som varierar från person till person, så att de kan göra en bättre riskbedömning.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att patienter som redan har fått bröstimplantat insatta därefter kan behöva information, rådgivning och hälsokontroller samt psykologisk rådgivning och undersökning av intra- och extrakapsulära rupturer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att patienter som redan har fått bröstimplantat insatta därefter kan behöva information, rådgivning och hälsokontroller samt psykologisk rådgivning och undersökning av intra- och extrakapsulära rupturer.

| 12. | Europaparlamentet betonar att testförfaranden och standarderna för bröstimplantat bör förfinas så att man för större kännedom om interaktionen mellan höljet och gelfyllningen och omgivande kroppsvätskor samt höljets och hela implantatets motståndskraft mot materialtrötthet och nötning. Det behövs fler forskningsförslag om utveckling av icke-förstörande metoder för implantattest. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att testförfaranden och standarderna för bröstimplantat bör förfinas så att man för större kännedom om interaktionen mellan höljet och gelfyllningen och omgivande kroppsvätskor samt höljets och hela implantatets motståndskraft mot materialtrötthet och nötning. Det behövs fler forskningsförslag om utveckling av icke-förstörande metoder för implantattest.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att uppgifter om bröstimplantatoperationer ska registreras i EU i form av ett obligatoriskt nationellt register över bröstimplantat i varje medlemsstat. Parlamentet understryker att ett obligatoriskt register skulle göra rapportering obligatorisk för alla kliniker, medan patienterna ska ha rätt att samtycka till att deras personuppgifter införs. Dessa nationella register bör vara sammankopplade och vid behov möjliggöra informationsutbyte sinsemellan, exempelvis i fall då allvarliga fel upptäcks i implantaten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet rekommenderar starkt att uppgifter om bröstimplantatoperationer ska registreras i EU i form av ett obligatoriskt nationellt register över bröstimplantat i varje medlemsstat. Parlamentet understryker att ett obligatoriskt register skulle göra rapportering obligatorisk för alla kliniker, medan patienterna ska ha rätt att samtycka till att deras personuppgifter införs. Dessa nationella register bör vara sammankopplade och vid behov möjliggöra informationsutbyte sinsemellan, exempelvis i fall då allvarliga fel upptäcks i implantaten.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att direktivet om medicintekniska produkter ses över, och man bör införa en kapacitet att upptäcka och minimera risken för bedrägerier, särskilt när det gäller övervakning och kontroll av marknaden samt anmälda organs funktion och uppgifter, så att PIP-fallet inte upprepas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar starkt att direktivet om medicintekniska produkter ses över, och man bör införa en kapacitet att upptäcka och minimera risken för bedrägerier, särskilt när det gäller övervakning och kontroll av marknaden samt anmälda organs funktion och uppgifter, så att PIP-fallet inte upprepas.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att inrätta ett effektivt spårningssystem för medicintekniska produkter som används som implantat, särskilt för de farligaste medicintekniska produkterna, såsom produkter i klass III. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att inrätta ett effektivt spårningssystem för medicintekniska produkter som används som implantat, särskilt för de farligaste medicintekniska produkterna, såsom produkter i klass III.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den kommande översynen av lagstiftningen om medicintekniska produkter beakta behovet av en begäran om försäljningstillstånd för farliga medicintekniska produkter som överensstämmer med eller liknar kraven för medicintekniska produkter, liksom behovet av obligatoriska oanmälda inspektioner, ökad spårbarhet av implanterade medicintekniska produkter, ökad samordning mellan medlemsstaterna när det gäller att rapportera om och varna för allvarliga biverkningar eller skador orsakade av medicintekniska produkter, skärpt kontroll av anmälda organ och ytterligare slumpvis provning av produkter som redan finns på marknaden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den kommande översynen av lagstiftningen om medicintekniska produkter beakta behovet av en begäran om försäljningstillstånd för farliga medicintekniska produkter som överensstämmer med eller liknar kraven för medicintekniska produkter, liksom behovet av obligatoriska oanmälda inspektioner, ökad spårbarhet av implanterade medicintekniska produkter, ökad samordning mellan medlemsstaterna när det gäller att rapportera om och varna för allvarliga biverkningar eller skador orsakade av medicintekniska produkter, skärpt kontroll av anmälda organ och ytterligare slumpvis provning av produkter som redan finns på marknaden.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den kommande översynen av lagstiftningen för medicintekniska produkter också beakta behovet av lämpliga försök på människor under kliniska prövningar, särskilt när det gäller medicintekniska produkter för implantation, innan de släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den kommande översynen av lagstiftningen för medicintekniska produkter också beakta behovet av lämpliga försök på människor under kliniska prövningar, särskilt när det gäller medicintekniska produkter för implantation, innan de släpps ut på marknaden.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att minst en gång om året oanmält genomföra noggranna inspektioner, särskilt för de mest riskfyllda medicintekniska produkterna och sådana, i fråga om vilka användarna rapporterat ett ökande antal avvikande händelser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att minst en gång om året oanmält genomföra noggranna inspektioner, särskilt för de mest riskfyllda medicintekniska produkterna och sådana, i fråga om vilka användarna rapporterat ett ökande antal avvikande händelser.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa påföljder vid bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa påföljder vid bristande efterlevnad.

| 20. | Europaparlamentet anser att PIP-bedrägeriet är ytterligare ett bevis på att det behövs ett system för kollektiv prövning för att hjälpa konsumenter och patienter att få ersättning, vilket betonas i ovannämnda resolution av den 2 februari 2012. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att PIP-bedrägeriet är ytterligare ett bevis på att det behövs ett system för kollektiv prövning för att hjälpa konsumenter och patienter att få ersättning, vilket betonas i ovannämnda resolution av den 2 februari 2012.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla sina rapporter om skadliga effekter och andra uppgifter via en centraliserad databas, såsom anges i direktivet om medicintekniska produkter, för att möjliggöra effektivare kontroll och hälsoskydd. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla sina rapporter om skadliga effekter och andra uppgifter via en centraliserad databas, såsom anges i direktivet om medicintekniska produkter, för att möjliggöra effektivare kontroll och hälsoskydd.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva en lämplig toxikologisk bedömning av samtliga medicintekniska produkter och att föreslå att användningen av ämnen som är cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska i kategori 1A eller 1B fasas ut, förutsatt att inga ersättningar finns att tillgå. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva en lämplig toxikologisk bedömning av samtliga medicintekniska produkter och att föreslå att användningen av ämnen som är cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska i kategori 1A eller 1B fasas ut, förutsatt att inga ersättningar finns att tillgå.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 202, 8.7.2011, s. 7.

(2)  EGT L 169, 12.7.1993, s. 1.

(3)  EGT L 189, 20.7.1990, s. 17

(4)  EGT L 331, 7.12.1998, s. 1.

(5)  EGT L 313, 13.12.2000, s. 22.

(6)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/consumers/sectors/medical-devices/files/exploratory_process/hlc_en.pdf

(8)  EGT C 53 E, 28.2.2002, s. 231.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2012)0021.

(10)  EUT L 247, 21.9.2007, s. 21.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/94

---

Torsdagen den 14 juni 2012Mänskliga rättigheter och säkerhetssituationen i Sahelregionen

P7_TA(2012)0263

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om mänskliga rättigheter och säkerhetsläget i Sahelområdet (2012/2680(RSP))

2013/C 332 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om Mali/Sahel av den 23 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om Mali/Sahel av den 23 april 2012 (1),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om Sahel av den 23 mars 2012 (2), där rådet godkände krishanteringskonceptet för ett civilt rådgivnings-, bistånds- och utbildningsuppdrag inom ramen för GSFP i Sahel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om Sahel av den 23 mars 2012 (2), där rådet godkände krishanteringskonceptet för ett civilt rådgivnings-, bistånds- och utbildningsuppdrag inom ramen för GSFP i Sahel,

| — | med beaktande av utrikestjänstens rapport ”Strategi för säkerhet och utveckling i Sahel: lägesrapport om genomförandet” från mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens rapport ”Strategi för säkerhet och utveckling i Sahel: lägesrapport om genomförandet” från mars 2012,

| — | med beaktande av FN:s rapport om utvärderingsuppdraget rörande följderna av krisen i Libyen för Sahelområdet, FN:s säkerhetsråd, 2012 (3), och FN:s säkerhetsråds uttalanden om Mali av den 22 mars (4), 26 mars (5), 4 april (6) och 9 april (7) 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport om utvärderingsuppdraget rörande följderna av krisen i Libyen för Sahelområdet, FN:s säkerhetsråd, 2012 (3), och FN:s säkerhetsråds uttalanden om Mali av den 22 mars (4), 26 mars (5), 4 april (6) och 9 april (7) 2012,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Europeiska unionens strategi för säkerhet och utveckling i Sahel av den 21 mars 2011 (3076:e mötet i rådet (utrikes frågor)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Europeiska unionens strategi för säkerhet och utveckling i Sahel av den 21 mars 2011 (3076:e mötet i rådet (utrikes frågor)),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens resolutioner av den 18 maj 2011 om de demokratiska omvälvningarna i Nordafrika och Mellanöstern: konsekvenserna för AVS-länderna, Europa och världen i övrigt (8) och av den 23 november 2011 om den arabiska vårens inverkan på grannstaterna söder om Sahara (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens resolutioner av den 18 maj 2011 om de demokratiska omvälvningarna i Nordafrika och Mellanöstern: konsekvenserna för AVS-länderna, Europa och världen i övrigt (8) och av den 23 november 2011 om den arabiska vårens inverkan på grannstaterna söder om Sahara (9),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 1 december 2011, där rådet uppmanade den höga representanten att gå vidare med det förberedande arbetet inför ett GSFP-engagemang för att förstärka den regionala säkerhetskapaciteten i Sahelområdet, i nära samarbete med Afrikanska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 1 december 2011, där rådet uppmanade den höga representanten att gå vidare med det förberedande arbetet inför ett GSFP-engagemang för att förstärka den regionala säkerhetskapaciteten i Sahelområdet, i nära samarbete med Afrikanska unionen,

| — | med beaktande av slutsatserna om Libyen från rådets möten den 21 mars, 23 maj och 18 juli 2011 samt den 23 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna om Libyen från rådets möten den 21 mars, 23 maj och 18 juli 2011 samt den 23 mars 2012,

| — | med beaktande av den slutliga rapporten från Europeiska unionens råd om strategin för säkerhet och utveckling i Sahel av den 1 oktober 2010 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga rapporten från Europeiska unionens råd om strategin för säkerhet och utveckling i Sahel av den 1 oktober 2010 (10),

| — | med beaktande av andra relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 3, 6, 21 och 39, och i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 205, 208, 214 och 222, |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 3, 6, 21 och 39, och i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 205, 208, 214 och 222,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet AVS–EU (”Cotonouavtalet”), särskilt artiklarna 1, 8, 25 och 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet AVS–EU (”Cotonouavtalet”), särskilt artiklarna 1, 8, 25 och 28,

| — | med beaktande av partnerskapet om fred och säkerhet mellan Afrika och EU, särskilt initiativen 2, 7 och 8 i handlingsplanen för perioden 2011–2013, som antogs vid toppmötet mellan Afrika och EU i Tripoli den 29–30 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet om fred och säkerhet mellan Afrika och EU, särskilt initiativen 2, 7 och 8 i handlingsplanen för perioden 2011–2013, som antogs vid toppmötet mellan Afrika och EU i Tripoli den 29–30 november 2010,

| — | med beaktande av protokollet till Afrikanska unionens konvention om att förebygga och bekämpa terrorism, som antogs i Addis Abeba den 8 juli 2004 vid den tredje ordinarie sessionen för Afrikanska unionens ministerkonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet till Afrikanska unionens konvention om att förebygga och bekämpa terrorism, som antogs i Addis Abeba den 8 juli 2004 vid den tredje ordinarie sessionen för Afrikanska unionens ministerkonferens,

| — | med beaktande av Ban Ki-Moons tal till det luxemburgska parlamentet den 17 april 2012, där han uppmanade det internationella samfundet att uppmärksamma den växande konflikten och oron i Sahelområdet, där en allvarlig torka råder och där antalet fördrivna personer ökar och mat- och bränslepriserna stiger, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ban Ki-Moons tal till det luxemburgska parlamentet den 17 april 2012, där han uppmanade det internationella samfundet att uppmärksamma den växande konflikten och oron i Sahelområdet, där en allvarlig torka råder och där antalet fördrivna personer ökar och mat- och bränslepriserna stiger,

| — | med beaktande av den vädjan om hjälp som Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) den 5 juni 2012 riktade till det internationella samfundet efter sitt högnivåmöte i Lomé, Togo; detta möte syftade till att lösa livsmedelsförsörjningen i området, särskilt i Senegal, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger och Tchad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den vädjan om hjälp som Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) den 5 juni 2012 riktade till det internationella samfundet efter sitt högnivåmöte i Lomé, Togo; detta möte syftade till att lösa livsmedelsförsörjningen i området, särskilt i Senegal, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger och Tchad,

| — | med beaktande av det strategiska dokumentet ”Förberedelser inför en livsmedels- och näringskrisen i Sahelområdet och angränsande länder”, som utarbetades och uppdaterades i februari 2012 av Action Against Hunger, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (OCHA), FN:s barnfond (Unicef) och Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och som infördes som en strategi för att på ett bättre sätt hantera riskerna med en ny livsmedels- och näringskris i Sahel 2012 på initiativ av IASC:s regionala arbetsgrupp för livsmedelstrygghet och näring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska dokumentet ”Förberedelser inför en livsmedels- och näringskrisen i Sahelområdet och angränsande länder”, som utarbetades och uppdaterades i februari 2012 av Action Against Hunger, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (OCHA), FN:s barnfond (Unicef) och Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och som infördes som en strategi för att på ett bättre sätt hantera riskerna med en ny livsmedels- och näringskris i Sahel 2012 på initiativ av IASC:s regionala arbetsgrupp för livsmedelstrygghet och näring,

| — | med beaktande av uppmaningarna den 10 april 2012 från olika FN-organ – Unicef, UNHCR och WHO – om extra finansiering för de miljontals människor som drabbats av den osäkra livsmedelsförsörjningen i Sahelregionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppmaningarna den 10 april 2012 från olika FN-organ – Unicef, UNHCR och WHO – om extra finansiering för de miljontals människor som drabbats av den osäkra livsmedelsförsörjningen i Sahelregionen,

| — | med beaktande av Unicef:s vädjan om 26 miljoner amerikanska dollar till Mali för att landet ska kunna möta barnens hälso- och näringsbehov till årets slut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unicef:s vädjan om 26 miljoner amerikanska dollar till Mali för att landet ska kunna möta barnens hälso- och näringsbehov till årets slut,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Västafrika, särskilt resolutionen om Mali av den 20 april 2012 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Västafrika, särskilt resolutionen om Mali av den 20 april 2012 (11),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens resolution av den 30 maj 2012 om Libyen-konfliktens politiska inverkan på närliggande AVS- och EU-länder (101.157/fin), som antogs i Horsens, Danmark, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens resolution av den 30 maj 2012 om Libyen-konfliktens politiska inverkan på närliggande AVS- och EU-länder (101.157/fin), som antogs i Horsens, Danmark,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kombinationen i Sahelområdet av torka, översvämningar, markförsämring, små skördar, höga livsmedelspriser, förflyttning av människor, flyktingkrisen, den kroniska fattigdomen, svagt styre och – som en följd av konflikterna – den försämrade situationen för säkerheten och mänskliga rättigheter påverkar miljontals människors liv i området. |
| --- | --- |

A.

Kombinationen i Sahelområdet av torka, översvämningar, markförsämring, små skördar, höga livsmedelspriser, förflyttning av människor, flyktingkrisen, den kroniska fattigdomen, svagt styre och – som en följd av konflikterna – den försämrade situationen för säkerheten och mänskliga rättigheter påverkar miljontals människors liv i området.

| B. | De människor som påverkats av den politiska krisen och livsmedelskrisen lever i extrem fattigdom, vilket gör att deras grundläggande mänskliga behov inte kan tillfredsställas och att de sociala spänningarna tilltar. Största delen av dem är kvinnor som inte har något som helst skydd, och de utgör en särskilt utsatt grupp. |
| --- | --- |

B.

De människor som påverkats av den politiska krisen och livsmedelskrisen lever i extrem fattigdom, vilket gör att deras grundläggande mänskliga behov inte kan tillfredsställas och att de sociala spänningarna tilltar. Största delen av dem är kvinnor som inte har något som helst skydd, och de utgör en särskilt utsatt grupp.

| C. | I Ecowas medlemsstater har spannmålsproduktionen 2012 sjunkit med 9 procent jämfört med i fjol, och spannmålsproduktionen i Sahelområdet har sjunkit med 26 procent. I Tchad och Gambia har produktionen sjunkit med 50 procent. |
| --- | --- |

C.

I Ecowas medlemsstater har spannmålsproduktionen 2012 sjunkit med 9 procent jämfört med i fjol, och spannmålsproduktionen i Sahelområdet har sjunkit med 26 procent. I Tchad och Gambia har produktionen sjunkit med 50 procent.

| D. | Enligt FN har 18 miljoner människor drabbats av torkan och konfliktrelaterade kriser i Sahelområdet i Västafrika. Mer än 200 000 barn dog av undernäring i fjol, och ytterligare en miljon barn löper en omedelbar risk att bli allvarligt undernärda. |
| --- | --- |

D.

Enligt FN har 18 miljoner människor drabbats av torkan och konfliktrelaterade kriser i Sahelområdet i Västafrika. Mer än 200 000 barn dog av undernäring i fjol, och ytterligare en miljon barn löper en omedelbar risk att bli allvarligt undernärda.

| E. | Statsinstabilitet, bristfällig förvaltning och korruption i Sahelländerna i kombination med ekonomisk underutveckling som leder till kronisk fattigdom utgör en perfekt grogrund för terroristgrupper, narkotika- och människohandel, grupper som ägnar sig åt piratism, vapenhandel, penningtvätt, illegal invandring samt organiserad brottslighet. Allt detta bidrar till att göra området instabilt och har en negativ inverkan också på de omgivande grannländerna. |
| --- | --- |

E.

Statsinstabilitet, bristfällig förvaltning och korruption i Sahelländerna i kombination med ekonomisk underutveckling som leder till kronisk fattigdom utgör en perfekt grogrund för terroristgrupper, narkotika- och människohandel, grupper som ägnar sig åt piratism, vapenhandel, penningtvätt, illegal invandring samt organiserad brottslighet. Allt detta bidrar till att göra området instabilt och har en negativ inverkan också på de omgivande grannländerna.

| F. | Kopplingarna mellan narkotikasmugglare i Latinamerika och i stater i Väst- och Centralafrika har förstärkts i oroande omfattning. En del länder i Väst- och Centralafrika utgör nu en viktig transitväg för narkotikaleveranser till Europa, där över 25 procent av den globala konsumtionen av kokain sker. EU måste engagera sig mer i att stävja dessa trender. |
| --- | --- |

F.

Kopplingarna mellan narkotikasmugglare i Latinamerika och i stater i Väst- och Centralafrika har förstärkts i oroande omfattning. En del länder i Väst- och Centralafrika utgör nu en viktig transitväg för narkotikaleveranser till Europa, där över 25 procent av den globala konsumtionen av kokain sker. EU måste engagera sig mer i att stävja dessa trender.

| G. | Konflikterna i Libyen och Mali, som lett till att hundratusentals personer flytt till Burkina Faso, Niger och Mauretanien, har haft en negativ inverkan på säkerhetsläget i området, som lider av akuta brist på livsmedel, brist på vatten, ökad brottslighet och en stor osäkerhet. |
| --- | --- |

G.

Konflikterna i Libyen och Mali, som lett till att hundratusentals personer flytt till Burkina Faso, Niger och Mauretanien, har haft en negativ inverkan på säkerhetsläget i området, som lider av akuta brist på livsmedel, brist på vatten, ökad brottslighet och en stor osäkerhet.

| H. | Den libyska konflikten har lett till att enorma mängder vapen har spridits i den sahel-sahariska regionen samt till att tyngre vapen strömmat till området. I händerna på olika terroristgrupper, kriminella grupper och narkotikasmugglare som härjar i denna region utgör dessa vapen ett allvarligt hot mot säkerheten och stabiliteten i hela underregionen. |
| --- | --- |

H.

Den libyska konflikten har lett till att enorma mängder vapen har spridits i den sahel-sahariska regionen samt till att tyngre vapen strömmat till området. I händerna på olika terroristgrupper, kriminella grupper och narkotikasmugglare som härjar i denna region utgör dessa vapen ett allvarligt hot mot säkerheten och stabiliteten i hela underregionen.

| I. | De före detta soldater som återvänder från Libyen till Niger, Tchad, Mali och Mauretanien med stora mängder vapen och ammunition kan komma att rekryteras av rebellrörelser, grupper med anknytning till al-Qaida i islamiska Maghreb (AQIM) och kriminella gäng och bidra till destabilisering av hela regionen. |
| --- | --- |

I.

De före detta soldater som återvänder från Libyen till Niger, Tchad, Mali och Mauretanien med stora mängder vapen och ammunition kan komma att rekryteras av rebellrörelser, grupper med anknytning till al-Qaida i islamiska Maghreb (AQIM) och kriminella gäng och bidra till destabilisering av hela regionen.

| J. | Inom islam såsom det utövas i regionen finns det en tradition av tolerans, solidaritet och respekt för människan. |
| --- | --- |

J.

Inom islam såsom det utövas i regionen finns det en tradition av tolerans, solidaritet och respekt för människan.

| K. | Brist på verklig socioekonomisk utveckling, en rättvis fördelning av resurserna, en hög ungdomsarbetslöshet, kronisk fattigdom, bristande anställningstrygghet och bristen på framtidsutsikter spelar en viktig roll då unga rekryteras av terroristgrupper. |
| --- | --- |

K.

Brist på verklig socioekonomisk utveckling, en rättvis fördelning av resurserna, en hög ungdomsarbetslöshet, kronisk fattigdom, bristande anställningstrygghet och bristen på framtidsutsikter spelar en viktig roll då unga rekryteras av terroristgrupper.

| L. | Det ökande antalet rebellgrupper, såsom Boko Haram i Tchad och Nigeria, är ett hot för stabiliteten i hela Sahelområdet. |
| --- | --- |

L.

Det ökande antalet rebellgrupper, såsom Boko Haram i Tchad och Nigeria, är ett hot för stabiliteten i hela Sahelområdet.

| M. | Denna utveckling, i kombination med återuppvaknandet av den tuaregiska nationalismen i länder som Mali och Niger, äventyrar stabiliteten och den territoriella integriteten i länderna i den sahel-sahariska regionen, särskilt i Mauretanien och Burkina Faso. |
| --- | --- |

M.

Denna utveckling, i kombination med återuppvaknandet av den tuaregiska nationalismen i länder som Mali och Niger, äventyrar stabiliteten och den territoriella integriteten i länderna i den sahel-sahariska regionen, särskilt i Mauretanien och Burkina Faso.

| N. | Det påstås finnas kopplingar mellan terroristgrupper i regionen Sahel och Sahara och narkotika-, vapen-, cigarett- och människohandlare. Under de senaste åren har många européer förts bort och hållits som gisslan. |
| --- | --- |

N.

Det påstås finnas kopplingar mellan terroristgrupper i regionen Sahel och Sahara och narkotika-, vapen-, cigarett- och människohandlare. Under de senaste åren har många européer förts bort och hållits som gisslan.

| O. | Terrorismen i Sahel måste bekämpas genom en aktiv politik som främjar utveckling, social rättvisa, rättsstat och integration. Det är nödvändigt att ge lokala befolkningsgrupper ekonomiska utsikter som erbjuder ett alternativ till en ekonomi som grundar sig på brott. |
| --- | --- |

O.

Terrorismen i Sahel måste bekämpas genom en aktiv politik som främjar utveckling, social rättvisa, rättsstat och integration. Det är nödvändigt att ge lokala befolkningsgrupper ekonomiska utsikter som erbjuder ett alternativ till en ekonomi som grundar sig på brott.

| P. | Sahel är ett viktigt område mellan länderna i Afrika söder om Sahara och Europa, och situationen i den sahel-sahariska regionen är därför avgörande för säkerheten i både Afrika och Europa. |
| --- | --- |

P.

Sahel är ett viktigt område mellan länderna i Afrika söder om Sahara och Europa, och situationen i den sahel-sahariska regionen är därför avgörande för säkerheten i både Afrika och Europa.

| Q. | Alla internationella, regionala och nationella intressenter bör mobiliseras för att intensifiera terrorbekämpningen och öka säkerheten i regionen, bl.a. genom en strukturerad dialog. |
| --- | --- |

Q.

Alla internationella, regionala och nationella intressenter bör mobiliseras för att intensifiera terrorbekämpningen och öka säkerheten i regionen, bl.a. genom en strukturerad dialog.

| R. | I EU:s strategi identifieras Mauretanien, Mali och Niger som de viktigaste länderna i Sahelområdet. Bristen på förvaltningskapacitet och systematisk fattigdom är svagheter som förstärker varandra. |
| --- | --- |

R.

I EU:s strategi identifieras Mauretanien, Mali och Niger som de viktigaste länderna i Sahelområdet. Bristen på förvaltningskapacitet och systematisk fattigdom är svagheter som förstärker varandra.

| S. | Den bristande säkerheten får allvarliga konsekvenser för regionens ekonomi, särskilt för gruvindustrin och turismen, för dess utveckling och för skapandet av arbetstillfällen. Det försämrade säkerhetsläget har lett till att pågående utvecklingsprojekt stoppats i flera länder i underregionen. Flera unga har blivit arbetslösa, och det finns en risk för att terroristgrupper och brottslingar drar nytta av deras försvagade situation. |
| --- | --- |

S.

Den bristande säkerheten får allvarliga konsekvenser för regionens ekonomi, särskilt för gruvindustrin och turismen, för dess utveckling och för skapandet av arbetstillfällen. Det försämrade säkerhetsläget har lett till att pågående utvecklingsprojekt stoppats i flera länder i underregionen. Flera unga har blivit arbetslösa, och det finns en risk för att terroristgrupper och brottslingar drar nytta av deras försvagade situation.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att säkerhetsläget i Sahelområdet försämrats och uppmanar EU till ett nära samarbete med myndigheterna och parlamenten i länderna i området, det civila samhället och regionala och internationella organ, inklusive Afrikanska unionen och Ecowas, för att med kraft åtgärda underliggande politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga orsaker till fattigdom, stödja ekonomisk utveckling, ett gott styre och förbättrad tillgång till viktig infrastruktur och grundläggande tjänster för den lokala befolkningen och bidra till att befästa statliga institutioner, rätts- och polisväsendet samt tullen för att öka säkerheten och stärka rättsstaten i området. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att säkerhetsläget i Sahelområdet försämrats och uppmanar EU till ett nära samarbete med myndigheterna och parlamenten i länderna i området, det civila samhället och regionala och internationella organ, inklusive Afrikanska unionen och Ecowas, för att med kraft åtgärda underliggande politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga orsaker till fattigdom, stödja ekonomisk utveckling, ett gott styre och förbättrad tillgång till viktig infrastruktur och grundläggande tjänster för den lokala befolkningen och bidra till att befästa statliga institutioner, rätts- och polisväsendet samt tullen för att öka säkerheten och stärka rättsstaten i området.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt allt maktövertagande med våld, alla terroristhandlingar, plundring av sjukhus, skolor, biståndsorgan och regeringsbyggnader samt alla former av grymma och omänskliga straff som hänger samman med tillämpningen av Sharialagen, alla krigsbrott, kidnappningar och allvarliga kränkningar av den maliska befolkningens mänskliga rättigheter, särskilt i de rebellkontrollerade norra delarna. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Mali och tuaregernas befrielserörelse att genom en konstruktiv dialog komma fram till en fredlig och varaktig lösning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer skarpt allt maktövertagande med våld, alla terroristhandlingar, plundring av sjukhus, skolor, biståndsorgan och regeringsbyggnader samt alla former av grymma och omänskliga straff som hänger samman med tillämpningen av Sharialagen, alla krigsbrott, kidnappningar och allvarliga kränkningar av den maliska befolkningens mänskliga rättigheter, särskilt i de rebellkontrollerade norra delarna. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Mali och tuaregernas befrielserörelse att genom en konstruktiv dialog komma fram till en fredlig och varaktig lösning.

| 3. | Europaparlamentet fördömer särskilt de grymheter som civilbefolkningen utsatts för, och som har riktat sig mot kvinnor och barn i större utsträckning än andra offer, och fördömer särskilt användningen av bortrövanden och våldtäkter som vapen i kriget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer särskilt de grymheter som civilbefolkningen utsatts för, och som har riktat sig mot kvinnor och barn i större utsträckning än andra offer, och fördömer särskilt användningen av bortrövanden och våldtäkter som vapen i kriget.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar enträget vice ordföranden/den höga representanten att påskynda genomförandet av de olika delarna av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen. Parlamentet stöder rådets åtagande att bidra till att Sahel utvecklas till en fredlig, stabil och välmående region, där livsmedelsförsörjningen är tryggad. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar enträget vice ordföranden/den höga representanten att påskynda genomförandet av de olika delarna av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen. Parlamentet stöder rådets åtagande att bidra till att Sahel utvecklas till en fredlig, stabil och välmående region, där livsmedelsförsörjningen är tryggad.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att säkerhet och utveckling är nära knutna till varandra. Ett förbättrat säkerhetsläge är mycket viktigt för ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning i området. Parlamentet uppmanar därför EU att införa instrument som förbättrar regionens säkerhet och som särskilt är inriktade på kapacitetsuppbyggnad av de berörda länderna och på att främja en fördjupad dialog mellan de viktigaste regionala aktörerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att säkerhet och utveckling är nära knutna till varandra. Ett förbättrat säkerhetsläge är mycket viktigt för ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning i området. Parlamentet uppmanar därför EU att införa instrument som förbättrar regionens säkerhet och som särskilt är inriktade på kapacitetsuppbyggnad av de berörda länderna och på att främja en fördjupad dialog mellan de viktigaste regionala aktörerna.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att, då de genomför EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel (som ska fokusera på fyra åtgärdsgrupper, nämligen utveckling, gott styre och lösning av inre konflikter, politiska och diplomatiska åtgärder, säkerhet och rättsstatsprincipen samt bekämpning av våldsam extremism och radikalisering) anta en övergripande princip som binder samman säkerhet med utvecklingsbehov, framför allt en tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att, då de genomför EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel (som ska fokusera på fyra åtgärdsgrupper, nämligen utveckling, gott styre och lösning av inre konflikter, politiska och diplomatiska åtgärder, säkerhet och rättsstatsprincipen samt bekämpning av våldsam extremism och radikalisering) anta en övergripande princip som binder samman säkerhet med utvecklingsbehov, framför allt en tryggad livsmedelsförsörjning.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar programmet för terroristbekämpning i Sahel, det västafrikanska informationssystemet, Ecowas freds- och säkerhetsprojekt, Ecowas handlingsplan för narkotika och brottslighet inom ramen för EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel samt regionala initiativ, t.ex. de som Afrikanska centrumet för studier och forskning om terrorism (ACSRT) vidtagit om de nationella rättssystemens kapacitet för att råda bot på terrorismen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar programmet för terroristbekämpning i Sahel, det västafrikanska informationssystemet, Ecowas freds- och säkerhetsprojekt, Ecowas handlingsplan för narkotika och brottslighet inom ramen för EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel samt regionala initiativ, t.ex. de som Afrikanska centrumet för studier och forskning om terrorism (ACSRT) vidtagit om de nationella rättssystemens kapacitet för att råda bot på terrorismen.

| 8. | Europaparlamentet anser att EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel har gett positiva resultat, men att den måste ta itu med risken för splittring, och förbättra samordningen av uppgifter som EU utför inom ramen för olika instrument för Sahelrelaterade frågor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel har gett positiva resultat, men att den måste ta itu med risken för splittring, och förbättra samordningen av uppgifter som EU utför inom ramen för olika instrument för Sahelrelaterade frågor.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att mobilisera alla tillgängliga resurser för att främja säkerhet och utveckling i Sahel- och Saharaområdet i samarbete med staterna i regionen, FN och andra internationella parter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att mobilisera alla tillgängliga resurser för att främja säkerhet och utveckling i Sahel- och Saharaområdet i samarbete med staterna i regionen, FN och andra internationella parter.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar det västafrikanska gemenskapspaketet på 80 miljoner amerikanska dollar, som man bad om som ett svar på den akuta krisen i Sahelområdet, och EU:s ökade humanitära bistånd till Sahelområdet från 45 miljoner euro till över 120 miljoner euro sedan början av 2012, och uppmanar alla parter att se till att detta bistånd når de människor som har behov av det. Parlamentet uppmanar samtidigt det internationella samfundet att göra de ekonomiska ansträngningar som behövs för att råda bot på livsmedelskrisen och bristen på säkerhet i regionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar det västafrikanska gemenskapspaketet på 80 miljoner amerikanska dollar, som man bad om som ett svar på den akuta krisen i Sahelområdet, och EU:s ökade humanitära bistånd till Sahelområdet från 45 miljoner euro till över 120 miljoner euro sedan början av 2012, och uppmanar alla parter att se till att detta bistånd når de människor som har behov av det. Parlamentet uppmanar samtidigt det internationella samfundet att göra de ekonomiska ansträngningar som behövs för att råda bot på livsmedelskrisen och bristen på säkerhet i regionen.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att Sahel är en av de regioner som påverkas mest av klimatförändringarna och den minskade biologiska mångfalden. Detta har stor inverkan på jordbruket, på jordbrukarna och på lokalbefolkningens liv och kommer att öka fattigdomen och ojämlikheten. Parlamentet välkomnar FAO:s åtgärd i samarbete med den ständiga mellanstatliga kommittén för bekämpning av torka i Sahel-området (CILSS) samt förvarningssystemet mot hungersnöd (FEWSNET), Världslivsmedelsprogrammet och regeringarna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att Sahel är en av de regioner som påverkas mest av klimatförändringarna och den minskade biologiska mångfalden. Detta har stor inverkan på jordbruket, på jordbrukarna och på lokalbefolkningens liv och kommer att öka fattigdomen och ojämlikheten. Parlamentet välkomnar FAO:s åtgärd i samarbete med den ständiga mellanstatliga kommittén för bekämpning av torka i Sahel-området (CILSS) samt förvarningssystemet mot hungersnöd (FEWSNET), Världslivsmedelsprogrammet och regeringarna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att samtidigt som den samarbetar med andra givare vara en stark ledare och vidta snabba åtgärder för att förhindra att kriser i Sahelområdet förvandlas till katastrofer, eftersom den humanitära situationen i området kommer att förbli kritisk, åtminstone fram till huvudskörden i höst. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att samtidigt som den samarbetar med andra givare vara en stark ledare och vidta snabba åtgärder för att förhindra att kriser i Sahelområdet förvandlas till katastrofer, eftersom den humanitära situationen i området kommer att förbli kritisk, åtminstone fram till huvudskörden i höst.

| 13. | Europaparlamentet är övertygat om att det internationella samfundet på medellång och lång sikt måste fokusera sina åtgärder på att stärka de berörda befolkningarnas möjligheter att klara av framtida torka och andra allvarliga problem och på så sätt minska sitt beroende av nödhjälp, förbättra strategier som åtgärdar hungersnöd och bekämpa strukturella svagheter, vilket gör att internationella samfundet på detta sätt kan tackla problemet på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är övertygat om att det internationella samfundet på medellång och lång sikt måste fokusera sina åtgärder på att stärka de berörda befolkningarnas möjligheter att klara av framtida torka och andra allvarliga problem och på så sätt minska sitt beroende av nödhjälp, förbättra strategier som åtgärdar hungersnöd och bekämpa strukturella svagheter, vilket gör att internationella samfundet på detta sätt kan tackla problemet på ett mer effektivt sätt.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU och det internationella samfundet att fokusera sin verksamhet på ansträngningar för att skydda de mest sårbara familjernas försörjning, stärka boskapsuppfödares, jordbrukande boskapsuppfödares och jordbrukares uthållighet, stödja förvaltning/bevarande av naturresurser, såsom vatten, träd och jord, ge integrerad nödmathjälp till de mest sårbara familjerna, särskilt kvinnor, arbeta för att minska och hantera riskerna med katastrofer på lokal, nationell och regional nivå samt stödja samordningen av, och förstärka, förvaltningen av information om livsmedelstrygghet och tidiga varningssystem. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU och det internationella samfundet att fokusera sin verksamhet på ansträngningar för att skydda de mest sårbara familjernas försörjning, stärka boskapsuppfödares, jordbrukande boskapsuppfödares och jordbrukares uthållighet, stödja förvaltning/bevarande av naturresurser, såsom vatten, träd och jord, ge integrerad nödmathjälp till de mest sårbara familjerna, särskilt kvinnor, arbeta för att minska och hantera riskerna med katastrofer på lokal, nationell och regional nivå samt stödja samordningen av, och förstärka, förvaltningen av information om livsmedelstrygghet och tidiga varningssystem.

| 15. | Europaparlamentet anser att man skyndsamt måste stödja initiativ för att åstadkomma en fördjupad dialog och öka lokalbefolkningarnas förmåga att motstå och bekämpa lockelsen med terrorism och terroristers och andra kriminella gruppers rekrytering av unga, bland annat genom stöd till arbete och yrkesutbildning för ungdomar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att man skyndsamt måste stödja initiativ för att åstadkomma en fördjupad dialog och öka lokalbefolkningarnas förmåga att motstå och bekämpa lockelsen med terrorism och terroristers och andra kriminella gruppers rekrytering av unga, bland annat genom stöd till arbete och yrkesutbildning för ungdomar.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar länderna i den sahel-sahariska regionen, de nya libyska myndigheterna och de behöriga multilaterala organen att vidta alla åtgärder som krävs för att stoppa spridningen av vapen i området, införa lämpliga mekanismer för att kontrollera och säkra de nationella gränserna i hela regionen – bland annat vad gäller att stoppa överföringen av lätta vapen och handeldvapen – genomföra program för insamling och förstöring av olagliga lätta vapen och handeldvapen samt vidta åtgärder för utbyte av information och gemensamma säkerhetsinsatser i regionen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar länderna i den sahel-sahariska regionen, de nya libyska myndigheterna och de behöriga multilaterala organen att vidta alla åtgärder som krävs för att stoppa spridningen av vapen i området, införa lämpliga mekanismer för att kontrollera och säkra de nationella gränserna i hela regionen – bland annat vad gäller att stoppa överföringen av lätta vapen och handeldvapen – genomföra program för insamling och förstöring av olagliga lätta vapen och handeldvapen samt vidta åtgärder för utbyte av information och gemensamma säkerhetsinsatser i regionen.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den gemensamma operativa stabskommittén (Comité d’état-major opérationnel conjoint, Cemoc), som inrättades 2010 av Algeriet, Mali, Mauretanien och Niger för att samordna kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och narkotikasmuggling i den sahel-sahariska regionen |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den gemensamma operativa stabskommittén (Comité d’état-major opérationnel conjoint, Cemoc), som inrättades 2010 av Algeriet, Mali, Mauretanien och Niger för att samordna kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och narkotikasmuggling i den sahel-sahariska regionen

| 18. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet i allmänhet, och EU i synnerhet, att förstärka sitt samarbete med länderna i den sahel-sahariska regionen och Ecowas i kampen mot terrorism och kriminalitet i underregionen, särskilt genom att öka resurserna till Cemoc. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet i allmänhet, och EU i synnerhet, att förstärka sitt samarbete med länderna i den sahel-sahariska regionen och Ecowas i kampen mot terrorism och kriminalitet i underregionen, särskilt genom att öka resurserna till Cemoc.

| 19. | Europaparlamentet anser att alla åtgärder som vidtas för att bekämpa terrorism ska överensstämma med internationella konventioner och protokoll om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att alla åtgärder som vidtas för att bekämpa terrorism ska överensstämma med internationella konventioner och protokoll om mänskliga rättigheter.

| 20. | Europaparlamentet betonar att ändamålsenliga åtgärder bör vidtas för att strypa finansieringen till terrorister och deras medbrottslingar och uppmanar staterna i regionen att vidta de åtgärder som FN:s kontor för narkotikakontroll och brottsbekämpning (UNODC) förespråkar, nämligen att reformera rättsväsendet, anta lagar mot korruption, förbättra övervakningen av handeln med lätta vapen och frysa misstänkta personers bankkonton. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att ändamålsenliga åtgärder bör vidtas för att strypa finansieringen till terrorister och deras medbrottslingar och uppmanar staterna i regionen att vidta de åtgärder som FN:s kontor för narkotikakontroll och brottsbekämpning (UNODC) förespråkar, nämligen att reformera rättsväsendet, anta lagar mot korruption, förbättra övervakningen av handeln med lätta vapen och frysa misstänkta personers bankkonton.

| 21. | Europaparlamentet påminner än en gång om och fördömer bortförandet den 24–25 november 2011 av två franska medborgare, en svensk, en nederländare och en sydafrikan med brittiskt pass, och dödandet av en tysk medborgare som gjorde motstånd mot kidnapparna. Tolv européer är nu gisslan i Sahelregionen, och AQIM håller fortfarande två spanska och en italiensk medborgare som gisslan. De fördes bort i västra Algeriet i oktober 2011 och fyra franska medborgare fördes bort i Niger i september 2010, och den 15 april 2012 fördes en schweizisk missionär bort i Timbuktu. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner än en gång om och fördömer bortförandet den 24–25 november 2011 av två franska medborgare, en svensk, en nederländare och en sydafrikan med brittiskt pass, och dödandet av en tysk medborgare som gjorde motstånd mot kidnapparna. Tolv européer är nu gisslan i Sahelregionen, och AQIM håller fortfarande två spanska och en italiensk medborgare som gisslan. De fördes bort i västra Algeriet i oktober 2011 och fyra franska medborgare fördes bort i Niger i september 2010, och den 15 april 2012 fördes en schweizisk missionär bort i Timbuktu.

| 22. | Europaparlamentet hoppas att ESFP-uppdraget som den maliska regeringen officiellt bett om, kommer att hjälpa länderna i underregionen att kontrollera sina gränser effektivare och särskilt att bekämpa vapen-, narkotika- och människohandel. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet hoppas att ESFP-uppdraget som den maliska regeringen officiellt bett om, kommer att hjälpa länderna i underregionen att kontrollera sina gränser effektivare och särskilt att bekämpa vapen-, narkotika- och människohandel.

| 23. | Europaparlamentet berömmer Ecowas, Afrikanska unionens, FN:s samt grannländernas insatser för att underlätta för Mali att snabbt återvända till den konstitutionella ordningen och vidta konkreta åtgärder för att skydda sin suveränitet, enighet och territoriella integritet. Parlamentet noterar resultatet av den konferens som hölls i Ouagadougou den 14–15 april 2012 under ledning av Burkina Fasos president Blaise Compaoré, som utsetts som medlare av Ecowas, och hoppas att tidsplanen och bestämmelserna för övergången snart kommer att förtydligas ytterligare. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet berömmer Ecowas, Afrikanska unionens, FN:s samt grannländernas insatser för att underlätta för Mali att snabbt återvända till den konstitutionella ordningen och vidta konkreta åtgärder för att skydda sin suveränitet, enighet och territoriella integritet. Parlamentet noterar resultatet av den konferens som hölls i Ouagadougou den 14–15 april 2012 under ledning av Burkina Fasos president Blaise Compaoré, som utsetts som medlare av Ecowas, och hoppas att tidsplanen och bestämmelserna för övergången snart kommer att förtydligas ytterligare.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fästa särskild uppmärksamhet vid kvinnors och flickors situation i Sahelregionen, och vidta alla åtgärder som krävs för att garantera dem skydd mot alla former av våld och mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fästa särskild uppmärksamhet vid kvinnors och flickors situation i Sahelregionen, och vidta alla åtgärder som krävs för att garantera dem skydd mot alla former av våld och mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s och Afrikanska unionens generalsekreterare, Ecowas och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s och Afrikanska unionens generalsekreterare, Ecowas och EU:s medlemsstater.

---

(1)  Dok. 09009/2012.

(2)  Dok. 08067/2012.

(3)  S/2012/42.

(4)  SC/10590.

(5)  SC/10592.

(6)  SC/10600.

(7)  SC/10603.

(8)  EUT C 327, 10.11.2011, s. 38.

(9)  EUT C 145, 23.5.2012, s. 34.

(10)  Dok. 14361/2010.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2012)0141.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/99 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/99

---

Torsdagen den 14 juni 2012Fall av straffrihet i Filippinerna

P7_TA(2012)0264

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om fallen av straffrihet i Filippinerna (2012/2681(RSP))

2013/C 332 E/20

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och tilläggsprotokollet till denna som Filippinerna har undertecknat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och tilläggsprotokollet till denna som Filippinerna har undertecknat,

| — | med beaktande av kommissionens landstrategidokument för 2007–2013 för Filippinerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens landstrategidokument för 2007–2013 för Filippinerna,

| — | med beaktande av finansieringsavtalet för EU–Filippinerna-programmet för stöd till rättsväsendet, som undertecknades i oktober 2009 och som avser att påskynda de rättsliga förfarandena mot förövarna av utomrättsliga avrättningar, och det nya Rättvisa för alla-programmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av finansieringsavtalet för EU–Filippinerna-programmet för stöd till rättsväsendet, som undertecknades i oktober 2009 och som avser att påskynda de rättsliga förfarandena mot förövarna av utomrättsliga avrättningar, och det nya Rättvisa för alla-programmet,

| — | med beaktande av att Filippinerna nyligen har ratificerat Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Filippinerna nyligen har ratificerat Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av rapporten av den 31 maj 2012 från FN:s arbetsgrupp för den allmänna återkommande utvärderingen om Filippinerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 31 maj 2012 från FN:s arbetsgrupp för den allmänna återkommande utvärderingen om Filippinerna,

| — | med beaktande av vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashtons uttalanden av den 24 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashtons uttalanden av den 24 april 2012,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Filippinerna, särskilt resolutionen av 21 januari 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Filippinerna, särskilt resolutionen av 21 januari 2010 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Esmail Amil Enog, anställd av Ampatuan-familjen i Maguindanao, försvann i mars 2012 efter att ha vittnat i domstol om att han kört beväpnade milismedlemmar till den plats där 57 offer dödades 2009. Hans styckade kropp som bar spår av tortyr hittades den 31 maj 2012. |
| --- | --- |

A.

Esmail Amil Enog, anställd av Ampatuan-familjen i Maguindanao, försvann i mars 2012 efter att ha vittnat i domstol om att han kört beväpnade milismedlemmar till den plats där 57 offer dödades 2009. Hans styckade kropp som bar spår av tortyr hittades den 31 maj 2012.

| B. | I en razzia av aldrig tidigare skådat slag greps de ledande medlemmarna av Ampatuan-familjen, som anklagas för att ligga bakom massakern i Maguindanao efter händelserna den 23 november 2009, samtidigt som 28 klanmedlemmars och kompanjoners tillgångar och bankkonton spärrades. |
| --- | --- |

B.

I en razzia av aldrig tidigare skådat slag greps de ledande medlemmarna av Ampatuan-familjen, som anklagas för att ligga bakom massakern i Maguindanao efter händelserna den 23 november 2009, samtidigt som 28 klanmedlemmars och kompanjoners tillgångar och bankkonton spärrades.

| C. | Rättegången mot de personer som anklagas för att ha begått massakern i Maguindanao inleddes den 8 september 2010 i Manila. Andal Ampatuan och flera av hans söner står inför rätta för massakern, samtidigt som omkring 100 andra misstänkta fortfarande är på fri fot. |
| --- | --- |

C.

Rättegången mot de personer som anklagas för att ha begått massakern i Maguindanao inleddes den 8 september 2010 i Manila. Andal Ampatuan och flera av hans söner står inför rätta för massakern, samtidigt som omkring 100 andra misstänkta fortfarande är på fri fot.

| D. | Esmail Enog var det tredje vittnet som dödades efter det att rättegången inleddes 2010, och släktingar och andra vittnen har berättat att de blivit angripna, hotade, erbjudna mutor eller trakasserats. |
| --- | --- |

D.

Esmail Enog var det tredje vittnet som dödades efter det att rättegången inleddes 2010, och släktingar och andra vittnen har berättat att de blivit angripna, hotade, erbjudna mutor eller trakasserats.

| E. | Det brutala mordet på Esmail Enog är ett tydligt tecken på att det klimat av straffrihet som gynnade massakern i Maguindanao fortfarande råder i landet. |
| --- | --- |

E.

Det brutala mordet på Esmail Enog är ett tydligt tecken på att det klimat av straffrihet som gynnade massakern i Maguindanao fortfarande råder i landet.

| F. | Enligt uppgifter i internationell press har fyra journalister dödats under 2012 och Filippinerna bedöms som ett farligt land för medier enligt människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

F.

Enligt uppgifter i internationell press har fyra journalister dödats under 2012 och Filippinerna bedöms som ett farligt land för medier enligt människorättsorganisationer.

| G. | Utomrättsliga avrättningar och påtvingade försvinnanden har minskat betydligt i omfattning sedan president Aquino kom till makten. Regeringens förmåga att effektivt bekämpa den omfattande straffriheten för förövarna av sådana handlingar och att ta itu med det politiskt motiverade våldet i landet är fortfarande otillräcklig. |
| --- | --- |

G.

Utomrättsliga avrättningar och påtvingade försvinnanden har minskat betydligt i omfattning sedan president Aquino kom till makten. Regeringens förmåga att effektivt bekämpa den omfattande straffriheten för förövarna av sådana handlingar och att ta itu med det politiskt motiverade våldet i landet är fortfarande otillräcklig.

| H. | Enligt människorättsorganisationer har endast sju av sammanlagt flera hundra fall utomrättsliga avrättningar lagförts med framgång under det senaste årtiondet, med elva svarande inblandade, och inga fall sedan Aquino tog makten. |
| --- | --- |

H.

Enligt människorättsorganisationer har endast sju av sammanlagt flera hundra fall utomrättsliga avrättningar lagförts med framgång under det senaste årtiondet, med elva svarande inblandade, och inga fall sedan Aquino tog makten.

| I. | Efter massakern i Maguindanao inrättade regeringen en oberoende kommission mot privatarméer för att avväpna privatmiliser, men hittills utan några konkreta resultat. |
| --- | --- |

I.

Efter massakern i Maguindanao inrättade regeringen en oberoende kommission mot privatarméer för att avväpna privatmiliser, men hittills utan några konkreta resultat.

| J. | Enligt den oberoende kommissionens rapport från maj 2011 finns det minst 72 aktiva privata väpnade grupper i landet. |
| --- | --- |

J.

Enligt den oberoende kommissionens rapport från maj 2011 finns det minst 72 aktiva privata väpnade grupper i landet.

| K. | I den senaste allmänna återkommande utvärderingen om Filippinerna upprepas rekommendationerna från 2008 att sätta stopp för straffriheten för utomrättsliga avrättningar, påtvingade försvinnanden och tortyr och att ställa de ansvariga inför rätta, att öka ansträngningarna för ett totalförbud mot tortyr, utomrättsliga avrättningar och påtvingade försvinnanden, att sätta stopp för straffriheten genom att ställa förövarna inför rätta, och att garantera journalister och människorättsförsvarare ett fullgott skydd. |
| --- | --- |

K.

I den senaste allmänna återkommande utvärderingen om Filippinerna upprepas rekommendationerna från 2008 att sätta stopp för straffriheten för utomrättsliga avrättningar, påtvingade försvinnanden och tortyr och att ställa de ansvariga inför rätta, att öka ansträngningarna för ett totalförbud mot tortyr, utomrättsliga avrättningar och påtvingade försvinnanden, att sätta stopp för straffriheten genom att ställa förövarna inför rätta, och att garantera journalister och människorättsförsvarare ett fullgott skydd.

| L. | Lagen om påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden antogs av Filippinernas senast i juni 2011 och av landets representanthus i maj 2012. |
| --- | --- |

L.

Lagen om påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden antogs av Filippinernas senast i juni 2011 och av landets representanthus i maj 2012.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt mordet på det tredje vittnet till massakern i Maguindanao och morden på fyra journalister, och uttrycker sin solidaritet med de mördades anhöriga. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt mordet på det tredje vittnet till massakern i Maguindanao och morden på fyra journalister, och uttrycker sin solidaritet med de mördades anhöriga.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över rättsväsendets oberoende och över att det går så långsamt att få fram fällande domar för brott mot de mänskliga rättigheterna i landet, och kräver att en oberoende utredning av de senaste morden omedelbart inleds. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över rättsväsendets oberoende och över att det går så långsamt att få fram fällande domar för brott mot de mänskliga rättigheterna i landet, och kräver att en oberoende utredning av de senaste morden omedelbart inleds.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Filippinernas regering att vidta ytterligare åtgärder för att få ett slut på straffriheten för utomrättsliga avrättningar, påtvingade försvinnanden och att ställa de ansvariga inför rätta, inklusive de skyldiga till massakern i Maguindanao som fortfarande är på fri fot. Parlamentet kräver vidare att alla försvunna personer som fortfarande är frihetsberövade ska släppas och att det ska spridas ljus över alla andra olösta fall. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Filippinernas regering att vidta ytterligare åtgärder för att få ett slut på straffriheten för utomrättsliga avrättningar, påtvingade försvinnanden och att ställa de ansvariga inför rätta, inklusive de skyldiga till massakern i Maguindanao som fortfarande är på fri fot. Parlamentet kräver vidare att alla försvunna personer som fortfarande är frihetsberövade ska släppas och att det ska spridas ljus över alla andra olösta fall.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar åtalet mot 196 personer för massakern i Maguindanao, men beklagar att inga verkliga framsteg har gjorts hittills i rättegången. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar åtalet mot 196 personer för massakern i Maguindanao, men beklagar att inga verkliga framsteg har gjorts hittills i rättegången.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den filippinska regeringen att ratificera den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden och att anta lagen om påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den filippinska regeringen att ratificera den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden och att anta lagen om påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de filippinska myndigheterna att garantera människorättsförsvarare, fackföreningsmedlemmar och journalister ett fullgott skydd, att effektivt utreda och lagföra attacker mot journalister och att i nationell lag införa stränga bestämmelser som förbjuder sådana handlingar och föreskriver straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de filippinska myndigheterna att garantera människorättsförsvarare, fackföreningsmedlemmar och journalister ett fullgott skydd, att effektivt utreda och lagföra attacker mot journalister och att i nationell lag införa stränga bestämmelser som förbjuder sådana handlingar och föreskriver straffrättsliga påföljder.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de filippinska myndigheterna att inom ramen för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna inrätta ett särskilt program för skydd av vittnen och brottsoffer, inbegripet offrens familjer, i ärenden som inbegriper allvarliga människorättsbrott, särskilt om förövarna antas vara soldater, poliser eller statstjänstemän. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de filippinska myndigheterna att inom ramen för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna inrätta ett särskilt program för skydd av vittnen och brottsoffer, inbegripet offrens familjer, i ärenden som inbegriper allvarliga människorättsbrott, särskilt om förövarna antas vara soldater, poliser eller statstjänstemän.

| 8. | Europaparlamentet är bekymrat över att tortyr och misshandel av häktade fortfarande är vanligt förekommande, och uppmanar med kraft de filippinska myndigheterna att öka sina ansträngningar för att till fullo bekämpa brott mot den nationella antiterrorlagen från 2009. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är bekymrat över att tortyr och misshandel av häktade fortfarande är vanligt förekommande, och uppmanar med kraft de filippinska myndigheterna att öka sina ansträngningar för att till fullo bekämpa brott mot den nationella antiterrorlagen från 2009.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att omedelbart förbjuda och upplösa paramilitära styrkor (också när militären kontrollerar den paramilitäriska verksamheten) och lokal milis, och att etablera full militär och polisiär kontroll över de väpnade civila enheterna, framför allt ”Civilian Armed Forces Geographical Unit” och ”Civilian Volunteer Organisations”. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att omedelbart förbjuda och upplösa paramilitära styrkor (också när militären kontrollerar den paramilitäriska verksamheten) och lokal milis, och att etablera full militär och polisiär kontroll över de väpnade civila enheterna, framför allt ”Civilian Armed Forces Geographical Unit” och ”Civilian Volunteer Organisations”.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att vidta konkreta åtgärder för att genomföra de rekommendationer som riktades till Filippinerna i den senaste allmänna återkommande utvärderingen. Regeringen uppmanas dessutom med kraft att omgående upphäva dekret 546, i syfte att förbjuda privata arméer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att vidta konkreta åtgärder för att genomföra de rekommendationer som riktades till Filippinerna i den senaste allmänna återkommande utvärderingen. Regeringen uppmanas dessutom med kraft att omgående upphäva dekret 546, i syfte att förbjuda privata arméer.

| 11. | Europaparlamentet gläder sig åt att Filippinerna ratificerade Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen den 30 augusti 2011 och det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning den 17 april 2012. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet gläder sig åt att Filippinerna ratificerade Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen den 30 augusti 2011 och det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning den 17 april 2012.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de viktiga framsteg som Filippinernas regering har gjort i sina försök att förhindra mord och ställa de ansvariga inför rätta, liksom inrättandet av en ny arbetsgrupp bestående av åklagare med uppgift att lösa problemen med utomrättsliga avrättningar och påtvingade försvinnanden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar de viktiga framsteg som Filippinernas regering har gjort i sina försök att förhindra mord och ställa de ansvariga inför rätta, liksom inrättandet av en ny arbetsgrupp bestående av åklagare med uppgift att lösa problemen med utomrättsliga avrättningar och påtvingade försvinnanden.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar det framgångsrika genomförandet av EU-Filippinerna-programmet för stöd till rättsväsendet (Epjust) och det nya EU-Filippinerna-programmet Rättvisa för alla, som kommer att inledas inom kort och där det kommer att anslås 10 miljoner euro under perioden 2012–2015 för att främja rättvis tillgång till rättsväsendet och effektiv tillämpning för samtliga medborgare och i synnerhet för fattiga och utsatta personer, särskilt kvinnor, barn, minoriteter och ursprungsbefolkningar samt människorätts- och samhällsaktivister. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar det framgångsrika genomförandet av EU-Filippinerna-programmet för stöd till rättsväsendet (Epjust) och det nya EU-Filippinerna-programmet Rättvisa för alla, som kommer att inledas inom kort och där det kommer att anslås 10 miljoner euro under perioden 2012–2015 för att främja rättvis tillgång till rättsväsendet och effektiv tillämpning för samtliga medborgare och i synnerhet för fattiga och utsatta personer, särskilt kvinnor, barn, minoriteter och ursprungsbefolkningar samt människorätts- och samhällsaktivister.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Filippinernas regering att låta FN:s särskilda rapportör besöka landet för att undersöka människorättssituationen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Filippinernas regering att låta FN:s särskilda rapportör besöka landet för att undersöka människorättssituationen.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Filippinernas president och regering, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och regeringarna i medlemsstaterna i Asean. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Filippinernas president och regering, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och regeringarna i medlemsstaterna i Asean.

---

(1)  EUT C 305 E, 11.11.2010, s. 11.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/102 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/102

---

Torsdagen den 14 juni 2012Situationen för de etniska minoriteterna i Iran

P7_TA(2012)0265

Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om situationen för etniska minoriteter i Iran (2012/2682(RSP))

2013/C 332 E/21

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Iran, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Iran, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av resolution 16/9 från FN:s råd för de mänskliga rättigheterna om fastställande av ett mandat för en särskild rapportör om människorättssituationen i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 16/9 från FN:s råd för de mänskliga rättigheterna om fastställande av ett mandat för en särskild rapportör om människorättssituationen i Iran,

| — | med beaktande av rapporterna om människorättssituation i Islamiska republiken Iran av den 23 september 2011 och den 6 mars 2012 från FN:s särskilde rapportör om mänskliga rättigheter i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna om människorättssituation i Islamiska republiken Iran av den 23 september 2011 och den 6 mars 2012 från FN:s särskilde rapportör om mänskliga rättigheter i Iran,

| — | med beaktande av uttalandet av den 30 maj 2012 från talespersonen för den höga representanten Catherine Ashton om tillämpning av dödsstraff i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 30 maj 2012 från talespersonen för den höga representanten Catherine Ashton om tillämpning av dödsstraff i Iran,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, i vilka Iran är fördragsslutande part, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, i vilka Iran är fördragsslutande part,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den rådande människorättssituationen i Iran kännetecknas av ett pågående mönster av systematiska kränkningar av grundläggande rättigheter. Minoriteter i Iran diskrimineras och trakasseras fortfarande på grund av sin etniska eller religiösa tillhörighet. Under de senaste månaderna har minoritetsgrupper demonstrerat för sina rättigheter, vilket har lett till omfattande gripanden av demonstranter. |
| --- | --- |

A.

Den rådande människorättssituationen i Iran kännetecknas av ett pågående mönster av systematiska kränkningar av grundläggande rättigheter. Minoriteter i Iran diskrimineras och trakasseras fortfarande på grund av sin etniska eller religiösa tillhörighet. Under de senaste månaderna har minoritetsgrupper demonstrerat för sina rättigheter, vilket har lett till omfattande gripanden av demonstranter.

| B. | Sex medlemmar av Irans arabiska Ahwazi-minoritet står inför rätta efter att ha varit frihetsberövade utan åtal i nästan ett år med anledning av sitt arbete för denna minoritetsgrupp. Befogade farhågor hyses för att de inte kommer att få en rättvis rättegång och för att de riskerar att utsättas för tortyr eller annan misshandel. |
| --- | --- |

B.

Sex medlemmar av Irans arabiska Ahwazi-minoritet står inför rätta efter att ha varit frihetsberövade utan åtal i nästan ett år med anledning av sitt arbete för denna minoritetsgrupp. Befogade farhågor hyses för att de inte kommer att få en rättvis rättegång och för att de riskerar att utsättas för tortyr eller annan misshandel.

| C. | Den 5 juni 2012 avled t.ex. Mohammad Mehdi Zalieh, en iransk-kurdisk fånge, i Rajaee Shahr-fängelset till följd av bristfällig vård från fängelseledningens sida. |
| --- | --- |

C.

Den 5 juni 2012 avled t.ex. Mohammad Mehdi Zalieh, en iransk-kurdisk fånge, i Rajaee Shahr-fängelset till följd av bristfällig vård från fängelseledningens sida.

| D. | Islamiska republiken Irans författning föreskriver formellt att etniska minoriteter ska behandlas rättvist. I praktiken utsätts dock medlemmar av minoritetsgrupper som azerer, araber, kurder och balucher för många kränkningar av de mänskliga och medborgerliga rättigheterna, inbegripet angrepp på deras rätt till mötes-, förenings- och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

D.

Islamiska republiken Irans författning föreskriver formellt att etniska minoriteter ska behandlas rättvist. I praktiken utsätts dock medlemmar av minoritetsgrupper som azerer, araber, kurder och balucher för många kränkningar av de mänskliga och medborgerliga rättigheterna, inbegripet angrepp på deras rätt till mötes-, förenings- och yttrandefrihet.

| E. | Det förekommer utbredd socioekonomisk diskriminering mot personer som tillhör minoritetsgrupper, bl.a. i form av mark- och egendomskonfiskering samt nekad anställning, liksom inskränkningar i deras sociala, kulturella och språkliga rättigheter, vilket strider mot den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Det förekommer utbredd socioekonomisk diskriminering mot personer som tillhör minoritetsgrupper, bl.a. i form av mark- och egendomskonfiskering samt nekad anställning, liksom inskränkningar i deras sociala, kulturella och språkliga rättigheter, vilket strider mot den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| F. | Diskriminering mot etniska minoriteter får vittgående konsekvenser för utbildningen, eftersom skolor i minoritetsregioner ofta är fattiga och andelen elever som hoppar av skolan samt antalet analfabeter i dessa regioner ofta är högre än det nationella genomsnittet, vilket bidrar till att etniska minoriteter är underrepresenterade på ledande myndighetsbefattningar. |
| --- | --- |

F.

Diskriminering mot etniska minoriteter får vittgående konsekvenser för utbildningen, eftersom skolor i minoritetsregioner ofta är fattiga och andelen elever som hoppar av skolan samt antalet analfabeter i dessa regioner ofta är högre än det nationella genomsnittet, vilket bidrar till att etniska minoriteter är underrepresenterade på ledande myndighetsbefattningar.

| G. | Icke-persiska kvinnor diskrimineras i dubbel bemärkelse, dels som medlemmar av marginaliserade grupper, dels som kvinnor i Iran, där lagen specifikt begränsar deras rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Icke-persiska kvinnor diskrimineras i dubbel bemärkelse, dels som medlemmar av marginaliserade grupper, dels som kvinnor i Iran, där lagen specifikt begränsar deras rättigheter.

| H. | En dramatisk ökning av antalet avrättningar, inklusive av minderåriga, har registrerats i Iran under de senaste åren. Dödsstraff utdöms regelbundet i fall där den anklagade förvägras grundläggande rättssäkerhetsgarantier och för brott som inte faller inom kategorin ”mest allvarliga brott” enligt internationella standarder. |
| --- | --- |

H.

En dramatisk ökning av antalet avrättningar, inklusive av minderåriga, har registrerats i Iran under de senaste åren. Dödsstraff utdöms regelbundet i fall där den anklagade förvägras grundläggande rättssäkerhetsgarantier och för brott som inte faller inom kategorin ”mest allvarliga brott” enligt internationella standarder.

| 1. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över den stadiga försämringen av människorättsläget i Iran, inbegripet för personer som tillhör etniska eller religiösa minoriteter, till följd av systematisk politisk, ekonomisk, social och kulturell diskriminering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över den stadiga försämringen av människorättsläget i Iran, inbegripet för personer som tillhör etniska eller religiösa minoriteter, till följd av systematisk politisk, ekonomisk, social och kulturell diskriminering.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att avskaffa alla former av diskriminering mot personer som tillhör etniska eller religiösa minoriteter, oavsett om de är officiellt erkända eller inte. Parlamentet kräver att alla personer som tillhör en minoritetsgrupp ska få utöva alla de rättigheter som fastställs i den iranska författningen och i internationell rätt, inbegripet de garantier som är inskrivna i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i vilka Iran är fördragsslutande part. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att avskaffa alla former av diskriminering mot personer som tillhör etniska eller religiösa minoriteter, oavsett om de är officiellt erkända eller inte. Parlamentet kräver att alla personer som tillhör en minoritetsgrupp ska få utöva alla de rättigheter som fastställs i den iranska författningen och i internationell rätt, inbegripet de garantier som är inskrivna i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i vilka Iran är fördragsslutande part.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att se till att de gripna medlemmarna av Irans arabiska Ahwazi-minoritet – Mohammad Ali Amouri, Rahman Asakereh, Hashem Sha’bani Amouri, Hadi Rashidi, Sayed Jaber Alboshoka och Sayed Mokhtar Alboshoka – får sina fall prövade i enlighet med internationella standarder för rättvisa rättegångar och att de ges garantier för att de inte kommer att utsättas för tortyr och annan misshandel, och att dödsstraff inte utdöms. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att se till att de gripna medlemmarna av Irans arabiska Ahwazi-minoritet – Mohammad Ali Amouri, Rahman Asakereh, Hashem Sha’bani Amouri, Hadi Rashidi, Sayed Jaber Alboshoka och Sayed Mokhtar Alboshoka – får sina fall prövade i enlighet med internationella standarder för rättvisa rättegångar och att de ges garantier för att de inte kommer att utsättas för tortyr och annan misshandel, och att dödsstraff inte utdöms.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att frige alla aktivister som för närvarande är fängslade för sitt fredliga arbete för minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att frige alla aktivister som för närvarande är fängslade för sitt fredliga arbete för minoriteters rättigheter.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att respektera etniska minoriteters rätt att använda sitt eget språk i hemmet och i samhället, och särskilt att garantera undervisning på minoritetsspråk, i enlighet med Islamiska republiken Irans författning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att respektera etniska minoriteters rätt att använda sitt eget språk i hemmet och i samhället, och särskilt att garantera undervisning på minoritetsspråk, i enlighet med Islamiska republiken Irans författning.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar FN:s oberoende expert på minoritetsfrågor och FN:s särskilde rapportör om nutida former av rasism, främlingsfientlighet och intolerans att begära tillstånd att få besöka Iran i syfte att rapportera om människorättsläget, särskilt om minoritetsgruppernas belägenhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar FN:s oberoende expert på minoritetsfrågor och FN:s särskilde rapportör om nutida former av rasism, främlingsfientlighet och intolerans att begära tillstånd att få besöka Iran i syfte att rapportera om människorättsläget, särskilt om minoritetsgruppernas belägenhet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att garantera religionsfrihet i enlighet med den iranska författningen och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och att sätta stopp för den faktiska diskrimineringen av och trakasserierna mot religiösa minoriteter såsom icke-shiamuslimer, assyrier och andra kristna grupper, den systematiska förföljelsen av Baha’i-minoriteten och tillämpningen av dödsstraffet på människor som konverterat från islam. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att garantera religionsfrihet i enlighet med den iranska författningen och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och att sätta stopp för den faktiska diskrimineringen av och trakasserierna mot religiösa minoriteter såsom icke-shiamuslimer, assyrier och andra kristna grupper, den systematiska förföljelsen av Baha’i-minoriteten och tillämpningen av dödsstraffet på människor som konverterat från islam.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med parlamentet effektivt utnyttja det nya instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att stödja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i Iran, inbegripet rättigheter för personer som tillhör minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med parlamentet effektivt utnyttja det nya instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att stödja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i Iran, inbegripet rättigheter för personer som tillhör minoritetsgrupper.

| 9. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt bruket av dödsstraffet i Iran och uppmanar, i enlighet med FN:s generalförsamlings resolutioner 62/149 och 63/168, de iranska myndigheterna att inrätta ett moratorium för avrättningar i avvaktan på att dödsstraffet ska avskaffas. Parlamentet uppmanar med eftertryck regeringen att förbjuda avrättningen av minderåriga och att omvandla alla dödsdomar som för närvarande har utdömts mot minderåriga. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt bruket av dödsstraffet i Iran och uppmanar, i enlighet med FN:s generalförsamlings resolutioner 62/149 och 63/168, de iranska myndigheterna att inrätta ett moratorium för avrättningar i avvaktan på att dödsstraffet ska avskaffas. Parlamentet uppmanar med eftertryck regeringen att förbjuda avrättningen av minderåriga och att omvandla alla dödsdomar som för närvarande har utdömts mot minderåriga.

| 10. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sin vilja att inleda en människorättsdialog med Iran på alla nivåer på grundval av de universella värden som är inskrivna i FN-stadgan och i FN:s konventioner. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sin vilja att inleda en människorättsdialog med Iran på alla nivåer på grundval av de universella värden som är inskrivna i FN-stadgan och i FN:s konventioner.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att bevisa att de är fast beslutna att samarbeta med det internationella samfundet för att förbättra människorättsläget i Iran. Parlamentet betonar att det behövs ett närmare samarbete med FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s människorättsinstrument. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att bevisa att de är fast beslutna att samarbeta med det internationella samfundet för att förbättra människorättsläget i Iran. Parlamentet betonar att det behövs ett närmare samarbete med FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s människorättsinstrument.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter, högste ledarens kansli samt Islamiska republiken Irans regering och parlament. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter, högste ledarens kansli samt Islamiska republiken Irans regering och parlament.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/104

---

Torsdagen den 14 juni 2012Instiftandet av Europeiska veckan för ökad medvetenhet om hjärtstillestånd

P7_TA(2012)0266

Europaparlamentets förklaring av den 14 juni 2012 om instiftandet av Europeiska veckan för ökad medvetenhet om hjärtstillestånd

2013/C 332 E/22

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Varje år drabbas cirka 400 000 personer i EU av plötsligt hjärtstillestånd utanför sjukhus. Överlevnadsfrekvensen för denna grupp är mindre än 10 procent. |
| --- | --- |

A.

Varje år drabbas cirka 400 000 personer i EU av plötsligt hjärtstillestånd utanför sjukhus. Överlevnadsfrekvensen för denna grupp är mindre än 10 procent.

| B. | Överlevnaden för många till synes friska offer är helt beroende av den hjärtlungräddning som utförs av andra närvarande och tidig defibrillering. Ett ingripande inom 3–4 minuter kan öka chanserna att överleva med mer än 50 procent. |
| --- | --- |

B.

Överlevnaden för många till synes friska offer är helt beroende av den hjärtlungräddning som utförs av andra närvarande och tidig defibrillering. Ett ingripande inom 3–4 minuter kan öka chanserna att överleva med mer än 50 procent.

| C. | I EU är program med automatiska externa defibrillatorer endast till viss del genomförda. |
| --- | --- |

C.

I EU är program med automatiska externa defibrillatorer endast till viss del genomförda.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stödja






  — | antagande av gemensamma program för att placera ut automatiska externa defibrillatorer i offentliga miljöer och utbildning av lekmän i samtliga medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stödja

—

antagande av gemensamma program för att placera ut automatiska externa defibrillatorer i offentliga miljöer och utbildning av lekmän i samtliga medlemsstater,

| — | anpassning av lagstiftning för att förenkla för lekmän att utföra hjärtlungräddning och defibrillering, |
| --- | --- |

—

anpassning av lagstiftning för att förenkla för lekmän att utföra hjärtlungräddning och defibrillering,

| — | systematisk insamling av uppgifter för feedback och kvalitetshantering i varje program. |
| --- | --- |

—

systematisk insamling av uppgifter för feedback och kvalitetshantering i varje program.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att instifta Europeiska veckan för ökad medvetenhet om hjärtstillestånd för att informera och utbilda allmänhet, läkare och vårdpersonal. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att instifta Europeiska veckan för ökad medvetenhet om hjärtstillestånd för att informera och utbilda allmänhet, läkare och vårdpersonal.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i antagandet och genomförandet av nationella strategier för lika tillgång till hjärtlungräddning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i antagandet och genomförandet av nationella strategier för lika tillgång till hjärtlungräddning av hög kvalitet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta harmoniserad lagstiftning i hela EU som ger ansvarsimmunitet åt lekmän som är först på plats och frivilligt erbjuder hjälp vid akuta hjärtproblem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta harmoniserad lagstiftning i hela EU som ger ansvarsimmunitet åt lekmän som är först på plats och frivilligt erbjuder hjälp vid akuta hjärtproblem.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 1 till protokollet av den 14 juni 2012 (P7_PV(2012)06-14(ANN1)).

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 13 juni 2012

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/106 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/106

---

Onsdagen den 13 juni 2012Rekommendation till rådet om FN:s generalförsamlings 67:e session

P7_TA(2012)0240

Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om FN:s generalförsamlings 67:e session (2012/2036(INI))

2013/C 332 E/23

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 21 och 34, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 21 och 34,

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Alexander Graf Lambsdorff för ALDE-gruppen om FN:s generalförsamlings 67:e session (B7-0132/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Alexander Graf Lambsdorff för ALDE-gruppen om FN:s generalförsamlings 67:e session (B7-0132/2012),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 8 juni 2011 om FN:s generalförsamlings 66:e session (1) samt av sin resolution av den 11 maj 2011 med titeln ”EU som global aktör: dess roll i multilaterala organisationer” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 8 juni 2011 om FN:s generalförsamlings 66:e session (1) samt av sin resolution av den 11 maj 2011 med titeln ”EU som global aktör: dess roll i multilaterala organisationer” (2),

| — | med beaktande av EU:s prioriteringar inför FN:s generalförsamlings 66:e session, vilka antogs av rådet den 10 juni 2011 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s prioriteringar inför FN:s generalförsamlings 66:e session, vilka antogs av rådet den 10 juni 2011 (3),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings 66:e session, i synnerhet dess resolutioner om ”FN och den globala styrningen” (4), ”Främjande av effektivitet, ansvarsutkrävande, verkningsfullhet och öppenhet inom offentlig förvaltning genom förstärkning av högre revisionsorgan” (5), ”Situationen i Arabrepubliken Syrien” (6), ”Folkligt medbestämmande och utveckling” (7), ”På väg mot globala partnerskap” (8), ”Syd-syd-samarbete” (9), ”FN:s roll inom främjandet av utveckling i samband med globalisering och ömsesidigt beroende” (10), ”Förstärkning av FN:s roll i fråga om att förbättra periodiska och verkliga val och att främja demokratisering” (11), ”Rapport om nedrustningskonferensen” (12), ”Främjande av en demokratisk och rättvis världsordning” (13) och ”Universella mänskliga rättigheter och grundläggande friheters universella, odelbara, ömsesidigt beroende och ömsesidigt förstärkande karaktär” (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings 66:e session, i synnerhet dess resolutioner om ”FN och den globala styrningen” (4), ”Främjande av effektivitet, ansvarsutkrävande, verkningsfullhet och öppenhet inom offentlig förvaltning genom förstärkning av högre revisionsorgan” (5), ”Situationen i Arabrepubliken Syrien” (6), ”Folkligt medbestämmande och utveckling” (7), ”På väg mot globala partnerskap” (8), ”Syd-syd-samarbete” (9), ”FN:s roll inom främjandet av utveckling i samband med globalisering och ömsesidigt beroende” (10), ”Förstärkning av FN:s roll i fråga om att förbättra periodiska och verkliga val och att främja demokratisering” (11), ”Rapport om nedrustningskonferensen” (12), ”Främjande av en demokratisk och rättvis världsordning” (13) och ”Universella mänskliga rättigheter och grundläggande friheters universella, odelbara, ömsesidigt beroende och ömsesidigt förstärkande karaktär” (14),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 19 december 2011 om att bekämpa intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering, diskriminering, anstiftan till våld och våld mot personer på grund av religion eller tro (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 19 december 2011 om att bekämpa intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering, diskriminering, anstiftan till våld och våld mot personer på grund av religion eller tro (15),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 3 maj 2011 om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 3 maj 2011 om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete (16),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 31 mars 2010 om genomförandet av Agenda 21, programmet för vidare genomförande av Agenda 21 och resultatet av världstoppmötet om hållbar utveckling (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 31 mars 2010 om genomförandet av Agenda 21, programmet för vidare genomförande av Agenda 21 och resultatet av världstoppmötet om hållbar utveckling (17),

| — | med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000, i vilken världssamfundet gemensamt fastställde millennieutvecklingsmålen för utrotande av fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000, i vilken världssamfundet gemensamt fastställde millennieutvecklingsmålen för utrotande av fattigdomen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 september 2003”Europeiska unionen och Förenta nationerna: Vårt engagemang för multilateralism” (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 september 2003”Europeiska unionen och Förenta nationerna: Vårt engagemang för multilateralism” (COM(2003)0526),

| — | med beaktande av Europeiska rådets ordförandes kommentarer efter hans möte med FN:s generalsekreterare den 16 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets ordförandes kommentarer efter hans möte med FN:s generalsekreterare den 16 april 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om parlamentets ståndpunkt om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om parlamentets ståndpunkt om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 med titeln ”EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter” (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 med titeln ”EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter” (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2010 om framtiden för det strategiska partnerskapet EU–Afrika efter det tredje toppmötet mellan EU och Afrika (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2010 om framtiden för det strategiska partnerskapet EU–Afrika efter det tredje toppmötet mellan EU och Afrika (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (23),

| — | med beaktade av sin resolution av den 9 juni 2005 om reformen av Förenta nationerna (24), |
| --- | --- |

—

med beaktade av sin resolution av den 9 juni 2005 om reformen av Förenta nationerna (24),

| — | med beaktade av betänkandet från den gemensamma delegationen för utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter till FN:s generalförsamlings 66:e session av den 28–29 november 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktade av betänkandet från den gemensamma delegationen för utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter till FN:s generalförsamlings 66:e session av den 28–29 november 2011,

| — | med beaktande av artiklarna 121.3 och 97 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 121.3 och 97 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0186/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0186/2012), och av följande skäl:

| A. | Gemensamma internationella värden och normer syftar till att säkerställa fred, skydd för de mänskliga rättigheterna, säkerhet och välstånd i världen och till att vinsterna med globaliseringen ska fördelas mellan alla på ett rättvisare sätt. |
| --- | --- |

A.

Gemensamma internationella värden och normer syftar till att säkerställa fred, skydd för de mänskliga rättigheterna, säkerhet och välstånd i världen och till att vinsterna med globaliseringen ska fördelas mellan alla på ett rättvisare sätt.

| B. | FN befinner sig i centrum för den globala styrningen samtidigt som organisationen fortsätter med sina egna reformer för att uppnå ökad öppenhet, effektivitet och verkningsfullhet. |
| --- | --- |

B.

FN befinner sig i centrum för den globala styrningen samtidigt som organisationen fortsätter med sina egna reformer för att uppnå ökad öppenhet, effektivitet och verkningsfullhet.

| C. | Det finns ett växande behov av gemensamma regler och beslutsmekanismer för att man tillsammans ska kunna ta itu med framväxande globala utmaningar och den globala ekonomiska krisens negativa följder. |
| --- | --- |

C.

Det finns ett växande behov av gemensamma regler och beslutsmekanismer för att man tillsammans ska kunna ta itu med framväxande globala utmaningar och den globala ekonomiska krisens negativa följder.

| D. | EU behöver förstärka sin sammanhållning för att förbli en central aktör i en alltmer multipolär värld där det behövs samordnade globala insatser. EU:s medlemsstater måste enligt fördragen samordna sina insatser inom internationella organisationer och vid internationella konferenser. |
| --- | --- |

D.

EU behöver förstärka sin sammanhållning för att förbli en central aktör i en alltmer multipolär värld där det behövs samordnade globala insatser. EU:s medlemsstater måste enligt fördragen samordna sina insatser inom internationella organisationer och vid internationella konferenser.

| E. | EU har engagerat sig för en effektiv multilateralism med ett starkt FN i centrum, eftersom detta är avgörande för att man ska kunna ta itu med de globala utmaningarna. |
| --- | --- |

E.

EU har engagerat sig för en effektiv multilateralism med ett starkt FN i centrum, eftersom detta är avgörande för att man ska kunna ta itu med de globala utmaningarna.

| F. | EU och dess medlemsstater är de största finansiella bidragsgivarna till FN-systemet. EU-27 finansierar 39 procent av FN:s reguljära budget och mer än 40 procent av FN:s fredsbevarande insatser. |
| --- | --- |

F.

EU och dess medlemsstater är de största finansiella bidragsgivarna till FN-systemet. EU-27 finansierar 39 procent av FN:s reguljära budget och mer än 40 procent av FN:s fredsbevarande insatser.

| G. | Ett stadigt och stabilt partnerskap mellan EU och FN är av avgörande betydelse för FN:s arbete inom alla de tre pelarna – fred och säkerhet, mänskliga rättigheter samt utveckling – och är också centralt för EU:s roll som global aktör. |
| --- | --- |

G.

Ett stadigt och stabilt partnerskap mellan EU och FN är av avgörande betydelse för FN:s arbete inom alla de tre pelarna – fred och säkerhet, mänskliga rättigheter samt utveckling – och är också centralt för EU:s roll som global aktör.

| H. | EU och FN är naturliga partner inom freds- och statsbyggandet och utgör tillsammans en ram för kollektiva insatser för freds- och statsbyggande. |
| --- | --- |

H.

EU och FN är naturliga partner inom freds- och statsbyggandet och utgör tillsammans en ram för kollektiva insatser för freds- och statsbyggande.

| I. | Mänskliga rättigheter och demokrati är grundläggande värden för EU och utgör principer och mål för EU:s yttre åtgärder, inbegripet internationell handel. Respekt för och främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet utgör grundvalen för EU:s enighet och okränkbarhet. |
| --- | --- |

I.

Mänskliga rättigheter och demokrati är grundläggande värden för EU och utgör principer och mål för EU:s yttre åtgärder, inbegripet internationell handel. Respekt för och främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet utgör grundvalen för EU:s enighet och okränkbarhet.

| J. | Rättvisa och rättsstatsprincipen är pelare för hållbar fred, och garanterar mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen utgör ett avgörande bidrag till upprätthållandet av mänskliga rättigheter, till internationell rätt och till kampen mot straffrihet. |
| --- | --- |

J.

Rättvisa och rättsstatsprincipen är pelare för hållbar fred, och garanterar mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen utgör ett avgörande bidrag till upprätthållandet av mänskliga rättigheter, till internationell rätt och till kampen mot straffrihet.

| K. | Alla länder och alla medborgare såväl som världssamfundet självt kommer att vinna på ett fortsatt stöd till demokratiska processer. Man står inför utmaningar när det gäller att bygga, återuppbygga och bevara demokratier. |
| --- | --- |

K.

Alla länder och alla medborgare såväl som världssamfundet självt kommer att vinna på ett fortsatt stöd till demokratiska processer. Man står inför utmaningar när det gäller att bygga, återuppbygga och bevara demokratier.

1.   Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

EU i FN

| a) | Rådet uppmanas att i största möjliga mån samordna och framföra enhetliga ståndpunkter och att stärka EU:s sammanhållning och synlighet som global aktör inom FN. Rådet uppmanas att uppfylla FN-medlemmarnas förväntningar när det gäller EU:s förmåga att handla och uppnå resultat i tid. Rådet uppmanas att anta ett brett och flexibelt förhållningssätt till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken på FN-nivå, så att EU får möjlighet att agera på ett snabbt och övergripande sätt i utrikes- och säkerhetsrelaterade frågor. |
| --- | --- |

a)

Rådet uppmanas att i största möjliga mån samordna och framföra enhetliga ståndpunkter och att stärka EU:s sammanhållning och synlighet som global aktör inom FN. Rådet uppmanas att uppfylla FN-medlemmarnas förväntningar när det gäller EU:s förmåga att handla och uppnå resultat i tid. Rådet uppmanas att anta ett brett och flexibelt förhållningssätt till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken på FN-nivå, så att EU får möjlighet att agera på ett snabbt och övergripande sätt i utrikes- och säkerhetsrelaterade frågor.

| b) | Rådet uppmanas att öka sitt bidrag till FN:s arbete genom att komma fram till en gemensam tolkning av FN:s generalförsamlings resolution om formerna för EU:s deltagande i FN:s generalförsamlings arbete och genom att samarbeta med partnerna för att uppnå ett fullständigt genomförande av denna resolution. Rådet uppmanas att lägga fram en rapport för parlamentet om den praktiska tillämpningen av resolutionen. |
| --- | --- |

b)

Rådet uppmanas att öka sitt bidrag till FN:s arbete genom att komma fram till en gemensam tolkning av FN:s generalförsamlings resolution om formerna för EU:s deltagande i FN:s generalförsamlings arbete och genom att samarbeta med partnerna för att uppnå ett fullständigt genomförande av denna resolution. Rådet uppmanas att lägga fram en rapport för parlamentet om den praktiska tillämpningen av resolutionen.

| c) | Rådet uppmanas att arbeta med EU:s medlemsstater och EU-delegationen till FN för att förbättra samordningen, öppenheten och informationsutbytet inom FN:s säkerhetsråd och försvaret av EU:s ståndpunkter och intressen i FN:s säkerhetsråd genom de medlemsstater som ingår i detta organ, eller alternativt genom en EU-representant på inbjudan av ordföranden. Rådet uppmanas att förstärka EU:s inflytande över FN:s säkerhetsråds beslut och att höja EU:s profil inom FN i samband med avgörande frågor i FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att arbeta med EU:s medlemsstater och EU-delegationen till FN för att förbättra samordningen, öppenheten och informationsutbytet inom FN:s säkerhetsråd och försvaret av EU:s ståndpunkter och intressen i FN:s säkerhetsråd genom de medlemsstater som ingår i detta organ, eller alternativt genom en EU-representant på inbjudan av ordföranden. Rådet uppmanas att förstärka EU:s inflytande över FN:s säkerhetsråds beslut och att höja EU:s profil inom FN i samband med avgörande frågor i FN:s säkerhetsråd.

| d) | Rådet uppmanas att garantera en stark EU-representation i alla FN:s institutioner och fackorgan. |
| --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att garantera en stark EU-representation i alla FN:s institutioner och fackorgan.

| e) | Rådet uppmanas att utveckla en långsiktig strategi med inriktning på FN-medlemskap och att bedriva en starkare offentlig diplomati avseende FN-frågor. |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att utveckla en långsiktig strategi med inriktning på FN-medlemskap och att bedriva en starkare offentlig diplomati avseende FN-frågor.

EU och global styrning

| f) | Rådet uppmanas att främja effektiv multilateralism som ett av EU:s dominerande strategiska intressen genom att förbättra FN:s representativitet, öppenhet, ansvarsskyldighet, effektivitet och verkningsfullhet i syfte att förbättra dess konkreta resultat. Rådet uppmanas att erinra om behovet av en ny institutionell balans mellan den nya rollen för G 20, FN och dess organ samt internationella finansiella institutioner. Rådet uppmanas i detta sammanhang att öka den globala styrningen och att söka efter lösningar för att ytterligare förbättra samordningen mellan G-formationerna och FN-systemet, i den mån den ekonomiska dimensionen på ett ändamålsenligt sätt kan täckas av dessa grupper, förutsatt att FN behåller sin centrala roll och fortsätter vara behörig myndighet för globala åtgärder. |
| --- | --- |

f)

Rådet uppmanas att främja effektiv multilateralism som ett av EU:s dominerande strategiska intressen genom att förbättra FN:s representativitet, öppenhet, ansvarsskyldighet, effektivitet och verkningsfullhet i syfte att förbättra dess konkreta resultat. Rådet uppmanas att erinra om behovet av en ny institutionell balans mellan den nya rollen för G 20, FN och dess organ samt internationella finansiella institutioner. Rådet uppmanas i detta sammanhang att öka den globala styrningen och att söka efter lösningar för att ytterligare förbättra samordningen mellan G-formationerna och FN-systemet, i den mån den ekonomiska dimensionen på ett ändamålsenligt sätt kan täckas av dessa grupper, förutsatt att FN behåller sin centrala roll och fortsätter vara behörig myndighet för globala åtgärder.

| g) | Rådet uppmanas att arbeta mer aktivt med strategiska och andra bilaterala och multilaterala partner, särskilt USA, för att främja effektiva lösningar på problem som drabbar både EU:s medborgare och världen som helhet, inbegripet de fattigaste och mest sårbara. |
| --- | --- |

g)

Rådet uppmanas att arbeta mer aktivt med strategiska och andra bilaterala och multilaterala partner, särskilt USA, för att främja effektiva lösningar på problem som drabbar både EU:s medborgare och världen som helhet, inbegripet de fattigaste och mest sårbara.

| h) | Rådet uppmanas att aktivt stödja en övergripande och gemensamt överenskommen reform av FN:s säkerhetsråd för att stärka dess legitimitet, regionala representation, ansvarighet och effektivitet. Rådet uppmanas att erinra om att en EU-plats i ett större säkerhetsråd alltjämt är ett centralt och långsiktigt mål för EU. Rådet uppmanas att be vice ordföranden/unionens höga representant utveckla en gemensam ståndpunkt för medlemsstaterna i detta syfte. Rådet uppmanas, för att nå detta mål i framtiden, att försöka förhandssamordna sina ståndpunkter till introduktionen av nya medlemmar i FN:s säkerhetsråd och till reformen av FN:s säkerhetsråds beslutsfattande. |
| --- | --- |

h)

Rådet uppmanas att aktivt stödja en övergripande och gemensamt överenskommen reform av FN:s säkerhetsråd för att stärka dess legitimitet, regionala representation, ansvarighet och effektivitet. Rådet uppmanas att erinra om att en EU-plats i ett större säkerhetsråd alltjämt är ett centralt och långsiktigt mål för EU. Rådet uppmanas att be vice ordföranden/unionens höga representant utveckla en gemensam ståndpunkt för medlemsstaterna i detta syfte. Rådet uppmanas, för att nå detta mål i framtiden, att försöka förhandssamordna sina ståndpunkter till introduktionen av nya medlemmar i FN:s säkerhetsråd och till reformen av FN:s säkerhetsråds beslutsfattande.

| i) | Rådet uppmanas att delta i de diskussioner som inletts inom FN:s generalförsamling om FN:s roll inom global styrning i syfte att förbättra öppenheten och samarbetet. Rådet uppmanas att främja ett större samarbete mellan EU och FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

i)

Rådet uppmanas att delta i de diskussioner som inletts inom FN:s generalförsamling om FN:s roll inom global styrning i syfte att förbättra öppenheten och samarbetet. Rådet uppmanas att främja ett större samarbete mellan EU och FN:s generalförsamling.

| j) | Rådet uppmanas att bidra till att gjuta nytt liv i FN:s generalförsamling och att öka dess effektivitet, bland annat genom att stödja ad hoc-arbetsgruppens arbete, genom att främja mer djupgående och resultatinriktade tematiska diskussioner om aktuella, viktiga frågor och genom ett närmare engagemang från FN:s generalförsamlings sida gentemot andra intressenter, inbegripet det civila samhället och andra internationella och regionala organisationer och forum. Rådet uppmanas att betona behovet av en ytterligare harmonisering av FN:s generalförsamlings och dess huvudsakliga kommittéers agendor. Rådet uppmanas att betona att det endast är möjligt att gjuta nytt liv i FN:s generalförsamling om den vidtar relevanta och lämpliga åtgärder i frågor som är av allmänt intresse för världssamfundet. |
| --- | --- |

j)

Rådet uppmanas att bidra till att gjuta nytt liv i FN:s generalförsamling och att öka dess effektivitet, bland annat genom att stödja ad hoc-arbetsgruppens arbete, genom att främja mer djupgående och resultatinriktade tematiska diskussioner om aktuella, viktiga frågor och genom ett närmare engagemang från FN:s generalförsamlings sida gentemot andra intressenter, inbegripet det civila samhället och andra internationella och regionala organisationer och forum. Rådet uppmanas att betona behovet av en ytterligare harmonisering av FN:s generalförsamlings och dess huvudsakliga kommittéers agendor. Rådet uppmanas att betona att det endast är möjligt att gjuta nytt liv i FN:s generalförsamling om den vidtar relevanta och lämpliga åtgärder i frågor som är av allmänt intresse för världssamfundet.

| k) | Rådet uppmanas att stå fast vid sitt åtagande att säkerställa att FN:s finansiella tillgångar är tillräckliga och förvaltas effektivt och verkningsfullt i enlighet med principerna om budgetdisciplin och sammanhållning och i överensstämmelse med de högsta internationella standarderna. |
| --- | --- |

k)

Rådet uppmanas att stå fast vid sitt åtagande att säkerställa att FN:s finansiella tillgångar är tillräckliga och förvaltas effektivt och verkningsfullt i enlighet med principerna om budgetdisciplin och sammanhållning och i överensstämmelse med de högsta internationella standarderna.

Fred och säkerhet

Fredsbevarande och fredsuppbyggande

| l) | Rådet uppmanas att stärka det operativa partnerskapet och främja den strategiska enhetligheten och effektiviteten när det gäller de kollektiva fredsbyggande insatserna, bland annat genom arbetet i den särskilda kommittén för fredsbevarande insatser. |
| --- | --- |

l)

Rådet uppmanas att stärka det operativa partnerskapet och främja den strategiska enhetligheten och effektiviteten när det gäller de kollektiva fredsbyggande insatserna, bland annat genom arbetet i den särskilda kommittén för fredsbevarande insatser.

| m) | Rådet uppmanas att främja samarbete och att bygga partnerskap när det gäller förebyggande av konflikter
  ,
  civil och militär krishantering samt konfliktlösning tillsammans med FN, OSSE, Afrikanska unionen, Arabförbundet och andra internationella och regionala organisationer samt med det civila samhället. Rådet uppmanas att förbättra den fredsuppbyggande kapaciteten hos regionala organisationer, bland annat genom de föreslagna trepartspartnerskapen mellan EU, FN och Afrikanska unionen och mellan EU, FN och Ecowas. |
| --- | --- |

m)

Rådet uppmanas att främja samarbete och att bygga partnerskap när det gäller förebyggande av konflikter
  ,
  civil och militär krishantering samt konfliktlösning tillsammans med FN, OSSE, Afrikanska unionen, Arabförbundet och andra internationella och regionala organisationer samt med det civila samhället. Rådet uppmanas att förbättra den fredsuppbyggande kapaciteten hos regionala organisationer, bland annat genom de föreslagna trepartspartnerskapen mellan EU, FN och Afrikanska unionen och mellan EU, FN och Ecowas.

| n) | Rådet uppmanas att främja samarbetet mellan olika aktörer i samband med strukturerna bakom fredsuppbyggandet, i synnerhet mellan FN:s sekretariat, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalförsamling och de FN-medlemsstater som är engagerade i fredsuppbyggande uppdrag. Rådet uppmanas att fullfölja insatserna för att se till att EU:s medlemsstater bidrar till FN:s fredsuppdrag med särskild kapacitet, såsom transport och logistik samt utbildning. Rådet uppmanas att överväga alternativet att inleda en militär operation inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), inbegripet ett möjligt insättande av en stridsgrupp, som ska föregå FN:s fredsuppdrag om detta begärs av FN, och samtidigt särskilt uppmärksamma skyddet av personer som deltar i fredsbevarande uppdrag samt eventuella stridsgrupper. Rådet uppmanas att stödja utvecklingen av kapaciteten att förebygga och hantera konflikter samt medlings-, fredsbevarande- och fredsuppbyggnadskapaciteten på nationell nivå och på lägre nivå inom nationerna samt att främja utbytet av kunskap och bästa praxis bland partnerna. |
| --- | --- |

n)

Rådet uppmanas att främja samarbetet mellan olika aktörer i samband med strukturerna bakom fredsuppbyggandet, i synnerhet mellan FN:s sekretariat, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalförsamling och de FN-medlemsstater som är engagerade i fredsuppbyggande uppdrag. Rådet uppmanas att fullfölja insatserna för att se till att EU:s medlemsstater bidrar till FN:s fredsuppdrag med särskild kapacitet, såsom transport och logistik samt utbildning. Rådet uppmanas att överväga alternativet att inleda en militär operation inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), inbegripet ett möjligt insättande av en stridsgrupp, som ska föregå FN:s fredsuppdrag om detta begärs av FN, och samtidigt särskilt uppmärksamma skyddet av personer som deltar i fredsbevarande uppdrag samt eventuella stridsgrupper. Rådet uppmanas att stödja utvecklingen av kapaciteten att förebygga och hantera konflikter samt medlings-, fredsbevarande- och fredsuppbyggnadskapaciteten på nationell nivå och på lägre nivå inom nationerna samt att främja utbytet av kunskap och bästa praxis bland partnerna.

| o) | Rådet uppmanas att stödja FN:s översyn över civila kapaciteter genom att fastställa praktiska sätt att avpassa tillgång till efterfrågan inom avgörande områden avseende civil kapacitet. Rådet uppmanas att underlätta rekrytering, undanröja operativa oförenligheter och att undvika överlappning i samband med insättandet av civila GSFP-kapaciteter till stöd för FN:s insatser. Rådet uppmanas att undersöka alternativ för gemensamt insättande av krisinsatsgrupper inom en FN-operation i fall där det krävs kapaciteter som kan sättas in snabbt. |
| --- | --- |

o)

Rådet uppmanas att stödja FN:s översyn över civila kapaciteter genom att fastställa praktiska sätt att avpassa tillgång till efterfrågan inom avgörande områden avseende civil kapacitet. Rådet uppmanas att underlätta rekrytering, undanröja operativa oförenligheter och att undvika överlappning i samband med insättandet av civila GSFP-kapaciteter till stöd för FN:s insatser. Rådet uppmanas att undersöka alternativ för gemensamt insättande av krisinsatsgrupper inom en FN-operation i fall där det krävs kapaciteter som kan sättas in snabbt.

| p) | Rådet uppmanas att säkerställa kvinnors deltagande vid alla skeden av fredsprocesser och att systematiskt anlita dem inom förebyggande diplomati, tidig varning och säkerhetsövervakning. Rådet uppmanas att i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) rikta in sig på behovet av att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom områdena konfliktförebyggande, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd, återuppbyggande efter konflikter och initiativ för avväpning, demobilisering och återanpassning (25). Rådet uppmanas att aktivt arbeta för att säkerställa att alla FN-medlemsstater genomför FN:s säkerhetsråds resolution 1325. |
| --- | --- |

p)

Rådet uppmanas att säkerställa kvinnors deltagande vid alla skeden av fredsprocesser och att systematiskt anlita dem inom förebyggande diplomati, tidig varning och säkerhetsövervakning. Rådet uppmanas att i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) rikta in sig på behovet av att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom områdena konfliktförebyggande, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd, återuppbyggande efter konflikter och initiativ för avväpning, demobilisering och återanpassning (25). Rådet uppmanas att aktivt arbeta för att säkerställa att alla FN-medlemsstater genomför FN:s säkerhetsråds resolution 1325.

| q) | Rådet uppmanas att samarbeta med FN för att hantera de aktuella globala hoten såsom klimatförändring, kärnvapenspridning, organiserad brottslighet och terrorism samt pandemier. |
| --- | --- |

q)

Rådet uppmanas att samarbeta med FN för att hantera de aktuella globala hoten såsom klimatförändring, kärnvapenspridning, organiserad brottslighet och terrorism samt pandemier.

| r) | Rådet uppmanas att bidra till ett framgångsrikt resultat vid och en framgångsrik uppföljning av 2012 års FN-konferens om vapenhandelsfördraget och 2012 års översynskonferens om handlingsprogrammet för handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

r)

Rådet uppmanas att bidra till ett framgångsrikt resultat vid och en framgångsrik uppföljning av 2012 års FN-konferens om vapenhandelsfördraget och 2012 års översynskonferens om handlingsprogrammet för handeldvapen och lätta vapen.

Skyldighet att skydda

| s) | Rådet uppmanas att hjälpa stater att uppfylla sina skyldigheter i fråga om att skydda sin befolkning. Rådet uppmanas att betona behovet av lämpliga internationella åtgärder i tid för att förhindra och stoppa folkmord, etnisk rensning, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

s)

Rådet uppmanas att hjälpa stater att uppfylla sina skyldigheter i fråga om att skydda sin befolkning. Rådet uppmanas att betona behovet av lämpliga internationella åtgärder i tid för att förhindra och stoppa folkmord, etnisk rensning, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten.

| t) | Rådet uppmanas att åstadkomma ytterligare politiska och institutionella framsteg avseende genomförandet av ”skyldigheten att skydda” inom FN:s organ, i synnerhet inom FN:s säkerhetsråd, FN:s generalförsamling och UNHRC, genom att dra slutsatser och ta lärdom av både interventionen i Libyen och oförmågan att vidta snabba åtgärder i Syrien. Rådet uppmanas att främja diskussionerna om hur FN:s organ, i synnerhet FN:s säkerhetsråd, ska kunna använda denna princip för att säkerställa ett större samarbete mellan FN:s medlemsstater vid kriser. Rådet uppmanas att främja den positiva roll som regionala organisationer spelar i samband med utveckling och tillämpning av en operativ strategi avseende skyldigheten att skydda. |
| --- | --- |

t)

Rådet uppmanas att åstadkomma ytterligare politiska och institutionella framsteg avseende genomförandet av ”skyldigheten att skydda” inom FN:s organ, i synnerhet inom FN:s säkerhetsråd, FN:s generalförsamling och UNHRC, genom att dra slutsatser och ta lärdom av både interventionen i Libyen och oförmågan att vidta snabba åtgärder i Syrien. Rådet uppmanas att främja diskussionerna om hur FN:s organ, i synnerhet FN:s säkerhetsråd, ska kunna använda denna princip för att säkerställa ett större samarbete mellan FN:s medlemsstater vid kriser. Rådet uppmanas att främja den positiva roll som regionala organisationer spelar i samband med utveckling och tillämpning av en operativ strategi avseende skyldigheten att skydda.

| u) | Rådet uppmanas att arbeta med partnerna för att se till att denna princip fokuserar på förebyggande, skydd och återuppbyggande efter konflikter i linje med tredelningen av ”skyldigheten att skydda”, dvs. ansvaret för att förebygga, skydda och återuppbygga. Rådet uppmanas att stödja stater att bygga upp kapaciteter för detta ändamål bland annat genom att stärka mekanismerna för tidig varning och relevant medlingskapacitet inom FN. Rådet uppmanas att i samarbete med FN:s medlemsstater uppmuntra till upprättandet av kontaktpunkter för övervakning av framväxande konfliktsituationer och att bygga upp relevanta kapaciteter inom EU:s delegationer. |
| --- | --- |

u)

Rådet uppmanas att arbeta med partnerna för att se till att denna princip fokuserar på förebyggande, skydd och återuppbyggande efter konflikter i linje med tredelningen av ”skyldigheten att skydda”, dvs. ansvaret för att förebygga, skydda och återuppbygga. Rådet uppmanas att stödja stater att bygga upp kapaciteter för detta ändamål bland annat genom att stärka mekanismerna för tidig varning och relevant medlingskapacitet inom FN. Rådet uppmanas att i samarbete med FN:s medlemsstater uppmuntra till upprättandet av kontaktpunkter för övervakning av framväxande konfliktsituationer och att bygga upp relevanta kapaciteter inom EU:s delegationer.

| v) | Rådet uppmanas att kraftfullt bekräfta EU:s stöd för skyldigheten att skydda. Vidare uppmanas rådet att börja utveckla ett interinstitutionellt samförstånd mellan Europaparlamentet, Europeiska utrikestjänsten och EU-medlemsstaterna om skyldigheten att skydda, så att mer konsekventa EU-åtgärder i dessa frågor kan säkerställas i FN-forum. |
| --- | --- |

v)

Rådet uppmanas att kraftfullt bekräfta EU:s stöd för skyldigheten att skydda. Vidare uppmanas rådet att börja utveckla ett interinstitutionellt samförstånd mellan Europaparlamentet, Europeiska utrikestjänsten och EU-medlemsstaterna om skyldigheten att skydda, så att mer konsekventa EU-åtgärder i dessa frågor kan säkerställas i FN-forum.

Medling

| w) | Rådet uppmanas att främja medling som ett kostnadseffektivt redskap inom fredligt förebyggande och fredlig lösning av tvister samt för att konflikter inte ska återuppstå i länder där konflikter nyligen har utspelat sig. Rådet uppmanas att utarbeta effektivare riktlinjer för medling när det gäller rättsstaten och det demokratiska ansvarsutkrävandet. |
| --- | --- |

w)

Rådet uppmanas att främja medling som ett kostnadseffektivt redskap inom fredligt förebyggande och fredlig lösning av tvister samt för att konflikter inte ska återuppstå i länder där konflikter nyligen har utspelat sig. Rådet uppmanas att utarbeta effektivare riktlinjer för medling när det gäller rättsstaten och det demokratiska ansvarsutkrävandet.

| x) | Rådet uppmanas att prioritera och utveckla tillämpningen av detta verktyg och att ytterligare utveckla medlingskapaciteten inom Europeiska utrikestjänsten, på grundval av principen om att förstärka EU:s medlings- och dialogkapaciteter. |
| --- | --- |

x)

Rådet uppmanas att prioritera och utveckla tillämpningen av detta verktyg och att ytterligare utveckla medlingskapaciteten inom Europeiska utrikestjänsten, på grundval av principen om att förstärka EU:s medlings- och dialogkapaciteter.

| y) | Rådet uppmanas att bedriva ett nära samarbete med FN och andra aktörer i samband med medling. Rådet uppmanas att sträva efter synergieffekter med FN:s avdelning för politiska frågor vid medlingsverksamhet. Rådet uppmanas att främja internationella, regionala och lokala organisationers partnerskap och samarbete med FN, med varandra och med det civila samhället, exempelvis genom ett partnerskap för medlingskapacitet mellan EU och FN. Rådet uppmanas att förbättra informationsutbytet, samarbetet och samordningen för att säkerställa enhetlighet och komplementaritet när det gäller de insatser som görs av aktörer som ägnar sig åt specifik medling. |
| --- | --- |

y)

Rådet uppmanas att bedriva ett nära samarbete med FN och andra aktörer i samband med medling. Rådet uppmanas att sträva efter synergieffekter med FN:s avdelning för politiska frågor vid medlingsverksamhet. Rådet uppmanas att främja internationella, regionala och lokala organisationers partnerskap och samarbete med FN, med varandra och med det civila samhället, exempelvis genom ett partnerskap för medlingskapacitet mellan EU och FN. Rådet uppmanas att förbättra informationsutbytet, samarbetet och samordningen för att säkerställa enhetlighet och komplementaritet när det gäller de insatser som görs av aktörer som ägnar sig åt specifik medling.

Internationell rättvisa

| z) | Rådet uppmanas att förstärka det internationella straffrättsliga systemet, belysa Internationella brottmålsdomstolens roll i kampen mot straffrihet och ytterligare främja brottmålsdomstolen som det enda permanenta rättsliga organ som är behörigt att ställa individuella förövare inför rätta för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord, då nationella domstolar inte kan eller vill behandla fallen. |
| --- | --- |

z)

Rådet uppmanas att förstärka det internationella straffrättsliga systemet, belysa Internationella brottmålsdomstolens roll i kampen mot straffrihet och ytterligare främja brottmålsdomstolen som det enda permanenta rättsliga organ som är behörigt att ställa individuella förövare inför rätta för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord, då nationella domstolar inte kan eller vill behandla fallen.

| aa) | Rådet uppmanas att förstärka Internationella brottmålsdomstolen genom att erbjuda politiskt, diplomatiskt, finansiellt och logistiskt stöd. Rådet uppmanas att uppmuntra alla FN:s medlemsstater att ansluta sig till brottmålsdomstolen genom att ratificera Romstadgan. Rådet uppmanas att främja ett nära samarbete mellan FN och dess organ och brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

aa)

Rådet uppmanas att förstärka Internationella brottmålsdomstolen genom att erbjuda politiskt, diplomatiskt, finansiellt och logistiskt stöd. Rådet uppmanas att uppmuntra alla FN:s medlemsstater att ansluta sig till brottmålsdomstolen genom att ratificera Romstadgan. Rådet uppmanas att främja ett nära samarbete mellan FN och dess organ och brottmålsdomstolen.

Mänskliga rättigheter

| ab) | Rådet uppmanas att förstärka de internationella insatser som syftar till att se till att alla mänskliga rättigheter som man kommit överens om i FN-konventioner betraktas som allmängiltiga, odelbara samt avhängiga av varandra och tätt sammankopplade. Rådet uppmanas att hjälpa till vid förstärkningen av nationella kapaciteter för att uppfylla de internationella skyldigheterna avseende mänskliga rättigheter. I detta sammanhang uppmanas rådet att betona vikten av att garantera alla människor religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

ab)

Rådet uppmanas att förstärka de internationella insatser som syftar till att se till att alla mänskliga rättigheter som man kommit överens om i FN-konventioner betraktas som allmängiltiga, odelbara samt avhängiga av varandra och tätt sammankopplade. Rådet uppmanas att hjälpa till vid förstärkningen av nationella kapaciteter för att uppfylla de internationella skyldigheterna avseende mänskliga rättigheter. I detta sammanhang uppmanas rådet att betona vikten av att garantera alla människor religions- och trosfrihet.

| ac) | Rådet uppmanas att aktivt stödja det Afrikaledda initiativet och rekommendationen från kvinnokommissionen genom att verka för att en resolution från FN:s generalförsamling ska antas 2012, i syfte att förbjuda könsstympningar av kvinnor i hela världen. Rådet uppmanas att be vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen ge högsta prioritet till att se till att denna process faller väl ut. |
| --- | --- |

ac)

Rådet uppmanas att aktivt stödja det Afrikaledda initiativet och rekommendationen från kvinnokommissionen genom att verka för att en resolution från FN:s generalförsamling ska antas 2012, i syfte att förbjuda könsstympningar av kvinnor i hela världen. Rådet uppmanas att be vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen ge högsta prioritet till att se till att denna process faller väl ut.

| ad) | Rådet uppmanas att ytterligare främja integreringen av de mänskliga rättigheterna i alla aspekter av FN:s arbete genom att åter bekräfta att de mänskliga rättigheterna är oupplösligen förbundna med FN:s övriga mål avseende fred, säkerhet och utveckling. |
| --- | --- |

ad)

Rådet uppmanas att ytterligare främja integreringen av de mänskliga rättigheterna i alla aspekter av FN:s arbete genom att åter bekräfta att de mänskliga rättigheterna är oupplösligen förbundna med FN:s övriga mål avseende fred, säkerhet och utveckling.

| ae) | Rådet uppmanas att delta i UNHRC:s arbete på ett proaktivt sätt, genom att stödja resolutioner, göra uttalanden och delta i interaktiva dialoger och diskussioner för att säkerställa en bättre balans i UNHRC:s arbete. |
| --- | --- |

ae)

Rådet uppmanas att delta i UNHRC:s arbete på ett proaktivt sätt, genom att stödja resolutioner, göra uttalanden och delta i interaktiva dialoger och diskussioner för att säkerställa en bättre balans i UNHRC:s arbete.

| af) | Rådet uppmanas att förbättra kapaciteten för tidig varning inom de särskilda förfarandena genom att se till att det finns en mekanism genom vilken det blir möjligt att automatiskt få UNHRC att ta en situation i beaktande. Rådet uppmanas att förstärka uppföljningsprocessen när det gäller genomförandet av rekommendationerna beträffande de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

af)

Rådet uppmanas att förbättra kapaciteten för tidig varning inom de särskilda förfarandena genom att se till att det finns en mekanism genom vilken det blir möjligt att automatiskt få UNHRC att ta en situation i beaktande. Rådet uppmanas att förstärka uppföljningsprocessen när det gäller genomförandet av rekommendationerna beträffande de särskilda förfarandena.

| ag) | Rådet uppmanas att förstärka processen avseende den allmänna återkommande utvärderingen genom att innesluta rekommendationer i bilaterala och multilaterala dialoger med FN-medlemsstater och genom att grunda dessa dialoger på och omkring internationella normer och standarder. |
| --- | --- |

ag)

Rådet uppmanas att förstärka processen avseende den allmänna återkommande utvärderingen genom att innesluta rekommendationer i bilaterala och multilaterala dialoger med FN-medlemsstater och genom att grunda dessa dialoger på och omkring internationella normer och standarder.

| ah) | Rådet uppmanas att fortsätta sina strävanden i FN:s generalförsamling och i sina kommittéer när det gäller efterlysningen av ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, vilket fortsätter att få ökat stöd från ett allt större antal länder, och när det gäller barnets rättigheter, fria medier och religiös tolerans. Rådet uppmanas att stödja alla ansträngningar för att utrota tortyr. Rådet uppmanas att särskilt främja antagandet av det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr. |
| --- | --- |

ah)

Rådet uppmanas att fortsätta sina strävanden i FN:s generalförsamling och i sina kommittéer när det gäller efterlysningen av ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, vilket fortsätter att få ökat stöd från ett allt större antal länder, och när det gäller barnets rättigheter, fria medier och religiös tolerans. Rådet uppmanas att stödja alla ansträngningar för att utrota tortyr. Rådet uppmanas att särskilt främja antagandet av det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr.

Demokratistöd

| ai) | Rådet uppmanas att hjälpa till att säkerställa ett dominerande lokalt inflytande över de demokratiska processerna och en utveckling av en demokratisk kultur samt av rättsstaten. Rådet uppmanas att utvidga demokratistödet till att omfatta mer än bara valprocessen för att demokratin ska bli långsiktigt hållbar och för att man ska kunna tillhandahålla medborgarna konkreta resultat. Rådet uppmanas att se till att parlament och politiska partier inbegrips i högre utsträckning i program till stöd för demokratin. Rådet uppmanas att betona betydelsen av oberoende icke-statliga organisationer som fritt kan bedriva verksamhet för att utveckla en stark medborgarkultur. |
| --- | --- |

ai)

Rådet uppmanas att hjälpa till att säkerställa ett dominerande lokalt inflytande över de demokratiska processerna och en utveckling av en demokratisk kultur samt av rättsstaten. Rådet uppmanas att utvidga demokratistödet till att omfatta mer än bara valprocessen för att demokratin ska bli långsiktigt hållbar och för att man ska kunna tillhandahålla medborgarna konkreta resultat. Rådet uppmanas att se till att parlament och politiska partier inbegrips i högre utsträckning i program till stöd för demokratin. Rådet uppmanas att betona betydelsen av oberoende icke-statliga organisationer som fritt kan bedriva verksamhet för att utveckla en stark medborgarkultur.

| aj) | Rådet uppmanas att rikta in sig på social och ekonomisk inkludering, övergång till demokrati och politiska processer/valprocesser, kapacitetsuppbyggande, förstärkning av det civila samhället, unga människors deltagande i den parlamentariska demokratin och skyddet av yttrandefriheten, samvetsfriheten och religionsfriheten samt skyddet av kvinnors rättigheter, både när det gäller social praxis och lagstiftning. |
| --- | --- |

aj)

Rådet uppmanas att rikta in sig på social och ekonomisk inkludering, övergång till demokrati och politiska processer/valprocesser, kapacitetsuppbyggande, förstärkning av det civila samhället, unga människors deltagande i den parlamentariska demokratin och skyddet av yttrandefriheten, samvetsfriheten och religionsfriheten samt skyddet av kvinnors rättigheter, både när det gäller social praxis och lagstiftning.

| ak) | Rådet uppmanas att bättre integrera demokratistödet i EU:s yttre åtgärder. Rådet uppmanas att stödja demokratiskt styre genom sina finansiella instrument och använda EU-delegationernas resurser när detta är möjligt. Rådet uppmanas att arbeta globalt och lokalt med FN och andra partner för att förbättra rättsstaten, främja oberoende medier och bygga upp och förstärka demokratiska institutioner som kan uppnå resultat. |
| --- | --- |

ak)

Rådet uppmanas att bättre integrera demokratistödet i EU:s yttre åtgärder. Rådet uppmanas att stödja demokratiskt styre genom sina finansiella instrument och använda EU-delegationernas resurser när detta är möjligt. Rådet uppmanas att arbeta globalt och lokalt med FN och andra partner för att förbättra rättsstaten, främja oberoende medier och bygga upp och förstärka demokratiska institutioner som kan uppnå resultat.

| al) | Rådet uppmanas att garantera att de fredsbevarande uppdragens mandat speglar behovet av att stödja valobservationsuppdragen och ge dem tillräckliga medel för att kunna garantera observatörernas säkerhet i området. |
| --- | --- |

al)

Rådet uppmanas att garantera att de fredsbevarande uppdragens mandat speglar behovet av att stödja valobservationsuppdragen och ge dem tillräckliga medel för att kunna garantera observatörernas säkerhet i området.

Utveckling

| am) | Rådet uppmanas att integrera EU:s utvecklingsrelaterade politik på alla nivåer för att undvika inkonsekvenser mellan utvecklingsfrämjande politik å ena sidan och hinder för partnerländernas utveckling i bi-, pluri- och multilaterala forum å den andra. Rådet uppmanas att särskilt uppmärksamma de konsekvenser som frihandelsavtal och WTO-förhandlingar har när det gäller mänskliga rättigheter och utveckling. |
| --- | --- |

am)

Rådet uppmanas att integrera EU:s utvecklingsrelaterade politik på alla nivåer för att undvika inkonsekvenser mellan utvecklingsfrämjande politik å ena sidan och hinder för partnerländernas utveckling i bi-, pluri- och multilaterala forum å den andra. Rådet uppmanas att särskilt uppmärksamma de konsekvenser som frihandelsavtal och WTO-förhandlingar har när det gäller mänskliga rättigheter och utveckling.

| an) | Rådet uppmanas att fortsätta arbeta för att sätta människorna i centrum för utvecklingsprocessen. Rådet uppmanas att följa upp FN:s förklaring om rätten till utveckling och att inrikta sig på praktiska åtgärder för dess genomförande. |
| --- | --- |

an)

Rådet uppmanas att fortsätta arbeta för att sätta människorna i centrum för utvecklingsprocessen. Rådet uppmanas att följa upp FN:s förklaring om rätten till utveckling och att inrikta sig på praktiska åtgärder för dess genomförande.

| ao) | Rådet uppmanas att se till att den andel av EU:s samlade bistånd som går genom EU:s budget inte minskar och att inriktningen på fattigdom och svält bevaras. Rådet uppmanas att överväga att öronmärka 20 procent av allt EU-bistånd till grundläggande sociala tjänster enligt FN:s definition, med särskild inriktning på kostnadsfri och allmän tillgång till primärvård och grundläggande utbildning med beaktande av EU:s stöd till initiativet ”Utbildning för alla” och dess åtaganden i fråga om att spela en roll för den globala hälsan. |
| --- | --- |

ao)

Rådet uppmanas att se till att den andel av EU:s samlade bistånd som går genom EU:s budget inte minskar och att inriktningen på fattigdom och svält bevaras. Rådet uppmanas att överväga att öronmärka 20 procent av allt EU-bistånd till grundläggande sociala tjänster enligt FN:s definition, med särskild inriktning på kostnadsfri och allmän tillgång till primärvård och grundläggande utbildning med beaktande av EU:s stöd till initiativet ”Utbildning för alla” och dess åtaganden i fråga om att spela en roll för den globala hälsan.

| ap) | Rådet uppmanas att bidra till att förbättra enhetligheten för utvecklingspolitiken och att förbättra utvecklingsbiståndets effektivitet, eftersom dessa frågor förblir centrala för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

ap)

Rådet uppmanas att bidra till att förbättra enhetligheten för utvecklingspolitiken och att förbättra utvecklingsbiståndets effektivitet, eftersom dessa frågor förblir centrala för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen.

| aq) | Rådet uppmanas att leda och påskynda insatserna inom FN för att uppnå millennieutvecklingsmålen genom att framför allt fokusera på de mål där man hittills har gjort minst framsteg. |
| --- | --- |

aq)

Rådet uppmanas att leda och påskynda insatserna inom FN för att uppnå millennieutvecklingsmålen genom att framför allt fokusera på de mål där man hittills har gjort minst framsteg.

| ar) | Rådet uppmanas att fortsätta att bekämpa fattigdom i samarbete med världssamfundet och att vara engagerat i fastställandet av den ambitiösa agendan för millennieutvecklingsmålen efter 2015 och ta hänsyn till de framsteg som gjorts, men även till återstående utmaningar. |
| --- | --- |

ar)

Rådet uppmanas att fortsätta att bekämpa fattigdom i samarbete med världssamfundet och att vara engagerat i fastställandet av den ambitiösa agendan för millennieutvecklingsmålen efter 2015 och ta hänsyn till de framsteg som gjorts, men även till återstående utmaningar.

| as) | Rådet uppmanas att följa upp och arbeta för ett fullständigt genomförande av resultatet från FN:s konferens om hållbar utveckling (Rio+20), bl.a. genom att främja hållbar utveckling som den vägledande principen för långsiktig global utveckling. |
| --- | --- |

as)

Rådet uppmanas att följa upp och arbeta för ett fullständigt genomförande av resultatet från FN:s konferens om hållbar utveckling (Rio+20), bl.a. genom att främja hållbar utveckling som den vägledande principen för långsiktig global utveckling.

| at) | Rådet uppmanas att inrätta en FN-panel med framstående personer. |
| --- | --- |

at)

Rådet uppmanas att inrätta en FN-panel med framstående personer.

| au) | Rådet uppmanas att aktivt följa upp de slutsatser som antogs i Busan. |
| --- | --- |

au)

Rådet uppmanas att aktivt följa upp de slutsatser som antogs i Busan.

| av) | Rådet uppmanas att på ett betydande sätt bidra till kampen mot livsmedelsspekulation och till en lösning på det trängande problemet med fattigdom och svält. |
| --- | --- |

av)

Rådet uppmanas att på ett betydande sätt bidra till kampen mot livsmedelsspekulation och till en lösning på det trängande problemet med fattigdom och svält.

| aw) | Rådet uppmanas att prioritera tryggad livsmedelsförsörjning, jordbrukets produktionskapacitet, infrastruktur, kapacitetsuppbyggnad, ekonomisk tillväxt för alla, gynnsamma marknader och nya företag, tillgång till teknik samt mänsklig och social utveckling i de minst utvecklade länderna, i enlighet med FN-handlingsprogrammet från Istanbul och de slutsatser som antogs under den 13:e sammankomsten för Unctad, FN:s konferens för handel och utveckling, i Doha den 26 april 2012. |
| --- | --- |

aw)

Rådet uppmanas att prioritera tryggad livsmedelsförsörjning, jordbrukets produktionskapacitet, infrastruktur, kapacitetsuppbyggnad, ekonomisk tillväxt för alla, gynnsamma marknader och nya företag, tillgång till teknik samt mänsklig och social utveckling i de minst utvecklade länderna, i enlighet med FN-handlingsprogrammet från Istanbul och de slutsatser som antogs under den 13:e sammankomsten för Unctad, FN:s konferens för handel och utveckling, i Doha den 26 april 2012.

| ax) | Rådet uppmanas att bekräfta uppslutningen kring Romprinciperna om tryggad livsmedelsförsörjning, och fördöma följderna av spekulation i livsmedel. |
| --- | --- |

ax)

Rådet uppmanas att bekräfta uppslutningen kring Romprinciperna om tryggad livsmedelsförsörjning, och fördöma följderna av spekulation i livsmedel.

| ay) | Rådet uppmanas att uppmuntra utvecklingsländerna att med stöd från internationella givare vidta långsiktiga åtgärder för att garantera att torka inte oundvikligen leder till hungersnöd. Rådet uppmanas att genomföra riskhanteringsstrategier för katastrofer och system för tidig varning. |
| --- | --- |

ay)

Rådet uppmanas att uppmuntra utvecklingsländerna att med stöd från internationella givare vidta långsiktiga åtgärder för att garantera att torka inte oundvikligen leder till hungersnöd. Rådet uppmanas att genomföra riskhanteringsstrategier för katastrofer och system för tidig varning.

| az) | Rådet uppmanas att helt och fullt stödja den nyckelroll som spelas av FN, och i synnerhet av FN:s kontor för samordning av humanitära frågor. |
| --- | --- |

az)

Rådet uppmanas att helt och fullt stödja den nyckelroll som spelas av FN, och i synnerhet av FN:s kontor för samordning av humanitära frågor.

| ba) | Rådet uppmanas att på nytt bekräfta EU:s förpliktelse på lång sikt att främja välfärden för befolkningen på Afrikas horn och ta itu med de underliggande orsakerna till konflikter och strukturella problem med livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

ba)

Rådet uppmanas att på nytt bekräfta EU:s förpliktelse på lång sikt att främja välfärden för befolkningen på Afrikas horn och ta itu med de underliggande orsakerna till konflikter och strukturella problem med livsmedelsförsörjningen.

Klimatförändringar, globalt miljöskydd och hållbarhet

| bb) | Rådet uppmanas att leda utvecklingen inom den globala klimatpolitiken och det internationella samarbetet om klimatförändringar. Rådet uppmanas att bidra till en institutionell struktur som är inkluderande, öppen och rättvis och möjliggör en balanserad representation av både utvecklade länder och utvecklingsländer i relevanta ledningsorgan. Rådet uppmanas att vidareutveckla en dialog med viktiga aktörer, t.ex. Briksländerna och utvecklingsländerna, med hänsyn till att klimatförändringarna har blivit en viktig del av de internationella förbindelserna Rådet uppmanas att vidareutveckla Europeiska utrikestjänstens förmåga att skapa en klimatdiplomatisk politik inom EU. |
| --- | --- |

bb)

Rådet uppmanas att leda utvecklingen inom den globala klimatpolitiken och det internationella samarbetet om klimatförändringar. Rådet uppmanas att bidra till en institutionell struktur som är inkluderande, öppen och rättvis och möjliggör en balanserad representation av både utvecklade länder och utvecklingsländer i relevanta ledningsorgan. Rådet uppmanas att vidareutveckla en dialog med viktiga aktörer, t.ex. Briksländerna och utvecklingsländerna, med hänsyn till att klimatförändringarna har blivit en viktig del av de internationella förbindelserna Rådet uppmanas att vidareutveckla Europeiska utrikestjänstens förmåga att skapa en klimatdiplomatisk politik inom EU.

| bc) | Rådet uppmanas att ge medborgarna möjlighet att delta i miljöstyrningen genom ett effektivt globalt genomförande av Rioprincip 10. Rådet uppmanas i detta sammanhang att utvidga Århuskonventionens bestämmelser utöver FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) genom en global konvention eller genom att öppna Århusförklaringen för parter som står utanför Unece. Rådet uppmanas att främja en förbättrad förvaltning när det gäller hållbar utveckling, bland annat genom att stärka FN:s miljöprogram (Unep). Rådet uppmanas att aktivt samarbeta med partnerna om ett bättre globalt genomförande av miljölagar. |
| --- | --- |

bc)

Rådet uppmanas att ge medborgarna möjlighet att delta i miljöstyrningen genom ett effektivt globalt genomförande av Rioprincip 10. Rådet uppmanas i detta sammanhang att utvidga Århuskonventionens bestämmelser utöver FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) genom en global konvention eller genom att öppna Århusförklaringen för parter som står utanför Unece. Rådet uppmanas att främja en förbättrad förvaltning när det gäller hållbar utveckling, bland annat genom att stärka FN:s miljöprogram (Unep). Rådet uppmanas att aktivt samarbeta med partnerna om ett bättre globalt genomförande av miljölagar.

| bd) | Rådet uppmanas att främja AU:s och EU:s gemensamma ståndpunkt till förmån för en uppgradering av Unep till ett specialiserat FN-organ med sitt huvudkontor i Nairobi, Kenya. Rådet uppmanas att inom denna nya institutionella ram ta itu med frågorna avseende finansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

bd)

Rådet uppmanas att främja AU:s och EU:s gemensamma ståndpunkt till förmån för en uppgradering av Unep till ett specialiserat FN-organ med sitt huvudkontor i Nairobi, Kenya. Rådet uppmanas att inom denna nya institutionella ram ta itu med frågorna avseende finansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad för hållbar utveckling.

| be) | Rådet uppmanas att stödja den biologiska mångfalden och klimatskyddet i utvecklingsländerna, i linje med de mål som har angetts enligt FN:s ramkonvention om klimatförändringar och konventionen om biologisk mångfald. Rådet uppmanas att göra hav och oceaner till en av nyckelpelarna i ramen från Rio de Janeiro, tillsammans med klimatskydd och skydd för den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

be)

Rådet uppmanas att stödja den biologiska mångfalden och klimatskyddet i utvecklingsländerna, i linje med de mål som har angetts enligt FN:s ramkonvention om klimatförändringar och konventionen om biologisk mångfald. Rådet uppmanas att göra hav och oceaner till en av nyckelpelarna i ramen från Rio de Janeiro, tillsammans med klimatskydd och skydd för den biologiska mångfalden.

| bf) | Rådet uppmanas att stödja kommissionens aktiva deltagande i den pågående diskussion om luckor i skyddet och åtgärder mot dessa som inleddes av FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) inom ramen för dess dialog om skyddsutmaningar 2010, vilken syftar till att förbättra den befintliga internationella skyddsramen för fördrivna och statslösa personer. Rådet uppmanas att ta aktiv del i diskussionen om begreppet ”klimatflykting” – varmed avses en människa som tvingas fly från sitt hem och söka skydd utomlands till följd av klimatförändringar – och den möjliga juridiska definitionen av detta begrepp som ännu inte är erkänt inom internationell rätt eller i något rättsligt bindande internationellt avtal. |
| --- | --- |

bf)

Rådet uppmanas att stödja kommissionens aktiva deltagande i den pågående diskussion om luckor i skyddet och åtgärder mot dessa som inleddes av FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) inom ramen för dess dialog om skyddsutmaningar 2010, vilken syftar till att förbättra den befintliga internationella skyddsramen för fördrivna och statslösa personer. Rådet uppmanas att ta aktiv del i diskussionen om begreppet ”klimatflykting” – varmed avses en människa som tvingas fly från sitt hem och söka skydd utomlands till följd av klimatförändringar – och den möjliga juridiska definitionen av detta begrepp som ännu inte är erkänt inom internationell rätt eller i något rättsligt bindande internationellt avtal.

Övrigt

| bg) | Rådet uppmanas att främja samspel om globala frågor mellan regeringar och parlament och att främja en diskussion om parlamentens globala roll. Rådet uppmanas att förstärka den globala styrningens demokratiska karaktär, ansvarsutkrävande och öppenhet samt öppna upp för större deltagande från allmänhet och parlament i FN:s verksamhet. |
| --- | --- |

bg)

Rådet uppmanas att främja samspel om globala frågor mellan regeringar och parlament och att främja en diskussion om parlamentens globala roll. Rådet uppmanas att förstärka den globala styrningens demokratiska karaktär, ansvarsutkrävande och öppenhet samt öppna upp för större deltagande från allmänhet och parlament i FN:s verksamhet.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och, för kännedom, till kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0255.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0229.

(3)  Europeiska unionens råd 11298/2011.

(4)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/256.

(5)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/209.

(6)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/253.

(7)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/224.

(8)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/223.

(9)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/219.

(10)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/210.

(11)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/163.

(12)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/59.

(13)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/159.

(14)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/151.

(15)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/66/167.

(16)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/65/276.

(17)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/64/236.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2012)0058.

(19)  Antagna texter, P7_TA(2011)0507.

(20)  Antagna texter, P7_TA(2011)0334.

(21)  Antagna texter, P7_TA(2010)0482.

(22)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

(23)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 7.

(24)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 549.

(25)  Avväpning, demobilisering, återanpassning och återintegration

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/114

---

Onsdagen den 13 juni 2012EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter

P7_TA(2012)0250

Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (2012/2088(INI))

2013/C 332 E/24

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 21, 31, 33 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 21, 31, 33 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2009 och EU:s politik på området (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2009 och EU:s politik på området (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (2),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (COM(2010)0171),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt (3),

| — | med beaktande av Europeiska unionens anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av uttalandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om politiskt ansvar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om politiskt ansvar (4),

| — | med beaktande av artikel 97 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 97 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0174/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0174/2012), och av följande skäl:

| A. | I artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen bekräftas EU:s åtagande att främja mänskliga rättigheter och demokrati i alla sina yttre åtgärder samtidigt som samstämmighet och konsekvens garanteras genomgående inom dessa områden samt mellan EU:s yttre åtgärder och annan EU-politik. |
| --- | --- |

A.

I artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen bekräftas EU:s åtagande att främja mänskliga rättigheter och demokrati i alla sina yttre åtgärder samtidigt som samstämmighet och konsekvens garanteras genomgående inom dessa områden samt mellan EU:s yttre åtgärder och annan EU-politik.

| B. | Artikel 33 i EU-fördraget tillhandahåller i följande ordalag den rättsliga grunden för att utse EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter: ”Rådet får på förslag av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik utse en särskild representant som ska ha mandat för särskilda politiska frågor. Den särskilda representanten ska utöva sitt mandat under ledning av den höga representanten”. |
| --- | --- |

B.

Artikel 33 i EU-fördraget tillhandahåller i följande ordalag den rättsliga grunden för att utse EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter: ”Rådet får på förslag av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik utse en särskild representant som ska ha mandat för särskilda politiska frågor. Den särskilda representanten ska utöva sitt mandat under ledning av den höga representanten”.

| C. | Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen krävt att det ska utses en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter, i enlighet med sina ovannämnda resolutioner av den 16 december 2010 och av den 18 april 2012. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen krävt att det ska utses en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter, i enlighet med sina ovannämnda resolutioner av den 16 december 2010 och av den 18 april 2012.

| D. | EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör bidra till att stärka synligheten för och samstämmigheten inom EU:s politik för mänskliga rättigheter som en grundläggande del i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) samt bidra till att höja EU:s profil i fråga om de mänskliga rättigheterna i hela världen. |
| --- | --- |

D.

EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör bidra till att stärka synligheten för och samstämmigheten inom EU:s politik för mänskliga rättigheter som en grundläggande del i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) samt bidra till att höja EU:s profil i fråga om de mänskliga rättigheterna i hela världen.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Samtidigt som rådet formellt beslutar om att utse EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och om att inrätta hans eller hennes mandat på grundval av ett förslag från EU:s höga representant bör EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter handla och uttala sig för unionens räkning och i samband med det återspegla det gemensamma och odelbara ansvar som åligger samtliga EU:s institutioner och medlemsstater i fråga om att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i hela världen. Att man utser EU:s första särskilda representant för mänskliga rättigheter någonsin bör öka synligheten för, effektiviteten hos, samstämmigheten inom samt ansvarsskyldigheten för EU:s politik för de mänskliga rättigheterna. I synnerhet bör Europaparlamentet spela en lämplig roll vid förfarandet för att utse representanten och vid tillsynen av mandatet under hela dess varaktighet. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Samtidigt som rådet formellt beslutar om att utse EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och om att inrätta hans eller hennes mandat på grundval av ett förslag från EU:s höga representant bör EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter handla och uttala sig för unionens räkning och i samband med det återspegla det gemensamma och odelbara ansvar som åligger samtliga EU:s institutioner och medlemsstater i fråga om att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i hela världen. Att man utser EU:s första särskilda representant för mänskliga rättigheter någonsin bör öka synligheten för, effektiviteten hos, samstämmigheten inom samt ansvarsskyldigheten för EU:s politik för de mänskliga rättigheterna. I synnerhet bör Europaparlamentet spela en lämplig roll vid förfarandet för att utse representanten och vid tillsynen av mandatet under hela dess varaktighet.

| b) | För att stärka öppenheten och ansvarsskyldigheten beträffande mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör ett meningsutbyte/en utfrågning med den kandidat som utnämns för uppdraget av den höga representanten äga rum i Europaparlamentets berörda utskott. |
| --- | --- |

b)

För att stärka öppenheten och ansvarsskyldigheten beträffande mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör ett meningsutbyte/en utfrågning med den kandidat som utnämns för uppdraget av den höga representanten äga rum i Europaparlamentets berörda utskott.

| c) | Genomförandet av mandatet och dess överensstämmelse med andra insatser från unionen på detta område bör regelbundet ses över. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör tillhandahålla rådet, den höga representanten, parlamentet och kommissionen en årlig lägesrapport samt en omfattande genomföranderapport om mandatet vid dess slut. |
| --- | --- |

c)

Genomförandet av mandatet och dess överensstämmelse med andra insatser från unionen på detta område bör regelbundet ses över. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör tillhandahålla rådet, den höga representanten, parlamentet och kommissionen en årlig lägesrapport samt en omfattande genomföranderapport om mandatet vid dess slut.

| d) | De politiska målen för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör inbegripa att öka samstämmigheten inom, effektiviteten hos och synligheten för EU:s åtgärder i fråga om att skydda och främja mänskliga rättigheter och demokrati. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör ha ett nära samarbete med rådets arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna (COHOM). EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör vara en samtalspartner på hög nivå för motparterna i tredjeländer och inom internationella organisationer och bör även kunna inleda samtal med FN (FN:s generalförsamling, FN:s råd för mänskliga rättigheter osv.) samt med relevanta regionala organisationer. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör vara ordförande vid högnivådialoger om mänskliga rättigheter och leda samråd med tredjeländer om frågor med anknytning till mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

d)

De politiska målen för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör inbegripa att öka samstämmigheten inom, effektiviteten hos och synligheten för EU:s åtgärder i fråga om att skydda och främja mänskliga rättigheter och demokrati. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör ha ett nära samarbete med rådets arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna (COHOM). EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör vara en samtalspartner på hög nivå för motparterna i tredjeländer och inom internationella organisationer och bör även kunna inleda samtal med FN (FN:s generalförsamling, FN:s råd för mänskliga rättigheter osv.) samt med relevanta regionala organisationer. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör vara ordförande vid högnivådialoger om mänskliga rättigheter och leda samråd med tredjeländer om frågor med anknytning till mänskliga rättigheter.

| e) | För att uppnå dessa mål bör EU:s särskilda representant, då han eller hon handlar under den höga representantens ledning, tillerkännas ett starkt, oberoende och flexibelt mandat som inte begränsas av snäva och specifika tematiska skyldigheter, utan som snarare lämnar utrymme för EU:s särskilda representant att handla snabbt och effektivt. I överensstämmelse med de åtgärder och prioriteringar som fastställts i handlingsplanen bör EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter även ta itu med olika övergripande frågor för att därigenom bidra till större effektivitet och samstämmighet vad gäller åtgärderna inom EU:s externa politik. Omfattningen av mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör vara fullt förenlig med principerna om de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet samt med de politiska mål som anges i artikel 21 i EU-fördraget och bör omfatta stärkandet av demokrati, rättsstatsprincipen och institutionsuppbyggnad, internationell rättvisa och internationell humanitär rätt. Mandatet bör bland annat omfatta dödsstraffets avskaffande, människorättsförsvarare, kampen mot strafflöshet, kampen mot tortyr, yttrandefrihet (även på internet), mötes- och föreningsfrihet, religions- och trosfrihet, minoritetens rättigheter, barnets skydd, kvinnors rättigheter, fred och säkerhet, jämställdhetsfrågor samt kampen mot alla former av diskriminering, oavsett om den grundar sig på funktionsnedsättning, ras eller etniskt ursprung, kön, sexuell läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

e)

För att uppnå dessa mål bör EU:s särskilda representant, då han eller hon handlar under den höga representantens ledning, tillerkännas ett starkt, oberoende och flexibelt mandat som inte begränsas av snäva och specifika tematiska skyldigheter, utan som snarare lämnar utrymme för EU:s särskilda representant att handla snabbt och effektivt. I överensstämmelse med de åtgärder och prioriteringar som fastställts i handlingsplanen bör EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter även ta itu med olika övergripande frågor för att därigenom bidra till större effektivitet och samstämmighet vad gäller åtgärderna inom EU:s externa politik. Omfattningen av mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör vara fullt förenlig med principerna om de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet samt med de politiska mål som anges i artikel 21 i EU-fördraget och bör omfatta stärkandet av demokrati, rättsstatsprincipen och institutionsuppbyggnad, internationell rättvisa och internationell humanitär rätt. Mandatet bör bland annat omfatta dödsstraffets avskaffande, människorättsförsvarare, kampen mot strafflöshet, kampen mot tortyr, yttrandefrihet (även på internet), mötes- och föreningsfrihet, religions- och trosfrihet, minoritetens rättigheter, barnets skydd, kvinnors rättigheter, fred och säkerhet, jämställdhetsfrågor samt kampen mot alla former av diskriminering, oavsett om den grundar sig på funktionsnedsättning, ras eller etniskt ursprung, kön, sexuell läggning eller könsidentitet.

| f) | Mandatet bör grundas på de vägledande principerna för EU:s politik för mänskliga rättigheter och i synnerhet på EU:s riktlinjer om dödsstraff (2008), tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (2008), människorättsdialoger med tredjeländer (2009), barn i väpnade konflikter (2008), människorättsförsvarare (2008), främjande och skydd av barnets rättigheter (2008), våld mot kvinnor och flickor samt kampen mot alla former av diskriminering av dem (2008), efterlevnaden av internationell humanitär rätt (2009), verktygslådan för hbt-frågor (LGBT toolkit) (2010) samt EU:s årliga rapporter om de mänskliga rättigheterna i världen. Mandatet bör dessutom omfatta stöd för den höga representanten och EU-institutionerna till att främja FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

f)

Mandatet bör grundas på de vägledande principerna för EU:s politik för mänskliga rättigheter och i synnerhet på EU:s riktlinjer om dödsstraff (2008), tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (2008), människorättsdialoger med tredjeländer (2009), barn i väpnade konflikter (2008), människorättsförsvarare (2008), främjande och skydd av barnets rättigheter (2008), våld mot kvinnor och flickor samt kampen mot alla former av diskriminering av dem (2008), efterlevnaden av internationell humanitär rätt (2009), verktygslådan för hbt-frågor (LGBT toolkit) (2010) samt EU:s årliga rapporter om de mänskliga rättigheterna i världen. Mandatet bör dessutom omfatta stöd för den höga representanten och EU-institutionerna till att främja FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter.

| g) | EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör ha de nödvändiga yrkeskvalifikationerna samt omfattande erfarenhet och styrkt bakgrund inom området mänskliga rättigheter och personlig och yrkesmässig integritet liksom internationellt renommé. |
| --- | --- |

g)

EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör ha de nödvändiga yrkeskvalifikationerna samt omfattande erfarenhet och styrkt bakgrund inom området mänskliga rättigheter och personlig och yrkesmässig integritet liksom internationellt renommé.

| h) | EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör utses för två och ett halvt år. För att säkerställa kontinuitet, samstämmighet och demokratisk ansvarsskyldighet bör mandatet kunna förnyas. Parlamentet bör höras på vederbörligt sätt och i tid under förnyelseprocessen. |
| --- | --- |

h)

EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör utses för två och ett halvt år. För att säkerställa kontinuitet, samstämmighet och demokratisk ansvarsskyldighet bör mandatet kunna förnyas. Parlamentet bör höras på vederbörligt sätt och i tid under förnyelseprocessen.

| i) | EU:s representant för mänskliga rättigheter bör ha ett nära samarbete med unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och med Europaparlamentets talman för att säkerställa samstämmighet och integrering av mänskliga rättigheter genomgående i alla politikområden inom EU-institutionernas arbete. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör samverka nära med Europeiska utrikestjänstens direktorat för mänskliga rättigheter och demokrati och med alla multilaterala EU-delegationer (New York, Genève, Wien och Strasbourg) samt med alla EU:s delegationer i världen för att främja kontakter beträffande frågor som rör de mänskliga rättigheterna med alla EU-avdelningar, EU-delegationer i tredjeländer och internationella organisationer. Europeiska utrikestjänstens direktorat för mänskliga rättigheter och demokrati bör tillhandahålla alla nödvändiga tjänster och underlätta genomförandet av EU:s särskilda representants mandat. |
| --- | --- |

i)

EU:s representant för mänskliga rättigheter bör ha ett nära samarbete med unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och med Europaparlamentets talman för att säkerställa samstämmighet och integrering av mänskliga rättigheter genomgående i alla politikområden inom EU-institutionernas arbete. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör samverka nära med Europeiska utrikestjänstens direktorat för mänskliga rättigheter och demokrati och med alla multilaterala EU-delegationer (New York, Genève, Wien och Strasbourg) samt med alla EU:s delegationer i världen för att främja kontakter beträffande frågor som rör de mänskliga rättigheterna med alla EU-avdelningar, EU-delegationer i tredjeländer och internationella organisationer. Europeiska utrikestjänstens direktorat för mänskliga rättigheter och demokrati bör tillhandahålla alla nödvändiga tjänster och underlätta genomförandet av EU:s särskilda representants mandat.

| j) | Samtidigt som nära förbindelser upprätthålls med rådets kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik bör EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter regelbundet rapportera till Europaparlamentets berörda utskott om situationen avseende de mänskliga rättigheterna i världen och om statusen för mandatets genomförande, inbegripet resultaten från mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s generalförsamling, från människorättsdialogerna med tredjeländer och av genomförandet av landstrategierna för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

j)

Samtidigt som nära förbindelser upprätthålls med rådets kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik bör EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter regelbundet rapportera till Europaparlamentets berörda utskott om situationen avseende de mänskliga rättigheterna i världen och om statusen för mandatets genomförande, inbegripet resultaten från mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s generalförsamling, från människorättsdialogerna med tredjeländer och av genomförandet av landstrategierna för mänskliga rättigheter.

| k) | EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör då han eller hon genomför sitt mandat samarbeta med företrädare för det lokala, regionala och nationella civila samhället, icke-statliga organisationer, experter samt regionala och internationella organisationer som är verksamma inom området skydd av de mänskliga rättigheterna och demokratin. |
| --- | --- |

k)

EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör då han eller hon genomför sitt mandat samarbeta med företrädare för det lokala, regionala och nationella civila samhället, icke-statliga organisationer, experter samt regionala och internationella organisationer som är verksamma inom området skydd av de mänskliga rättigheterna och demokratin.

| l) | EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör tillhandahållas lämpliga finansiella och mänskliga resurser för att kunna garantera att ett effektivt arbete utförs av den särskilda representanten och hans eller hennes arbetsgrupp. Budgeten för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör granskas årligen. |
| --- | --- |

l)

EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör tillhandahållas lämpliga finansiella och mänskliga resurser för att kunna garantera att ett effektivt arbete utförs av den särskilda representanten och hans eller hennes arbetsgrupp. Budgeten för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör granskas årligen.

| m) | EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör ansvara för att inrätta en arbetsgrupp, som omfattar nödvändig politisk sakkunskap i överensstämmelse med den särskilda representantens mandat och som handlar till förmån för det mandatet. Mot bakgrund av mandatets omfattning och sektorsövergripande beskaffenhet är det viktigt att avsätta tillräckligt med personal som ska arbeta under direkt ledning av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. Arbetsgruppen får inbegripa utstationerad personal från medlemsstaterna och EU:s institutioner och därigenom även spegla behovet av att säkerställa samstämmighet och integrering av mänskliga rättigheter genomgående i verksamheterna vid alla EU-institutioner och i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

m)

EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör ansvara för att inrätta en arbetsgrupp, som omfattar nödvändig politisk sakkunskap i överensstämmelse med den särskilda representantens mandat och som handlar till förmån för det mandatet. Mot bakgrund av mandatets omfattning och sektorsövergripande beskaffenhet är det viktigt att avsätta tillräckligt med personal som ska arbeta under direkt ledning av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. Arbetsgruppen får inbegripa utstationerad personal från medlemsstaterna och EU:s institutioner och därigenom även spegla behovet av att säkerställa samstämmighet och integrering av mänskliga rättigheter genomgående i verksamheterna vid alla EU-institutioner och i alla medlemsstater.

| n) | En hänvisning till denna rekommendation bör inbegripas i mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

n)

En hänvisning till denna rekommendation bör inbegripas i mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik och, för kännedom, till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik och, för kännedom, till kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0489.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

(3)  http://www.eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf

(4)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 470.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 12 juni 2012

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/118

---

Tisdagen den 12 juni 2012Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter - ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana - skor från Spanien

P7_TA(2012)0231

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana skor från Spanien) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

2013/C 332 E/25

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0204 – C7-0112/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0204 – C7-0112/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0189/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0189/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (”fonden”) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (”fonden”) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Spanien har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 876 uppsägningar, som samtliga berörs av stödåtgärder, vid 146 företag som är verksamma inom huvudgrupp 15 (Tillverkning av läder, läder- och skinnvaror m.m.) (3) enligt Nace rev. 2, i Nuts II-regionen Valencia (ES52) i Spanien. |
| --- | --- |

D.

Spanien har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 876 uppsägningar, som samtliga berörs av stödåtgärder, vid 146 företag som är verksamma inom huvudgrupp 15 (Tillverkning av läder, läder- och skinnvaror m.m.) (3) enligt Nace rev. 2, i Nuts II-regionen Valencia (ES52) i Spanien.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 28 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 4 maj 2012. Parlamentet gläds åt att den berörda medlemsstaten genomförde utvärderingen och lämnade in kompletterande information på ett snabbt och korrekt sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 28 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 4 maj 2012. Parlamentet gläds åt att den berörda medlemsstaten genomförde utvärderingen och lämnade in kompletterande information på ett snabbt och korrekt sätt.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att skoindustrin stod för 26 procent av den totala sysselsättningen i regionen Valencia och därmed lämnade ett viktigt bidrag till den lokala ekonomin, som domineras av små och medelstora företag i traditionella sektorer som textil, skor och keramik. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att skoindustrin stod för 26 procent av den totala sysselsättningen i regionen Valencia och därmed lämnade ett viktigt bidrag till den lokala ekonomin, som domineras av små och medelstora företag i traditionella sektorer som textil, skor och keramik.

| 4. | I regionen Valencia har ett stort antal personer tidigare sagts upp vid fyra tillfällen, och Europaparlamentet ser positivt på att regionen då beslutade att använda stöd från fonden för att hantera dessa massuppsägningar. Det rör sig om ansökningarna EGF/2009/014 ES/Valencia – Keramikindustrin, EGF/2010/005 ES/Valencia – Marmor, EGF/2010/009 ES/Valencia – Textilsektorn samt EGF/2011/006 ES/Valencia – Byggsektorn. Det är glädjande att regionen bygger vidare på erfarenheterna av fonden och snabbt mobiliserar stöd till arbetstagare i flera olika sektorer. |
| --- | --- |

4.

I regionen Valencia har ett stort antal personer tidigare sagts upp vid fyra tillfällen, och Europaparlamentet ser positivt på att regionen då beslutade att använda stöd från fonden för att hantera dessa massuppsägningar. Det rör sig om ansökningarna EGF/2009/014 ES/Valencia – Keramikindustrin, EGF/2010/005 ES/Valencia – Marmor, EGF/2010/009 ES/Valencia – Textilsektorn samt EGF/2011/006 ES/Valencia – Byggsektorn. Det är glädjande att regionen bygger vidare på erfarenheterna av fonden och snabbt mobiliserar stöd till arbetstagare i flera olika sektorer.

| 5. | Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutat att inleda åtgärderna före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutat att inleda åtgärderna före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 6. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att yrkesutbildningsåtgärderna är inriktade på arbetstillfällen med högt mervärde i skoindustrin, vilka enligt de spanska myndigheterna sannolikt inte kommer att flyttas ut, liksom på arbetstillfällen i sektorer som erbjuder utsikter till tillväxt på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att yrkesutbildningsåtgärderna är inriktade på arbetstillfällen med högt mervärde i skoindustrin, vilka enligt de spanska myndigheterna sannolikt inte kommer att flyttas ut, liksom på arbetstillfällen i sektorer som erbjuder utsikter till tillväxt på kort eller medellång sikt.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar de samråd som hållits med arbetsmarknadens parter om innehållet i det samordnade paketet, rolltilldelningen och fördelningen och planeringen av uppgifter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar de samråd som hållits med arbetsmarknadens parter om innehållet i det samordnade paketet, rolltilldelningen och fördelningen och planeringen av uppgifter.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar i ett stort antal små och medelstora företag i en sektor, i synnerhet när det gäller rätten till stöd från fonden för egenföretagare och ägare till små och medelstora företag i den framtida förordningen samt regionernas och medlemsstaternas arrangemang för att snabbt kunna lämna in sektorsansökningar som omfattar ett stort antal företag. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar i ett stort antal små och medelstora företag i en sektor, i synnerhet när det gäller rätten till stöd från fonden för egenföretagare och ägare till små och medelstora företag i den framtida förordningen samt regionernas och medlemsstaternas arrangemang för att snabbt kunna lämna in sektorsansökningar som omfattar ett stort antal företag.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen infört efter en begäran från parlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av tillåtligheten i en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om ianspråktagande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektvitet, öppenhet och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen infört efter en begäran från parlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av tillåtligheten i en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om ianspråktagande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektvitet, öppenhet och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om ianspråktagande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om ianspråktagande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 13. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade begäranden från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 euro för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, vilket innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare, som skulle kunna inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade begäranden från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 euro för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, vilket innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare, som skulle kunna inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 15. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som möjliggör tillhandahållande av ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som möjliggör en ökning av unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som möjliggör tillhandahållande av ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som möjliggör en ökning av unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 16. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

Tisdagen den 12 juni 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana skor från Spanien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2012/354/EU.)

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/121

---

Tisdagen den 12 juni 2012Förslag till ändringsbudget nr 2/2012: Solidaritetsfonden till följd av översvämningarna i Italien (Ligurien och Toskana) under 2011

P7_TA(2012)0232

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om rådets ståndpunkt avseende förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

2013/C 332 E/26

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314 och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314 och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2012 för budgetåret 2012, som kommissionen lade fram den 16 mars 2012 (COM(2012)0125), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2012 för budgetåret 2012, som kommissionen lade fram den 16 mars 2012 (COM(2012)0125),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2012 som rådet antog den 15 maj 2012 (09916/2012 – C7-0123/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2012 som rådet antog den 15 maj 2012 (09916/2012 – C7-0123/2012),

| — | med beaktande av artikel 75b och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75b och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0181/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0181/2012), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 2/2012 avser utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (EUSF) till ett belopp av 18 061 682 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden för att mildra följderna av översvämningarna i Italien (Ligurien och Toscana) i oktober 2011. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 2/2012 avser utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (EUSF) till ett belopp av 18 061 682 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden för att mildra följderna av översvämningarna i Italien (Ligurien och Toscana) i oktober 2011.

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2012 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2012. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2012 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2012.

| C. | I förslaget till ändringsbudget nr 2/2012, som lagts fram av kommissionen, föreslås en ökning av betalningsbemyndiganden, eftersom det så här tidigt på året inte finns någon möjlig källa till omfördelning av de betalningsbemyndiganden som krävs. |
| --- | --- |

C.

I förslaget till ändringsbudget nr 2/2012, som lagts fram av kommissionen, föreslås en ökning av betalningsbemyndiganden, eftersom det så här tidigt på året inte finns någon möjlig källa till omfördelning av de betalningsbemyndiganden som krävs.

| D. | Rådet ändrade kommissionens förslag efter att kommissionen identifierat möjliga källor till omfördelning av de belopp som krävs, vilket framgår i dess begäran om överföring DEC 9/2012, |
| --- | --- |

D.

Rådet ändrade kommissionens förslag efter att kommissionen identifierat möjliga källor till omfördelning av de belopp som krävs, vilket framgår i dess begäran om överföring DEC 9/2012,

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 2/2012, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 2/2012, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med snabbt ekonomiskt stöd genom EUSF för dem som drabbas av naturkatastrofer och beklagar därför djupt, när det gäller det specifika fall som tas upp i förslaget till ändringsbudget nr 2/2012, att budgetmyndighetens andra gren väntade i åtta veckor innan den antog sin ståndpunkt och att den hållit fast vid sin tolkning av protokoll 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (tidsfrist för uppgifter till nationella parlament). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med snabbt ekonomiskt stöd genom EUSF för dem som drabbas av naturkatastrofer och beklagar därför djupt, när det gäller det specifika fall som tas upp i förslaget till ändringsbudget nr 2/2012, att budgetmyndighetens andra gren väntade i åtta veckor innan den antog sin ståndpunkt och att den hållit fast vid sin tolkning av protokoll 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (tidsfrist för uppgifter till nationella parlament).

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de involverade parterna i medlemsstaterna, både på lokal och regional nivå, och nationella myndigheter att förbättra behovsbedömningen och samordningen i samband med framtida potentiella ansökningar om EUSF i syfte att så mycket som möjligt påskynda utnyttjandet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de involverade parterna i medlemsstaterna, både på lokal och regional nivå, och nationella myndigheter att förbättra behovsbedömningen och samordningen i samband med framtida potentiella ansökningar om EUSF i syfte att så mycket som möjligt påskynda utnyttjandet.

| 4. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt avseende förslaget till ändringsbudget nr 2/2012. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt avseende förslaget till ändringsbudget nr 2/2012.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 2/2012 slutgiltigt antagen och att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 2/2012 slutgiltigt antagen och att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 56, 29.2.2012.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/122

---

Tisdagen den 12 juni 2012Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond: översvämningar i Ligurien och Toscana

P7_TA(2012)0233

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

2013/C 332 E/27

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0126 – C7-0078/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0126 – C7-0078/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008, om solidaritetsfonden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008, om solidaritetsfonden,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0182/2012),

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

Tisdagen den 12 juni 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2012/366/EU.)

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/123 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/123

---

Tisdagen den 12 juni 2012Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: EGF/2012/000 TA 2012 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ

P7_TA(2012)0234

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EGF/2012/000 TA 2012 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

2013/C 332 E/28

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0160 – C7-0091/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0160 – C7-0091/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) (2),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0187/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0187/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Kommissionen genomför fonden i enlighet med de allmänna reglerna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) och de genomförandebestämmelser för denna som är tillämpliga för denna form av budgetgenomförande. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen genomför fonden i enlighet med de allmänna reglerna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) och de genomförandebestämmelser för denna som är tillämpliga för denna form av budgetgenomförande.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller beslut om fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller beslut om fondens utnyttjande.

| D. | Enligt artikel 8.1 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter får upp till 0,35 procent av fondens årliga anslag användas för tekniskt stöd på kommissionens initiativ i syfte att finansiera övervakning, information, administrativt och tekniskt stöd samt revision, kontroll och utvärderingar som krävs för genomförandet av denna förordning, inklusive information och riktlinjer till medlemsstaterna om användning, övervakning och utvärdering av fonden samt information till europeiska och nationella arbetsmarknadsparter om hur fonden ska användas (artikel 8.4 i förordningen). |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 8.1 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter får upp till 0,35 procent av fondens årliga anslag användas för tekniskt stöd på kommissionens initiativ i syfte att finansiera övervakning, information, administrativt och tekniskt stöd samt revision, kontroll och utvärderingar som krävs för genomförandet av denna förordning, inklusive information och riktlinjer till medlemsstaterna om användning, övervakning och utvärdering av fonden samt information till europeiska och nationella arbetsmarknadsparter om hur fonden ska användas (artikel 8.4 i förordningen).

| E. | I enlighet med artikel 9.2 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (Information och annonsering) är kommissionen skyldig att skapa en webbplats, som ska vara tillgänglig på unionens alla språk, för att tillhandahålla och sprida information om ansökningar och belysa budgetmyndighetens roll. |
| --- | --- |

E.

I enlighet med artikel 9.2 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (Information och annonsering) är kommissionen skyldig att skapa en webbplats, som ska vara tillgänglig på unionens alla språk, för att tillhandahålla och sprida information om ansökningar och belysa budgetmyndighetens roll.

| F. | Kommissionen begärde, med utgångspunkt från dessa artiklar, att fonden skulle utnyttjas för att övervaka inkomna ansökningar för vilka stöd utbetalats, samt föreslagna och genomförda åtgärder, för att utöka webbplatsen, för att ta fram publikationer och audiovisuella instrument, för att upprätta en kunskapsbas, för att tillhandahålla administrativt och tekniskt stöd till medlemsstaterna och för att förbereda den slutliga bedömningen av fonden. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen begärde, med utgångspunkt från dessa artiklar, att fonden skulle utnyttjas för att övervaka inkomna ansökningar för vilka stöd utbetalats, samt föreslagna och genomförda åtgärder, för att utöka webbplatsen, för att ta fram publikationer och audiovisuella instrument, för att upprätta en kunskapsbas, för att tillhandahålla administrativt och tekniskt stöd till medlemsstaterna och för att förbereda den slutliga bedömningen av fonden.

| G. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

G.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet stöder de åtgärder som kommissionen föreslagit och som ska finansieras som tekniskt stöd i enlighet med artikel 8.1 och 8.4 samt artikel 9.2 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder de åtgärder som kommissionen föreslagit och som ska finansieras som tekniskt stöd i enlighet med artikel 8.1 och 8.4 samt artikel 9.2 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 2. | Europaparlamentet noterar att kommissionen kommer att börja förbereda slututvärderingen av fonden. Parlamentet beklagar emellertid att resultatet kommer att komma för sent för att det ska kunna användas i diskussionen om den nya förordningen om fonden för perioden 2014–2020, särskilt när det gäller effektiviteten i tillämpningen av krisundantagskriteriet, eftersom de berörda insatserna inom ramen för fonden inte analyserades i halvtidsutvärderingen av fonden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att kommissionen kommer att börja förbereda slututvärderingen av fonden. Parlamentet beklagar emellertid att resultatet kommer att komma för sent för att det ska kunna användas i diskussionen om den nya förordningen om fonden för perioden 2014–2020, särskilt när det gäller effektiviteten i tillämpningen av krisundantagskriteriet, eftersom de berörda insatserna inom ramen för fonden inte analyserades i halvtidsutvärderingen av fonden.

| 3. | Europaparlamentet anser att ytterligare besparingar skulle kunna göras när det gäller det administrativa och tekniska stöd som kommissionen begärt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att ytterligare besparingar skulle kunna göras när det gäller det administrativa och tekniska stöd som kommissionen begärt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redogöra för verkan och effektiviteten hos de informationsverktyg som under tidigare år har finansierats av tekniskt stöd. Parlamentet efterlyser tillförlitliga uppgifter om hur dessa verktyg har använts. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redogöra för verkan och effektiviteten hos de informationsverktyg som under tidigare år har finansierats av tekniskt stöd. Parlamentet efterlyser tillförlitliga uppgifter om hur dessa verktyg har använts.

| 5. | Europaparlamentet noterar att kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete med standardiserade förfaranden för förenklade ansökningar, påskyndad handläggning av ansökningar och bättre rapportering. Kommissionen uppmanas att visa de framsteg som gjorts tack vare användningen av tekniskt stöd under 2011. Parlamentet påminner om att ansökningsförfarandena måste förkortas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete med standardiserade förfaranden för förenklade ansökningar, påskyndad handläggning av ansökningar och bättre rapportering. Kommissionen uppmanas att visa de framsteg som gjorts tack vare användningen av tekniskt stöd under 2011. Parlamentet påminner om att ansökningsförfarandena måste förkortas.

| 6. | Europaparlamentet påminner om vikten av nätverkssamarbete och informationsutbyte om fonden. Parlamentet stöder därför finansieringen av fondens expertgrupp med kontaktpersoner. Parlamentet betonar även vikten av att främja kontakten mellan alla som är involverade i tillämpningar som rör fonden, bl.a. arbetsmarknadens parter, för att skapa så många synergier som möjligt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om vikten av nätverkssamarbete och informationsutbyte om fonden. Parlamentet stöder därför finansieringen av fondens expertgrupp med kontaktpersoner. Parlamentet betonar även vikten av att främja kontakten mellan alla som är involverade i tillämpningar som rör fonden, bl.a. arbetsmarknadens parter, för att skapa så många synergier som möjligt.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att dra nytta av utbytet av bästa praxis och att särskilt ta efter de medlemsstater som redan har inrättat nationella informationsnätverk för fonden som omfattar arbetsmarknadens parter och andra berörda lokala parter i syfte att ha tillgång till en bra stödstruktur så snart det finns risk för massuppsägningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att dra nytta av utbytet av bästa praxis och att särskilt ta efter de medlemsstater som redan har inrättat nationella informationsnätverk för fonden som omfattar arbetsmarknadens parter och andra berörda lokala parter i syfte att ha tillgång till en bra stödstruktur så snart det finns risk för massuppsägningar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar i denna mening det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter en begäran från parlamentet om att snabba på frigörandet av bidrag i syfte att inför budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att göras inom ramen för kommande översyner av fonden och att större effektivitet, transparens och synlighet för fonden kommer att uppnås. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar i denna mening det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter en begäran från parlamentet om att snabba på frigörandet av bidrag i syfte att inför budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att göras inom ramen för kommande översyner av fonden och att större effektivitet, transparens och synlighet för fonden kommer att uppnås.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 10. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som möjliggör tillhandahållande av ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och möjliggör en ökning av unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen, för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011, och uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som möjliggör tillhandahållande av ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och möjliggör en ökning av unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen, för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011, och uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 11. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

---

Tisdagen den 12 juni 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EGF/2012/000 TA 2012 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2012/408/EU.)

---

Onsdagen den 13 juni 2012

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/127

---

Onsdagen den 13 juni 2012Utnämning av en ledamot av revisionsrätten (Iliana Ivanova - Bulgarien)

P7_TA(2012)0239

Europaparlamentets beslut av den 13 juni 2012 om nomineringen av Iliana Ivanova till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

2013/C 332 E/29

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0111/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0111/2012),

| — | med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0188/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0188/2012), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Vid sitt sammanträde den 4 juni 2012 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till uppdraget som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 4 juni 2012 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till uppdraget som ledamot av revisionsrätten.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Iliana Ivanova till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Iliana Ivanova till ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/127

---

Onsdagen den 13 juni 2012Allmänna preferenssystemet ***I

P7_TA(2012)0241

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

2013/C 332 E/30

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0241), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0241),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0116/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0116/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 juni 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 juni 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0054/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0054/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Onsdagen den 13 juni 2012P7_TC1-COD(2011)0117

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 978/2012.)

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/128

---

Onsdagen den 13 juni 2012Den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har allvarliga problem i fråga om deras finansiella stabilitet i euroområdet ***I

P7_TA(2012)0242

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 juni 2012 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) (1)

2013/C 332 E/31

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 1 |
| (1) | Den mycket allvarliga globala kris som drabbat världen
  under de senaste tre åren
  har djupt skadat den ekonomiska tillväxten och den finansiella stabiliteten samt lett till en kraftig ökning av underskottet i de offentliga finanserna och av medlemsstaternas skuldsättning, vilket tvingat många av dem att söka finansiellt stöd utanför unionens ramverk. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

(1)

Den mycket allvarliga globala kris som drabbat världen
  under de senaste tre åren
  har djupt skadat den ekonomiska tillväxten och den finansiella stabiliteten samt lett till en kraftig ökning av underskottet i de offentliga finanserna och av medlemsstaternas skuldsättning, vilket tvingat många av dem att söka finansiellt stöd utanför unionens ramverk.

| (1) | Den mycket allvarliga globala kris som drabbat världen
  sedan 2007
  har djupt skadat den ekonomiska tillväxten och den finansiella stabiliteten samt lett till en kraftig ökning av underskottet i de offentliga finanserna och av medlemsstaternas skuldsättning, vilket tvingat många av dem att söka finansiellt stöd utanför
  och inom
  unionens ramverk. |
| --- | --- |

(1)

Den mycket allvarliga globala kris som drabbat världen
  sedan 2007
  har djupt skadat den ekonomiska tillväxten och den finansiella stabiliteten samt lett till en kraftig ökning av underskottet i de offentliga finanserna och av medlemsstaternas skuldsättning, vilket tvingat många av dem att söka finansiellt stöd utanför
  och inom
  unionens ramverk.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| (1a) | I enlighet med artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor. |
| --- | --- |

(1a)

I enlighet med artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2

| (2) | Förenligheten mellan unionens multilaterala ram för övervakning som fastställs i fördraget och de politiska villkor som kan komma att kopplas till detta finansiella stöd bör fastställas i unionslagstiftningen. Den ekonomiska och finansiella integrationen av medlemsstater som har euron som valuta gör att det behövs förstärkt övervakning för att förhindra att problem i en medlemsstat med dålig finansiell stabilitet sprids till resten av euroområdet. |
| --- | --- |

(2)

Förenligheten mellan unionens multilaterala ram för övervakning som fastställs i fördraget och de politiska villkor som kan komma att kopplas till detta finansiella stöd bör fastställas i unionslagstiftningen. Den ekonomiska och finansiella integrationen av medlemsstater som har euron som valuta gör att det behövs förstärkt övervakning för att förhindra att problem i en medlemsstat med dålig finansiell stabilitet sprids till resten av euroområdet.

| (2) | Förenligheten mellan unionens multilaterala ram för övervakning som fastställs i fördraget och de politiska villkor som kan komma att kopplas till detta finansiella stöd bör fastställas i unionslagstiftningen. Den ekonomiska och finansiella integrationen av
  alla
  medlemsstater
  , särskilt de
  som har euron som valuta
  ,
  gör att det behövs förstärkt övervakning för att förhindra att problem i en medlemsstat med dålig finansiell stabilitet sprids till resten av euroområdet
  och mer allmänt till unionen som helhet
  . |
| --- | --- |

(2)

Förenligheten mellan unionens multilaterala ram för övervakning som fastställs i fördraget och de politiska villkor som kan komma att kopplas till detta finansiella stöd bör fastställas i unionslagstiftningen. Den ekonomiska och finansiella integrationen av
  alla
  medlemsstater
  , särskilt de
  som har euron som valuta
  ,
  gör att det behövs förstärkt övervakning för att förhindra att problem i en medlemsstat med dålig finansiell stabilitet sprids till resten av euroområdet
  och mer allmänt till unionen som helhet
  .

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| (3) | Hur strikt den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna ska vara, måste stå i proportion till hur allvarliga de finansiella problemen är och man måste även beakta vilken typ av finansiellt stöd som tas emot. Det kan variera från förebyggande stöd efter urval till ett fullödigt makroekonomiskt anpassningsprogram med strikta politiska villkor. |
| --- | --- |

(3)

Hur strikt den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna ska vara, måste stå i proportion till hur allvarliga de finansiella problemen är och man måste även beakta vilken typ av finansiellt stöd som tas emot. Det kan variera från förebyggande stöd efter urval till ett fullödigt makroekonomiskt anpassningsprogram med strikta politiska villkor.

| (3) | Hur strikt den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna ska vara, måste
  vara anpassad och
  stå i proportion till hur allvarliga de finansiella problemen är och man måste även beakta vilken typ av finansiellt stöd som tas emot. Det kan variera från förebyggande stöd efter urval till ett fullödigt makroekonomiskt anpassningsprogram med strikta politiska villkor.
  Alla makroekonomiska anpassningsprogram bör beakta den berörda medlemsstatens nationella reformprogram inom ramen för unionens strategi för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(3)

Hur strikt den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna ska vara, måste
  vara anpassad och
  stå i proportion till hur allvarliga de finansiella problemen är och man måste även beakta vilken typ av finansiellt stöd som tas emot. Det kan variera från förebyggande stöd efter urval till ett fullödigt makroekonomiskt anpassningsprogram med strikta politiska villkor.
  Alla makroekonomiska anpassningsprogram bör beakta den berörda medlemsstatens nationella reformprogram inom ramen för unionens strategi för tillväxt och sysselsättning.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| (4) | En medlemsstat som har euron som valuta som är utsatt för, eller riskerar att utsättas för, allvarlig finansiell oro bör sättas under skärpt övervakning för att snabbt komma tillbaka till en normal situation och för att skydda andra medlemsstater som har euron som valuta från att drabbas. Den skärpta övervakningen bör
  även
  omfatta ökad tillgång till information som behövs för en nära övervakning av den ekonomiska och finansiella situationen och tillståndet för de offentliga finanserna samt regelbunden rapportering till den ekonomiska och finansiella kommittén eller de delkommittéer som den kommittén kan tänkas utse i det syftet. Samma regler för övervakning bör gälla medlemsstater som begär förebyggande stöd från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan internationell finansiell institution. |
| --- | --- |

(4)

En medlemsstat som har euron som valuta som är utsatt för, eller riskerar att utsättas för, allvarlig finansiell oro bör sättas under skärpt övervakning för att snabbt komma tillbaka till en normal situation och för att skydda andra medlemsstater som har euron som valuta från att drabbas. Den skärpta övervakningen bör
  även
  omfatta ökad tillgång till information som behövs för en nära övervakning av den ekonomiska och finansiella situationen och tillståndet för de offentliga finanserna samt regelbunden rapportering till den ekonomiska och finansiella kommittén eller de delkommittéer som den kommittén kan tänkas utse i det syftet. Samma regler för övervakning bör gälla medlemsstater som begär förebyggande stöd från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan internationell finansiell institution.

| (4) | En medlemsstat som har euron som valuta som är utsatt för, eller riskerar att utsättas för, allvarlig finansiell oro bör sättas under skärpt övervakning för att snabbt komma tillbaka till en normal situation och för att skydda andra medlemsstater som har euron som valuta från att drabbas. Den skärpta övervakningen bör
  stå i proportion till problemens omfattning och utföras i enlighet därmed. Den bör
  omfatta ökad tillgång till information som behövs för en nära övervakning av den ekonomiska och finansiella situationen och tillståndet för de offentliga finanserna samt regelbunden rapportering till
  Europaparlamentets ansvariga utskott och
  den ekonomiska och finansiella kommittén eller de delkommittéer som den kommittén kan tänkas utse i det syftet. Samma regler för övervakning bör gälla medlemsstater som begär förebyggande stöd från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan internationell finansiell institution. |
| --- | --- |

(4)

En medlemsstat som har euron som valuta som är utsatt för, eller riskerar att utsättas för, allvarlig finansiell oro bör sättas under skärpt övervakning för att snabbt komma tillbaka till en normal situation och för att skydda andra medlemsstater som har euron som valuta från att drabbas. Den skärpta övervakningen bör
  stå i proportion till problemens omfattning och utföras i enlighet därmed. Den bör
  omfatta ökad tillgång till information som behövs för en nära övervakning av den ekonomiska och finansiella situationen och tillståndet för de offentliga finanserna samt regelbunden rapportering till
  Europaparlamentets ansvariga utskott och
  den ekonomiska och finansiella kommittén eller de delkommittéer som den kommittén kan tänkas utse i det syftet. Samma regler för övervakning bör gälla medlemsstater som begär förebyggande stöd från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan internationell finansiell institution.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| (4a) | En medlemsstat som är föremål för skärpt övervakning bör också anta åtgärder för att komma till rätta med källorna eller de potentiella källorna till sina svårigheter. I detta syfte bör alla rekommendationer som riktas till medlemsstaten inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott eller för förfarandet vid alltför stora makroekonomiska obalanser beaktas. |
| --- | --- |

(4a)

En medlemsstat som är föremål för skärpt övervakning bör också anta åtgärder för att komma till rätta med källorna eller de potentiella källorna till sina svårigheter. I detta syfte bör alla rekommendationer som riktas till medlemsstaten inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott eller för förfarandet vid alltför stora makroekonomiska obalanser beaktas.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5

| (5) | Övervakningen av den ekonomiska situationen och tillståndet för de offentliga finanserna bör skärpas betydligt för medlemsstater som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Med tanke på hur omfattande anpassningsprogrammet är, bör den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna tillfälligt avbrytas under programmets löptid så att man undviker dubbla rapporteringskrav. |
| --- | --- |

(5)

Övervakningen av den ekonomiska situationen och tillståndet för de offentliga finanserna bör skärpas betydligt för medlemsstater som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Med tanke på hur omfattande anpassningsprogrammet är, bör den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna tillfälligt avbrytas under programmets löptid så att man undviker dubbla rapporteringskrav.

| (5) | Övervakningen av den ekonomiska situationen och tillståndet för de offentliga finanserna bör skärpas betydligt för medlemsstater som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Med tanke på hur omfattande anpassningsprogrammet är, bör den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna tillfälligt avbrytas
  eller i vissa fall stramas upp
  under programmets löptid så att man
  säkerställer konsekvens i övervakningen av den ekonomiska politiken och
  undviker dubbla rapporteringskrav.
  I samband med utarbetandet av ett makroekonomiskt anpassningsprogram bör emellertid alla rekommendationer som riktats till medlemsstaten inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott eller för förfarandet vid alltför stora makroekonomiska obalanser beaktas. |
| --- | --- |

(5)

Övervakningen av den ekonomiska situationen och tillståndet för de offentliga finanserna bör skärpas betydligt för medlemsstater som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Med tanke på hur omfattande anpassningsprogrammet är, bör den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna tillfälligt avbrytas
  eller i vissa fall stramas upp
  under programmets löptid så att man
  säkerställer konsekvens i övervakningen av den ekonomiska politiken och
  undviker dubbla rapporteringskrav.
  I samband med utarbetandet av ett makroekonomiskt anpassningsprogram bör emellertid alla rekommendationer som riktats till medlemsstaten inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott eller för förfarandet vid alltför stora makroekonomiska obalanser beaktas.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | I enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis (2) kan den fria rörligheten för kapital, som är en grundläggande princip i EUF-fördraget, begränsas av nationella bestämmelser om detta är berättigat med hänsyn till allmän säkerhet. Hänsyn till allmän säkerhet kan inbegripa kampen mot skatteflykt, särskilt för medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet. |
| --- | --- |

(5a)

I enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis (2) kan den fria rörligheten för kapital, som är en grundläggande princip i EUF-fördraget, begränsas av nationella bestämmelser om detta är berättigat med hänsyn till allmän säkerhet. Hänsyn till allmän säkerhet kan inbegripa kampen mot skatteflykt, särskilt för medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 5b (nytt)

| (5b) | Skatteflykt utgör ett inkomstbortfall, som kan motsvara eller till och med överstiga beloppet för det finansiella stödet från en eller flera medlemsstater, IMF, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, europeiska finansiella stabilitetsmekanismen eller europeiska stabilitetsmekanismen, och som i första hand beror på att den nationella skattepolitiken inte genomförs ordentligt. |
| --- | --- |

(5b)

Skatteflykt utgör ett inkomstbortfall, som kan motsvara eller till och med överstiga beloppet för det finansiella stödet från en eller flera medlemsstater, IMF, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, europeiska finansiella stabilitetsmekanismen eller europeiska stabilitetsmekanismen, och som i första hand beror på att den nationella skattepolitiken inte genomförs ordentligt.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 5c (nytt)

| (5c) | På förslag av kommissionen och efter att ha hört Europeiska centralbanken får rådet, i enlighet med artikel 66 i EUF-fördraget, tillåta restriktioner gentemot tredjeländer som är ansvariga för kapitalrörelser som orsakar eller hotar att orsaka allvarliga svårigheter för den ekonomiska och monetära unionens funktion. |
| --- | --- |

(5c)

På förslag av kommissionen och efter att ha hört Europeiska centralbanken får rådet, i enlighet med artikel 66 i EUF-fördraget, tillåta restriktioner gentemot tredjeländer som är ansvariga för kapitalrörelser som orsakar eller hotar att orsaka allvarliga svårigheter för den ekonomiska och monetära unionens funktion.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| (6a) | Medlemsstaterna bör, i enlighet med gällande nationella bestämmelser och praxis, involvera arbetsmarknadens parter och civilsamhällets organisationer i utarbetandet, genomförandet, uppföljningen och utvärderingen av program för tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

(6a)

Medlemsstaterna bör, i enlighet med gällande nationella bestämmelser och praxis, involvera arbetsmarknadens parter och civilsamhällets organisationer i utarbetandet, genomförandet, uppföljningen och utvärderingen av program för tekniskt bistånd.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 7

| (7) | Ett beslut om att en medlemsstat inte följer sitt anpassningsprogram skulle också innebära att utbetalningar eller åtaganden avbryts avseende unionsfonderna i enlighet med artikel 21.6 i förordning (EU) nr XXX om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska fonden för jordbrukets utveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006. |
| --- | --- |

(7)

Ett beslut om att en medlemsstat inte följer sitt anpassningsprogram skulle också innebära att utbetalningar eller åtaganden avbryts avseende unionsfonderna i enlighet med artikel 21.6 i förordning (EU) nr XXX om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska fonden för jordbrukets utveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006.

utgår

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| (7a) | Det kan finnas situationer då skyddet av en medlemsstat mot marknadsvolatiliteten ger ett bättre långsiktigt resultat när det gäller att stabilisera den berörda medlemsstatens ekonomiska situation och dess förmåga att betala sina skulder. I en sådan situation kan en medlemsstat tillfälligt placeras under rättsligt skydd på grundval av ett beslut från kommissionen. Rådet bör kunna upphäva ett sådant beslut från kommissionen med den majoritet som krävs. |
| --- | --- |

(7a)

Det kan finnas situationer då skyddet av en medlemsstat mot marknadsvolatiliteten ger ett bättre långsiktigt resultat när det gäller att stabilisera den berörda medlemsstatens ekonomiska situation och dess förmåga att betala sina skulder. I en sådan situation kan en medlemsstat tillfälligt placeras under rättsligt skydd på grundval av ett beslut från kommissionen. Rådet bör kunna upphäva ett sådant beslut från kommissionen med den majoritet som krävs.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 7b (nytt)

| (7b) | Hänvisningar till finansiellt stöd i denna förordning bör även omfatta finansiellt stöd beviljat i förebyggande syfte, om inte annat uttryckligen anges. |
| --- | --- |

(7b)

Hänvisningar till finansiellt stöd i denna förordning bör även omfatta finansiellt stöd beviljat i förebyggande syfte, om inte annat uttryckligen anges.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 7c (nytt)

| (7c) | Kommissionens beslut att göra en medlemsstat föremål för skärpt övervakning enligt denna förordning bör fattas i nära samarbete med Ekonomiska och finansiella kommittén, Europeiska systemrisknämnden och de berörda Europeiska tillsynsmyndigheterna. Kommissionen bör också samarbeta med Ekonomiska och finansiella kommittén när beslut fattas om en eventuell förlängning av den skärpta övervakningen. |
| --- | --- |

(7c)

Kommissionens beslut att göra en medlemsstat föremål för skärpt övervakning enligt denna förordning bör fattas i nära samarbete med Ekonomiska och finansiella kommittén, Europeiska systemrisknämnden och de berörda Europeiska tillsynsmyndigheterna. Kommissionen bör också samarbeta med Ekonomiska och finansiella kommittén när beslut fattas om en eventuell förlängning av den skärpta övervakningen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1

1.   Genom denna förordning fastställs bestämmelser för att skärpa den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har
  ,
  eller hotas av, allvarliga problem i fråga om finansiell stabilitet och/eller
  som
  mottar
  , eller kan komma att motta
  finansiellt stöd från en eller flera medlemsstater, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska stabilitetsmekanismen eller andra finansiella institut, exempelvis IMF.

1.   Genom denna förordning fastställs bestämmelser för att skärpa den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har
  euron som valuta och som

| — | har,
  eller hotas av, allvarliga problem i fråga om finansiell stabilitet och/eller
  hållbarheten i sina offentliga finanser, med potentiella negativa spridningseffekter till andra medlemsstater i euroområdet, och/eller |
| --- | --- |

—

har,
  eller hotas av, allvarliga problem i fråga om finansiell stabilitet och/eller
  hållbarheten i sina offentliga finanser, med potentiella negativa spridningseffekter till andra medlemsstater i euroområdet, och/eller

| — | begär eller
  mottar finansiellt stöd från en eller flera medlemsstater, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska stabilitetsmekanismen eller andra internationella finansiella institutioner, exempelvis IMF. |
| --- | --- |

—

begär eller
  mottar finansiellt stöd från en eller flera medlemsstater, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska stabilitetsmekanismen eller andra internationella finansiella institutioner, exempelvis IMF.

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  I denna förordning föreskrivs bestämmelser för skärpta nationella budgetregler och för samordning av den ekonomiska politiken.

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Vid tillämpningen av denna förordning ska kommissionen, rådet och medlemsstaterna till fullo respektera artikel 152 i EUF-fördraget, och de rekommendationer som utfärdas enligt denna förordning ska respektera nationell praxis och de nationella systemen för lönebildning. Vid tillämpningen av denna förordning och de rekommendationer som utfärdas enligt denna förordning, ska kommissionen, rådet och medlemsstaterna beakta artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och följaktligen påverkas inte rätten att förhandla om, ingå och tillämpa kollektivavtal samt att vidta kollektiva stridsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a

Skärpta budgetregler och förstärkt ekonomisk samordning

1.
     
  I syfte att bättre samordna planeringen av sina nationella statspappersemissioner ska medlemsstaterna i förväg rapportera sina emissionsplaner till kommissionen och rådet.

2.
     
  För att kunna skapa riktmärken för bästa praxis och verka för en närmare samordnad ekonomisk politik ska medlemsstaterna se till att alla större reformer av den ekonomiska politiken som de planerar att genomföra diskuteras i förväg, och vid behov ska de samordna dessa reformer med de andra medlemsstaterna.

3.
     
  I enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 ska medlemsstaterna se till att de offentliga finanserna är balanserade eller uppvisar överskott på medellång sikt.

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1

1.   Kommissionen
  får
  besluta om skärpt övervakning av en medlemsstat som har allvarliga svårigheter med sin finansiella stabilitet. Den berörda medlemsstaten ska ges möjlighet att
  i förväg
  uttrycka sina åsikter. Kommissionen ska var sjätte månad fatta beslut om den skärpta övervakningen ska fortsätta.

1.   
  På grundval av den senaste fördjupade granskningen i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 och med beaktande av ytterligare objektiva kriterier, däribland varningar från Europeiska systemrisknämnden (ESRB) samt de rapporter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 av den ... [om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet] får
  kommissionen besluta om skärpt övervakning av en medlemsstat som har allvarliga svårigheter med sin finansiella stabilitet.
  Rådet får inom tio dagar från ett sådant beslut upphäva det med kvalificerad majoritet.
  Den berörda medlemsstaten ska ges möjlighet att uttrycka sina åsikter
  innan beslutet fattas
  . Kommissionen ska var sjätte månad fatta beslut om den skärpta övervakningen ska fortsätta.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  När kommissionen beslutar att göra en medlemsstat föremål för skärpt övervakning enligt punkt 1, ska den vederbörligen informera ESRB och vid behov meddela medlemsstaten resultaten av den skärpta övervakningen.

Motivering

Statsskuldkrisen har också påvisat kopplingarna mellan statsskulder och finansiell stabilitet samt bankernas solvens. För att hjälpa ESRB att identifiera systemrisker bör nämnden informeras när en medlemsstat ställs under skärpt övervakning.

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

2.   Kommissionen ska besluta om skärpt övervakning av en medlemsstat som mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte från en eller flera andra stater, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen eller någon annan internationell finansiell institution som IMF. Kommissionen ska
  upprätta en förteckning över berörda instrument för förebyggande finansiellt stöd och hålla den uppdaterad om den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen eller någon annan internationell finansiell institution skulle ändra sin strategi för finansiellt stöd
  .

2.   Kommissionen ska besluta om skärpt övervakning av en medlemsstat som
  begär
  eller mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte från en eller flera andra stater, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten,
  den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen,
  den europeiska stabilitetsmekanismen eller någon annan internationell finansiell institution som IMF.

Kommissionen ska
  offentliggöra alla beslut som fattas enligt punkterna 1 och 2
  .

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 3

3.   Punkt 2 ska
  inte
  gälla medlemsstater som mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte i form av en kreditlika som inte förutsätter att den berörda medlemsstaten antar nya ekonomisk-politiska åtgärder, under förutsättning att krediten inte utnyttjas.

3.   
  Kommissionen får besluta att
  punkt 2
  inte
  ska gälla medlemsstater som mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte i form av en kreditlika som inte förutsätter att den berörda medlemsstaten antar nya ekonomisk-politiska åtgärder, under förutsättning att krediten inte utnyttjas.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Kommissionen ska upprätta en förteckning över de instrument för finansiellt stöd som kan utlösa en skärpt övervakning enligt punkt 2 och ska hålla förteckningen uppdaterad.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

1.   En medlemsstat som står under skärpt övervakning ska i samråd och samarbete med kommissionen, som agerar i samverkan med ECB, anta åtgärder för att komma tillrätta med källorna eller de potentiella källorna till svårigheter.

1.   En medlemsstat som är föremål för skärpt övervakning ska i samråd och samarbete med kommissionen, som agerar i samverkan med ECB,
  den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3), den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (4) och den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (5), (kollektivt kallade de europeiska tillsynsmyndigheterna), ESRB och i förekommande fall IMF,
  anta åtgärder för att komma tillrätta med källorna eller de potentiella källorna till svårigheter
  , med beaktande av alla rekommendationer som har riktats till dem enligt förordningarna (EG) nr 1466/97, (EG) nr 1467/97 eller (EU) nr 1176/2011 om deras nationella reformprogram och deras stabilitets- eller konvergensprogram
  .
  Eurogruppens arbetsgrupp, Ekonomiska och finansiella kommittén, Europaparlamentets ansvariga utskott och den berörda medlemsstatens nationella parlamentet ska informeras om dessa åtgärder.

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Kommissionen ska undersöka potentiella negativa spridningseffekter som genereras av andra medlemsstater, bland annat på området för beskattning. När kommissionen har identifierat sådana negativa spridningseffekter, ska rådet på rekommendation av kommissionen, i enlighet med artikel 121.2 i EUF-fördraget, rikta nödvändiga rekommendationer till de medlemsstater som genererar de negativa spridningseffekterna.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 - inledningen

3.   På begäran från kommissionen ska medlemsstaten under skärpt övervakning göra följande:

3.   På begäran från kommissionen ska medlemsstaten under skärpt övervakning
  i enlighet med artikel 2.1
  göra följande:

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led a

| (a) | Vid de begärda intervallerna
  informera kommissionen, ECB och Europeiska bankmyndigheten (EBA) om den finansiella situationen för de finansiella institut som övervakas av landets tillsynsmyndigheter
  . |
| --- | --- |

(a)

Vid de begärda intervallerna
  informera kommissionen, ECB och Europeiska bankmyndigheten (EBA) om den finansiella situationen för de finansiella institut som övervakas av landets tillsynsmyndigheter
  .

| (a) | Vid de begärda intervallerna
  lämna specificerade uppgifter till de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna, i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010, om utvecklingen i landets finansiella system, tillsammans med en analys av resultaten av de stresstester och känslighetsanalyser som utförts enligt led b. På grundval av de slutsatser som dragits på grundval av de indikatorer som ingår i resultattavlan för makroekonomiska obalanser, ska de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna, i samverkan med ESRB, utarbeta en bedömning av den potentiella sårbarheten i det finansiella systemet och vidarebefordra denna bedömning till kommissionen vid de tidsintervaller som kommissionen anger och till ECB. |
| --- | --- |

(a)

Vid de begärda intervallerna
  lämna specificerade uppgifter till de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna, i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010, om utvecklingen i landets finansiella system, tillsammans med en analys av resultaten av de stresstester och känslighetsanalyser som utförts enligt led b. På grundval av de slutsatser som dragits på grundval av de indikatorer som ingår i resultattavlan för makroekonomiska obalanser, ska de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna, i samverkan med ESRB, utarbeta en bedömning av den potentiella sårbarheten i det finansiella systemet och vidarebefordra denna bedömning till kommissionen vid de tidsintervaller som kommissionen anger och till ECB.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led b

| (b) | Under övervakning av
  EBA
  utföra stresstester eller känslighetsanalyser för att bedöma
  banksektorns
  motståndskraft mot makroekonomiska och finansiella chocker, enligt kommissionens och ECB:s anvisningar
  . Medlemsstaterna ska delge kommissionen och ECB resultaten
  . |
| --- | --- |

(b)

Under övervakning av
  EBA
  utföra stresstester eller känslighetsanalyser för att bedöma
  banksektorns
  motståndskraft mot makroekonomiska och finansiella chocker, enligt kommissionens och ECB:s anvisningar
  . Medlemsstaterna ska delge kommissionen och ECB resultaten
  .

| (b) | Under övervakning av
  de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna
  utföra stresstester eller känslighetsanalyser för att bedöma
  den finansiella sektorns
  motståndskraft mot makroekonomiska och finansiella chocker, enligt kommissionens och ECB:s anvisningar
  i samråd med de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna och ESRB
  . |
| --- | --- |

(b)

Under övervakning av
  de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna
  utföra stresstester eller känslighetsanalyser för att bedöma
  den finansiella sektorns
  motståndskraft mot makroekonomiska och finansiella chocker, enligt kommissionens och ECB:s anvisningar
  i samråd med de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna och ESRB
  .

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led c

| (c) | Låta sin tillsynskapacitet av
  banksektorn
  regelbundet bedömas inom ramen för en expertgranskning utförd av
  EBA
  . |
| --- | --- |

(c)

Låta sin tillsynskapacitet av
  banksektorn
  regelbundet bedömas inom ramen för en expertgranskning utförd av
  EBA
  .

| (c) | Låta sin tillsynskapacitet av
  den finansiella sektorn
  regelbundet bedömas inom ramen för en expertgranskning utförd av
  de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna
  . |
| --- | --- |

(c)

Låta sin tillsynskapacitet av
  den finansiella sektorn
  regelbundet bedömas inom ramen för en expertgranskning utförd av
  de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna
  .

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led d

| (d) | Överföra all information som är nödvändig för övervakning av makroekonomiska obalanser
  enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXX om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
  . |
| --- | --- |

(d)

Överföra all information som är nödvändig för övervakning av makroekonomiska obalanser
  enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXX om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
  .

| (d) | Överföra all information som är nödvändig för övervakning av makroekonomiska obalanser
  i enlighet med förordning (EU) nr 1176/2011
  . |
| --- | --- |

(d)

Överföra all information som är nödvändig för övervakning av makroekonomiska obalanser
  i enlighet med förordning (EU) nr 1176/2011
  .

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  På begäran av kommissionen ska en medlemsstat som är föremål för skärpt övervakning enligt artikel 2.2 göra följande:

| (a) | Vid de begärda intervallerna lämna specificerade uppgifter till kommissionen, ECB och de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna, i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010, om utvecklingen i landets finansiella system, tillsammans med en analys av resultaten av de stresstester och känslighetsanalyser som utförts enligt led b. Konfidentialitet ska gälla för de specificerade uppgifter som mottas av kommissionen, ECB och de berörda ESA-myndigheterna. |
| --- | --- |

(a)

Vid de begärda intervallerna lämna specificerade uppgifter till kommissionen, ECB och de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna, i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010, om utvecklingen i landets finansiella system, tillsammans med en analys av resultaten av de stresstester och känslighetsanalyser som utförts enligt led b. Konfidentialitet ska gälla för de specificerade uppgifter som mottas av kommissionen, ECB och de berörda ESA-myndigheterna.

| (b) | Under övervakning av de berörda ESA-myndigheterna utföra stresstester eller känslighetsanalyser för att bedöma den finansiella sektorns motståndskraft mot makroekonomiska och finansiella chocker, enligt kommissionens och ECB:s anvisningar i samråd med de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna och ESRB. |
| --- | --- |

(b)

Under övervakning av de berörda ESA-myndigheterna utföra stresstester eller känslighetsanalyser för att bedöma den finansiella sektorns motståndskraft mot makroekonomiska och finansiella chocker, enligt kommissionens och ECB:s anvisningar i samråd med de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna och ESRB.

| (c) | Låta sin kapacitet att utöva tillsyn i den finansiella sektorn regelbundet bedömas inom ramen för en särskild inbördes utvärdering utförd av de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

(c)

Låta sin kapacitet att utöva tillsyn i den finansiella sektorn regelbundet bedömas inom ramen för en särskild inbördes utvärdering utförd av de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna.

| (d) | Överföra all information som är nödvändig för övervakning av makroekonomiska obalanser enligt förordning (EU) nr 1176/2011. |
| --- | --- |

(d)

Överföra all information som är nödvändig för övervakning av makroekonomiska obalanser enligt förordning (EU) nr 1176/2011.

Medlemsstater som mottar finansiellt stöd för att rekapitalisera sina finansinstitut ska dessutom rapportera om de villkor som införts för dessa finansinstitut, däribland chefslöner och kreditvillkor som tillämpas i realekonomin.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4

4.   I samarbete med ECB ska kommissionen göra regelbundna kontrollbesök i de medlemsstater som står under skärpt övervakning för att bedöma genomförandet av åtgärderna i
  punkterna 1–3
  . En gång per kvartal ska den informera Ekonomiska och finansiella kommittén om resultaten
  , eller till eventuell underkommitté som den kommittén får utse för det syftet,
  samt framförallt ange om ytterligare åtgärder är nödvändiga. Dessa kontrollbesök ska ersätta den övervakning på plats som anges i artikel 10a.2 i förordning (EG) nr 1467/97.

4.   I samarbete med ECB
  och de berörda europeiska tillsynsmyndigheterna, samt i förekommande fall IMF,
  ska kommissionen göra regelbundna kontrollbesök i de medlemsstater som är föremål för skärpt övervakning för att bedöma genomförandet av åtgärderna i
  punkterna 1, 2, 3 och 3a
  . En gång per kvartal ska den informera Ekonomiska och finansiella kommittén
  och Europaparlamentets ansvariga utskott
  om resultaten samt framför allt ange om ytterligare åtgärder är nödvändiga. Dessa kontrollbesök ska ersätta den övervakning på plats som anges i artikel 10a.2 i förordning (EG) nr 1467/97.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 5

5.   Om kontrollbesöken i punkt 4 visar att ytterligare åtgärder är nödvändiga och att den finansiella situationen i den berörda medlemsstaten
  har betydande negativa effekter på
  euroområdets finansiella stabilitet får rådet, med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen
  ,
  rekommendera den berörda medlemsstaten att söka finansiellt stöd och att förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Rådet kan välja att offentliggöra
  rekommendationen
  .

5.   Om bedömningen efter de kontrollbesök som föreskrivs i punkt 4 visar att ytterligare åtgärder är nödvändiga och att den finansiella
  och ekonomiska
  situationen i den berörda medlemsstaten
  utgör en risk för
  euroområdets finansiella stabilitet
  eller friktionsfria funktion
  får rådet, med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen
  samtidigt

| (a) | rekommendera den berörda medlemsstaten att söka finansiellt stöd och att förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram,
  och |
| --- | --- |

(a)

rekommendera den berörda medlemsstaten att söka finansiellt stöd och att förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram,
  och

| (b) | rekommendera den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller, den europeiska stabilitetsmekanismen att erbjuda finansiellt stöd, underställt lämpliga villkor, i enlighet med denna förordning
  . |
| --- | --- |

(b)

rekommendera den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller, den europeiska stabilitetsmekanismen att erbjuda finansiellt stöd, underställt lämpliga villkor, i enlighet med denna förordning
  .

Rådet får besluta att offentliggöra
  sina rekommendationer
  .

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 5 – stycke 1a (nytt)

Om en medlemsstat ansöker om finansiellt stöd från den europeiska stabilitetsmekanismen i enlighet med punkt 3a, ska de övriga medlemsstaterna göra sitt yttersta för att se till att den europeiska stabilitetsmekanismen snabbt ger stöd till den medlemsstaten.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – led a

| (a) | Det
  berörda
  utskottet
  från
  Europaparlamentet får
  bjuda in representanter från
  medlemsstaten
  för
  att delta i ett åsiktsutbyte. |
| --- | --- |

(a)

Det
  berörda
  utskottet
  från
  Europaparlamentet får
  bjuda in representanter från
  medlemsstaten
  för
  att delta i ett åsiktsutbyte.

| (a) | Det
  ansvariga
  utskottet
  i
  Europaparlamentet får
  ge den berörda
  medlemsstaten
  och kommissionen möjligheten
  att delta i en diskussion. |
| --- | --- |

(a)

Det
  ansvariga
  utskottet
  i
  Europaparlamentet får
  ge den berörda
  medlemsstaten
  och kommissionen möjligheten
  att delta i en diskussion.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – led ba (nytt)

| (ba) | Kommissionen ska i god tid informera Europaparlamentets ansvariga utskott om innehållet i rekommendationen. |
| --- | --- |

(ba)

Kommissionen ska i god tid informera Europaparlamentets ansvariga utskott om innehållet i rekommendationen.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6a (ny)

6a.
     
  Under hela processen får Europaparlamentets ansvariga utskott och parlamentet i den berörda medlemsstaten bjuda in representanter från IMF, ECB och kommissionen för att delta i en ekonomisk dialog om viktiga frågor rörande en väl fungerande ekonomi.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 4

En medlemsstat som
  önskar erhålla
  finansiellt stöd från en eller flera
  stater
  , europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan institution utanför unionens ram ska omedelbart informera rådet, kommissionen och ECB om sina avsikter. Ekonomiska och finansiella kommittén
  , eller en eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet,
  ska efter att ha erhållit en bedömning av kommissionen diskutera medlemsstatens stödbegäran.

En medlemsstat som
  avser att begära
  finansiellt stöd från en eller flera
  andra medlemsstater
  , europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan institution utanför unionens ram ska omedelbart informera
  Europaparlamentet,
  rådet, kommissionen och ECB om sina avsikter. Ekonomiska och finansiella kommittén ska efter att ha erhållit en bedömning av kommissionen diskutera medlemsstatens stödbegäran
  i syfte att bland annat granska de möjligheter som är tillgängliga inom ramen för unionens eller euroområdets befintliga finansieringsinstrument innan den berörda medlemsstaten vänder sig till potentiella långivare
  .

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 5

Om finansiellt stöd begärs från europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller europeiska stabilitetsmekanismen
  ,
  ska kommissionen i samverkan med ECB och, om det är möjligt, IMF, utarbeta en analys av hur hållbar den berörda medlemsstatens offentliga skuld är. Analysen ska även omfatta medlemsstatens förmåga att betala tillbaka det eventuella finansiella stödet och ska skickas till Ekonomiska och finansiella kommittén
  eller en eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet.

Om finansiellt stöd begärs från europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten
  , europeiska finansiella stabilitetsmekanismen
  eller europeiska stabilitetsmekanismen ska kommissionen i samverkan med ECB och, om det är möjligt
  och lämpligt
  , IMF, utarbeta en analys av hur hållbar den berörda medlemsstatens offentliga skuld är
  och vilka de faktiska eller potentiella finansieringsbehoven är
  . Analysen ska även omfatta
  konsekvenserna av ett makroekonomiskt anpassningsprogram på
  medlemsstatens förmåga att betala tillbaka det eventuella finansiella stödet och ska skickas till Ekonomiska och finansiella kommittén.

Bedömningen av den offentliga skuldens hållbarhet ska baseras på försiktiga makroekonomiska prognoser och budgetprognoser, som tagits fram med hjälp av den mest aktuella informationen, och på lämpligt sätt beakta slutsatserna i den rapport som avses i artikel 3.3 a och de övervakningsuppgifter som utförs i enlighet med artikel 3.3 b. Prognoserna ska bedöma konsekvenserna av makroekonomiska och finansiella chocker och ogynnsam utveckling för den offentliga skuldens hållbarhet.

Kommissionen ska offentliggöra den metodik, de underliggande ekonomiska och ekonometriska modeller som använts samt antaganden, tillsammans med en uppskattning av det potentiella resultatet och de makroekonomiska multiplikatoreffekterna och alla andra relevanta parametrar som bildar underlag för bedömningen av den offentliga skuldens hållbarhet.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

1.   En medlemsstat som får stöd från en eller flera medlemsstater, IMF, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller europeiska stabilitetsmekanismen ska i samråd med kommissionen, som samverkar med ECB, utarbeta ett utkast till makroekonomiskt anpassningsprogram som syftar till att återgå till en sund och hållbar ekonomisk och finansiell situation och till att återställa landets förmåga att helt och hållet finansiera sig på de finansiella marknaderna. I utkastet ska man ta hänsyn till de rekommendationer som riktas till den berörda medlemsstaten enligt artiklarna 121, 126 och/eller 148 i fördraget, och medlemsstatens åtgärder för att följa dem, men samtidigt sträva efter att bredda, förstärka och fördjupa de nödvändiga politiska insatserna.

1.   En medlemsstat som
  begär eller
  får stöd från en eller flera medlemsstater, IMF, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten
  , europeiska finansiella stabilitetsmekanismen
  eller europeiska stabilitetsmekanismen ska i samråd med kommissionen, som samverkar med ECB
  och, i förekommande fall, IMF
  , utarbeta ett utkast till makroekonomiskt anpassningsprogram som
  ska bygga på och ersätta alla program för ekonomiskt partnerskap i enlighet med förordning (EU) nr .../2012 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet och också inbegripa de årliga målen för de offentliga finanserna. Utkastet till makroekonomiskt anpassningsprogram ska behandla de specifika riskerna från denna medlemsstat för euroområdets finansiella stabilitet och ska syfta till att snabbt
  återgå till en sund och hållbar ekonomisk och finansiell situation och till att återställa landets förmåga att helt och hållet finansiera sig på de finansiella marknaderna. Utkastet
  till makroekonomiskt anpassningsprogram ska bygga på bedömningen av den offentliga skuldens hållbarhet och
  ska ta hänsyn till de rekommendationer som riktas till den berörda medlemsstaten enligt artiklarna 121, 126 och/eller 148 i
  EUF-fördraget
  , och medlemsstatens åtgärder för att följa dem, men samtidigt sträva efter att bredda, förstärka och fördjupa de nödvändiga politiska insatserna.
  Utkastet till det makroekonomiska anpassningsprogrammet ska respektera praxis och system för lönebildning och för arbetsmarknadsrelationer i unionen, och ska när detta är möjligt beakta den berörda medlemsstatens nationella reformprogram inom ramen för unionens strategi för tillväxt och sysselsättning. Utkasten till makroekonomiska anpassningsprogram ska till fullo respektera artikel 151 i EUF-fördraget och artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  En medlemsstat som utarbetar ett utkast till makroekonomiskt anpassningsprogram enligt punkt 1 ska i samråd med kommissionen fastställa ett uppdaterat partnerskapsprogram i syfte att skapa nödvändiga förutsättningar för att uppnå hållbara offentliga finanser.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

2.   
  Rådet ska godkänna
  anpassningsprogrammet
  genom beslut med kvalificerad majoritet och på förslag av kommissionen
  .

2.   
  Kommissionen ska bedöma utkastet till det makroekonomiska
  anpassningsprogrammet
  inom en vecka från det att programmet lagts fram
  .

Om kommissionen anser att utkastet till makroekonomiskt anpassningsprogram är tillräckligt ska den godkänna det. Rådet får inom tio dagar från ett sådant beslut upphäva det med kvalificerad majoritet.

Om kommissionen anser att åtgärderna eller tidsplanen i utkastet till makroekonomiskt anpassningsprogram är otillräckliga, ska den utfärda en rekommendation till medlemsstaten om att inom en vecka lägga fram ett nytt utkast till makroekonomiskt anpassningsprogram och ange skälen till att det ursprungliga programmet är otillräckligt. Utkastet till makroekonomiskt anpassningsprogram ska, utom i brådskande fall, ligga till grund för varje samförståndsavtal, program eller teknisk överenskommelse som ingås med relevanta parter som tillhandahåller finansiellt stöd. Samstämmighet mellan de olika relevanta dokumenten avseende det finansiella stödet och de uppdaterade versionerna av utkastet till det makroekonomiska anpassningsprogrammet samt samstämmigheten med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjerna ska vederbörligen påvisas. Rådet får inom tio dagar från kommissionens beslut upphäva det med kvalificerad majoritet.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Kommissionen och rådet ska övervaka genomförandet av anpassningsprogrammet och de därmed förenliga årliga budgetplanerna.

Den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna måste vara samstämd för ett land som har euro som valuta och som omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogram för att undvika dubbla rapporteringsskyldigheter.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

3.   I samverkan med ECB ska kommissionen övervaka hur genomförandet av anpassningsprogrammet fortlöper och var tredje månad informera Ekonomiska och finansiella kommittén
  eller en eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet
  . Den berörda medlemsstaten ska samarbeta fullt ut med kommissionen. Framförallt ska medlemsstaten förse kommissionen med all information
  den
  anser sig behöva för att kunna övervaka programmet. Artikel 3.3 ska tillämpas.

3.   I samverkan med ECB ska kommissionen övervaka hur genomförandet av anpassningsprogrammet fortlöper och var tredje månad informera Ekonomiska och finansiella kommittén. Den berörda medlemsstaten ska samarbeta fullt ut med kommissionen
  och ECB
  . Framförallt ska medlemsstaten förse kommissionen
  och ECB
  med all information
  de
  anser sig behöva för att kunna övervaka programmet. Artikel 3.3 ska tillämpas.
  Vid otillräckligt samarbete får rådet, på förslag från kommissionen, offentligt rekommendera den berörda medlemsstaten att vidta de åtgärder som ålagts den.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4

4.   I samverkan med ECB ska kommissionen tillsammans med medlemsstaten undersöka vilka ändringar som kan behövas av anpassningsprogrammet
  . Rådet ska, på förslag av
  kommissionen
  och genom beslut med kvalificerad majoritet,
  besluta om eventuella ändringar av anpassningsprogrammet.

4.   I samverkan med ECB
  och, när detta är lämpligt, IMF
  ska kommissionen tillsammans med medlemsstaten undersöka vilka ändringar
  och uppdateringar
  som kan behövas av anpassningsprogrammet
  i syfte att på lämpligt sätt beakta bland annat alla betydande skillnader mellan makroekonomiska prognoser och uppnått resultat, inbegripet möjliga konsekvenser av anpassningsprogrammet, negativa spridningseffekter samt makroekonomiska och finansiella chocker
  . Kommissionen
  ska
  besluta om eventuella ändringar av
  det makroekonomiska
  anpassningsprogrammet.
  Rådet får inom tio dagar från ett sådant beslut upphäva det med kvalificerad majoritet.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Den berörda medlemsstaten ska i nära samarbete med kommissionen vidta alla åtgärder som krävs för att uppmuntra privata investerare att bibehålla sin totala exponering på frivillig basis.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 5

5.   Om övervakningen enligt punkt 3 avslöjar betydande avvikelser från det makroekonomiska anpassningsprogrammet får
  rådet, på förslag av
  kommissionen
  och genom beslut med kvalificerad majoritet, fastslå
  att medlemsstaten inte uppfyller de politiska kraven i anpassningsprogrammet.

5.   Om övervakningen enligt punkt 3 avslöjar betydande avvikelser från det makroekonomiska anpassningsprogrammet, får kommissionen
  besluta
  att medlemsstaten inte uppfyller de politiska kraven i anpassningsprogrammet.
  Kommissionen ska i sitt beslut uttryckligen ta hänsyn till om de betydande avvikelserna beror på omständigheter som inte ligger inom den berörda medlemsstatens kontroll. Rådet får inom tio dagar från antagandet av ett sådant beslut upphäva det med kvalificerad majoritet. Kommissionens beslut ska ange skälen till att kraven inte uppfyllts och påvisa att ändringarna i det makroekonomiska anpassningsprogram som avses i punkt 4 är nödvändiga och proportionella.

Det makroekonomiska anpassningsprogrammet ska särskilt beskriva de försiktighetsåtgärder och katastrofplaner som ska antas vid fall av oförutsedd utveckling, såsom exogena chocker.

Det makroekonomiska anpassningsprogrammets finanspolitiska konsolideringsansträngningar ska beakta behovet av att säkerställa tillräckliga medel för grundläggande insatser, såsom utbildning och hälsovård.

När kommissionen fattar ett beslut enligt första stycket ska den berörda medlemsstaten, i nära samarbete med kommissionen och i samverkan med ECB, vidta åtgärder för att undvika oro på marknaderna och skydda finanssektorns funktion.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 6

6.   En medlemsstat som genomför ett anpassningsprogram ska begära tekniskt bistånd från kommissionen om den inte har tillräckliga administrativ kapacitet eller stöter på betydande problem vid genomförandet av anpassningsprogrammet.

6.   En medlemsstat som genomför ett
  makroekonomiskt
  anpassningsprogram ska begära tekniskt bistånd från kommissionen
  , som för detta ändamål får utse expertgrupper tillsammans med medlemsstater och andra europeiska och/eller relevanta internationella institutioner,
  om medlemsstaten inte har tillräcklig administrativ kapacitet eller stöter på betydande problem vid genomförandet av anpassningsprogrammet.
  Målen och medlen för det tekniska biståndet ska uttryckligen beskrivas i de uppdaterade versionerna av det makroekonomiska anpassningsprogrammet. Nationellt egenansvar för genomförandet av det tekniska biståndet ska dessutom säkerställas. Det tekniska biståndet ska bland annat fokusera på att förbättra den offentliga upphandlingen, främja konkurrensen, bekämpa korruptionen och effektivisera skatteindrivningen för att främja finansiell hållbarhet.

Det makroekonomiska anpassningsprogrammet och den åtföljande sociala konsekvensbedömningen ska offentliggöras.

Bedömningen av den offentliga skuldens hållbarhet ska bifogas det makroekonomiska anpassningsprogrammet.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 6a (ny)

6a.
     
  En medlemsstat som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram ska göra en övergripande revision av den utestående skuldbördan i syfte att bland annat utvärdera de orsaker som ledde till uppkomsten av de alltför höga skuldnivåerna samt alla eventuella oegentligheter vid statspappersemissionen.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 7

7.   Det
  berörda
  utskottet
  från
  Europaparlamentet får
  bjuda in representanter från
  medlemsstaten
  för
  att delta i diskussioner om hur genomförandet av anpassningsprogrammet fortlöper.

7.   Det
  ansvariga
  utskottet
  i
  Europaparlamentet får
  erbjuda den berörda
  medlemsstaten
  och kommissionen möjligheten
  att delta i diskussioner om hur genomförandet av anpassningsprogrammet fortlöper.

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 8a (ny)

8a.
     
  Denna artikel gäller inte förebyggande finansiellt stöd eller lån för rekapitalisering av finansinstitut.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 6a (ny)

Artikel 6a

Arbetsmarknadsparternas och civilsamhällets engagemang

Organisationer som företräder arbetsmarknadens parter och civilsamhällets organisationer ska ges möjlighet att uttrycka sina synpunkter om kommissionens offentliga rekommendationer och yttranden enligt denna förordning samt om medlemsstaternas rapporter och förslag till rapporter enligt artiklarna 2–7 i denna förordning. Dessa synpunkter ska offentliggöras.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 6b (ny)

Artikel 6b

Åtgärder för att skydda skatteintäkterna

1.
     
  Den berörda medlemsstaten ska i enlighet med artikel 65 i EUF-fördraget, i nära samarbete med kommissionen och i samverkan med ECB, vidta åtgärder för att förhindra överträdelser av nationella lagar och andra författningar, särskilt i fråga om beskattning.

2.
     
  Den berörda medlemsstaten ska begära att kommissionen lägger fram ett förslag till rådet, i enlighet med artikel 66 i EUF-fördraget, om att vidta skyddsåtgärder för kapitalrörelser till eller från tredje land som orsakar eller hotar att orsaka allvarliga svårigheter för den ekonomiska och monetära unionens funktion. Kommissionen ska samråda med ECB innan den lägger fram sådana förslag.

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 7 – rubriken

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

1.   Anpassningsprogrammet och ändringarna av det som föreskrivs i artikel 6 i denna förordning ska
  anses
  ersätta inlämnande av stabilitetsprogram som föreskrivs i artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.

1.   Det
  makroekonomiska
  anpassningsprogrammet och ändringarna av det som föreskrivs i artikel 6 i denna förordning ska ersätta inlämnande av stabilitetsprogram som föreskrivs i artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led a

| (a) | Det anpassningsprogram som föreskrivs i artikel 6 i denna förordning ska i tillämpliga fall
  anses
  ersätta de rapporter som föreskrivs i artiklarna 3.4 a och 5.1 a i rådets förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(a)

Det anpassningsprogram som föreskrivs i artikel 6 i denna förordning ska i tillämpliga fall
  anses
  ersätta de rapporter som föreskrivs i artiklarna 3.4 a och 5.1 a i rådets förordning (EG) nr 1467/97.

| (a) | Det
  makroekonomiska
  anpassningsprogram som föreskrivs i artikel 6 i denna förordning ska i tillämpliga fall ersätta de rapporter som föreskrivs i artiklarna 3.4 a och 5.1 a i rådets förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(a)

Det
  makroekonomiska
  anpassningsprogram som föreskrivs i artikel 6 i denna förordning ska i tillämpliga fall ersätta de rapporter som föreskrivs i artiklarna 3.4 a och 5.1 a i rådets förordning (EG) nr 1467/97.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led b

| (b) | De årliga målen för de offentliga finanserna i anpassningsprogrammet som föreskrivs i artikel 6.3 i denna förordning ska i tillämpliga fall
  anses
  ersätta de årliga målen för de offentliga finanserna i enlighet med artiklarna 3.4 och 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97 i den nämnda rekommendationen och det nämnda föreläggandet. Om den berörda medlemsstaten är föremål för ett meddelande om korrigering av ett alltför stort underskott som föreskrivs i artikel 126.9 i fördraget, ska det anpassningsprogram som avses i artikel 6.3 i denna förordning
  anses
  ersätta de angivna åtgärder för att bidra till att uppnå målen i föreläggandet i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(b)

De årliga målen för de offentliga finanserna i anpassningsprogrammet som föreskrivs i artikel 6.3 i denna förordning ska i tillämpliga fall
  anses
  ersätta de årliga målen för de offentliga finanserna i enlighet med artiklarna 3.4 och 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97 i den nämnda rekommendationen och det nämnda föreläggandet. Om den berörda medlemsstaten är föremål för ett meddelande om korrigering av ett alltför stort underskott som föreskrivs i artikel 126.9 i fördraget, ska det anpassningsprogram som avses i artikel 6.3 i denna förordning
  anses
  ersätta de angivna åtgärder för att bidra till att uppnå målen i föreläggandet i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97.

| (b) | De årliga målen för de offentliga finanserna i anpassningsprogrammet som föreskrivs i artikel 6.3 i denna förordning ska i tillämpliga fall ersätta de årliga målen för de offentliga finanserna i enlighet med artiklarna 3.4 och 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97 i den nämnda rekommendationen och det nämnda föreläggandet. Om den berörda medlemsstaten är föremål för ett meddelande om korrigering av ett alltför stort underskott som föreskrivs i artikel 126.9 i fördraget, ska det anpassningsprogram som avses i artikel 6.3 i denna förordning ersätta de angivna åtgärderna för att bidra till att uppnå målen i föreläggandet i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(b)

De årliga målen för de offentliga finanserna i anpassningsprogrammet som föreskrivs i artikel 6.3 i denna förordning ska i tillämpliga fall ersätta de årliga målen för de offentliga finanserna i enlighet med artiklarna 3.4 och 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97 i den nämnda rekommendationen och det nämnda föreläggandet. Om den berörda medlemsstaten är föremål för ett meddelande om korrigering av ett alltför stort underskott som föreskrivs i artikel 126.9 i fördraget, ska det anpassningsprogram som avses i artikel 6.3 i denna förordning ersätta de angivna åtgärderna för att bidra till att uppnå målen i föreläggandet i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1467/97.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led c

| (c) | Den övervakning som föreskrivs i artikel 6.3 i denna förordning ska
  anses
  ersätta den övervakning som föreskrivs i artikel 10.1 och artikel 10a i rådets förordning (EG) nr 1467/97 och den övervakning som ligger till grund för eventuella beslut enligt artiklarna 4.2 och 6.2 i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(c)

Den övervakning som föreskrivs i artikel 6.3 i denna förordning ska
  anses
  ersätta den övervakning som föreskrivs i artikel 10.1 och artikel 10a i rådets förordning (EG) nr 1467/97 och den övervakning som ligger till grund för eventuella beslut enligt artiklarna 4.2 och 6.2 i förordning (EG) nr 1467/97.

| (c) | Den övervakning som föreskrivs i artikel 6.3 i denna förordning ska ersätta den övervakning som föreskrivs i artikel 10.1 och artikel 10a i rådets förordning (EG) nr 1467/97 och den övervakning som ligger till grund för eventuella beslut enligt artiklarna 4.2 och 6.2 i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(c)

Den övervakning som föreskrivs i artikel 6.3 i denna förordning ska ersätta den övervakning som föreskrivs i artikel 10.1 och artikel 10a i rådets förordning (EG) nr 1467/97 och den övervakning som ligger till grund för eventuella beslut enligt artiklarna 4.2 och 6.2 i förordning (EG) nr 1467/97.

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 8

En medlemsstat som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram godkänt av rådet i enlighet med artikel 6.2 i denna förordning ska tillfälligt avbryta genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
  XXX
  om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser. Avbrottet ska vara så länge som anpassningsprogrammet pågår.

En medlemsstat som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram godkänt av rådet i enlighet med artikel 6.2 i denna förordning ska tillfälligt avbryta genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  nr 1176/2011
  om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
  , med undantag av de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 3, 4 och 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 beträffande resultattavlan med makroekonomiska och makrofinansiella indikatorer, förvarningsmekanismen och den fördjupade granskningen
  . Avbrottet ska vara så länge som anpassningsprogrammet pågår.

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 9

Den övervakning som avses i artikel 6.3 i denna förordning ska
  anses
  ersätta den övervakning och bedömning av den europeiska terminen för samordning av den ekonomiska politiken som avses i artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken.

Den övervakning som avses i artikel 6.3 i denna förordning ska ersätta den övervakning och bedömning av den europeiska terminen för samordning av den ekonomiska politiken som avses i artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken.
  Avbrottet ska vara så länge som det makroekonomiska anpassningsprogrammet pågår.

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 10

Genomförandet av förordning (EU) nr XXX om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater som har euron som valuta ska tillfälligt avbrytas för en medlemsstat som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram godkänt av rådet i enlighet med artikel 6.2 i denna förordning. Avbrottet ska vara så länge som anpassningsprogrammet pågår.

Genomförandet av förordning (EU) nr XXX om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater som har euron som valuta ska tillfälligt avbrytas för en medlemsstat som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram godkänt av rådet i enlighet med artikel 6.2 i denna förordning
  , med undantag för artiklarna 1–4 i förordning (EU) nr .../2012
  . Avbrottet ska vara så länge som anpassningsprogrammet pågår.

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a

Placering av en medlemsstat under rättsligt skydd

1.
     
  Om åtgärderna i artikel 3.5 inte förmår återställa den finansiella situationen i en medlemsstat och om den medlemsstaten riskerar att drabbas av statsbankrutt eller inställda betalningar får kommissionen efter ha hört rådet anta ett beslut om att placera medlemsstaten under rättsligt skydd. Rådet får inom tio dagar från antagandet av ett sådant beslut upphäva det med enkel majoritet.

2.
     
  Denna artikel syftar till att göra det möjligt för den berörda medlemsstaten att stabilisera sin ekonomiska situation och betala tillbaka sina skulder

Ett beslut om att placera en medlemsstat under rättsligt skydd ska innebära följande:

| (a) | Bestämmelser om slutavräkning eller kredithändelser blir verkningslösa. |
| --- | --- |

(a)

Bestämmelser om slutavräkning eller kredithändelser blir verkningslösa.

| (b) | De tillämpade låneräntorna behålls, och nya lån till medlemsstaten, med undantag för finansiellt stöd enligt artikel 1.1, ska betalas tillbaka som en prioritet. |
| --- | --- |

(b)

De tillämpade låneräntorna behålls, och nya lån till medlemsstaten, med undantag för finansiellt stöd enligt artikel 1.1, ska betalas tillbaka som en prioritet.

| (c) | Den berörda medlemsstatens fordringsägare ska anmäla sig till kommissionen inom två månader från det att beslutet om att placera medlemsstaten under rättsligt skydd publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Om en sådan anmälan inte görs, stryks deras fordringar. |
| --- | --- |

(c)

Den berörda medlemsstatens fordringsägare ska anmäla sig till kommissionen inom två månader från det att beslutet om att placera medlemsstaten under rättsligt skydd publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Om en sådan anmälan inte görs, stryks deras fordringar.

| (d) | Myndigheterna i den berörda medlemsstaten ska genomföra de åtgärder som rekommenderas inom ramen för det tekniska bistånd som föreskrivs i artikel 6.6 och lämna in en plan för återhämtning och skuldreglering till kommissionen för godkännande. |
| --- | --- |

(d)

Myndigheterna i den berörda medlemsstaten ska genomföra de åtgärder som rekommenderas inom ramen för det tekniska bistånd som föreskrivs i artikel 6.6 och lämna in en plan för återhämtning och skuldreglering till kommissionen för godkännande.

3.
     
  Denna artikel ska tillämpas från och med 2017.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1

1.   En medlemsstat ska övervakas efter programtidens slut så länge som minst 75 % av det finansiella stöd som erhållits från en eller flera medlemsstater, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen eller europeiska stabilitetsmekanismen inte har betalats tillbaka.
  Rådet
  får
  , på förslag av kommissionen och genom beslut med kvalificerad majoritet,
  förlänga övervakningen efter programperiodens slut.

1.   En medlemsstat ska övervakas efter programtidens slut så länge som minst 75 % av det finansiella stöd som erhållits från en eller flera medlemsstater, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen eller europeiska stabilitetsmekanismen inte har betalats tillbaka.
  Kommissionen
  får
  besluta att
  förlänga övervakningen efter programperiodens slut.
  Rådet får inom tio dagar från ett sådant beslut upphäva det med kvalificerad majoritet.

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

3.   I samarbete med ECB ska kommissionen regelbundet utföra kontrollbesök i medlemsstat som står under övervakning efter programtidens slut för att bedöma landets ekonomiska och finansiella situation samt situationen för de offentliga finanserna. En gång per halvår ska den informera Ekonomiska och finansiella kommittén om konstaterade resultat, eller till eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet, samt framförallt ange om korrigerande åtgärder är nödvändiga.

3.   I samarbete med ECB ska kommissionen regelbundet utföra kontrollbesök i medlemsstat som står under övervakning efter programtidens slut för att bedöma landets ekonomiska och finansiella situation samt situationen för de offentliga finanserna. En gång per halvår ska den informera
  Europaparlamentets ansvariga utskott,
  Ekonomiska och finansiella kommittén om konstaterade resultat, eller eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet, och
  den berörda medlemsstatens parlament,
  samt framförallt ange om korrigerande åtgärder är nödvändiga.

Europaparlamentets ansvariga utskott får erbjuda den berörda medlemsstaten möjligheten att delta i diskussioner om de framsteg som gjorts under övervakningen efter programtidens slut.

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 4

4.   
  Rådet får, på förslag av
  kommissionen
  och genom beslut med kvalificerad majoritet
  ,
  rekommendera
  medlemsstat som står under övervakning efter programtidens slut
  att
  anta korrigerande åtgärder.

4.   Kommissionen
  får anta en rekommendation om att en
  medlemsstat som står under övervakning efter programtidens slut
  ska
  anta korrigerande åtgärder.
  Rådet får inom tio dagar från utfärdandet av en sådan rekommendation upphäva den med kvalificerad majoritet.

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Den berörda medlemsstatens parlament får inbjuda kommissionen att delta i diskussioner om övervakningen efter programtidens slut.

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 1

I fråga om de åtgärder som avses i
  artiklarna 2.1, 3, 6.2, 6.4 och 11.4
  , får enbart de rådsmedlemmar som företräder medlemsstater som har euron som valuta, och rösten för den rådsmedlem som företräder den berörda medlemsstaten ska inte beaktas.

I fråga om de åtgärder som avses i
  denna förordning
  , får enbart de rådsmedlemmar som företräder medlemsstater som har euron som valuta, och rösten för den rådsmedlem som företräder den berörda medlemsstaten ska inte beaktas.

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 13

Artikel 13

Typer av stöd och lån som inte omfattas av artiklarna 5 och 6

Bestämmelserna i artiklarna 5 och 6 gäller inte förebyggande finansiellt stöd eller lån för att rekapitalisera finansiella institutioner.

utgår

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 13a (ny)

Artikel 13a

Information till Europaparlamentet

Rådet och kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet om tillämpningen av denna förordning.

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 13b (ny)

Artikel 13b

Övergångsbestämmelser

Denna förordning ska tillämpas på medlemsstater som redan omfattas av stödprogram den [datum för förordningens ikraftträdande].

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 13c (ny)

Artikel 13c

Rapport

Senast den 1 januari 2014 och därefter vart femte år ska kommissionen offentliggöra en rapport om tillämpningen av denna förordning.

Rapporten ska innehålla en utvärdering av bland annat

| a) | hur effektiv förordningen är |
| --- | --- |

a)

hur effektiv förordningen är

| b) | vilka framsteg som gjorts för att säkerställa en närmare samordning av den ekonomiska politiken och en varaktig konvergens mellan medlemsstaternas ekonomiska resultat i enlighet med EUF-fördraget, |
| --- | --- |

b)

vilka framsteg som gjorts för att säkerställa en närmare samordning av den ekonomiska politiken och en varaktig konvergens mellan medlemsstaternas ekonomiska resultat i enlighet med EUF-fördraget,

| c) | förordningens bidrag till genomförandet av unionens strategi för tillväxt och sysselsättning, |
| --- | --- |

c)

förordningens bidrag till genomförandet av unionens strategi för tillväxt och sysselsättning,

| d) | det lämpliga i att utvidga tillämpningsområdet för denna förordningen till att omfatta medlemsstater som inte ingår i euroområdet och som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet. |
| --- | --- |

d)

det lämpliga i att utvidga tillämpningsområdet för denna förordningen till att omfatta medlemsstater som inte ingår i euroområdet och som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet.

2.
     
  I tillämpliga fall ska den rapport som avses i punkt 1 åtföljas av ett förslag om ändringar av denna förordning.

3.
     
  Den rapport som avses i punkt 1 ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet.

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0172/2012).

(2)  
  Se målen C-463/00 och C-174/04.

(3)  

  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

(4)  

  EUT L 331, 15.12.2010, s. 48.

(5)  

  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/150

---

Onsdagen den 13 juni 2012Övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet ***I

P7_TA(2012)0243

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 juni 2012 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD)) (1)

2013/C 332 E/32

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 1a (nytt) |
| | (1a) | Enligt artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen vid fastställandet och genomförandet av sin politik och sina insatser beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utslagning samt en hög utbildningsnivå och en hög nivå på skyddet av människors hälsa. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

(1a)

Enligt artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen vid fastställandet och genomförandet av sin politik och sina insatser beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utslagning samt en hög utbildningsnivå och en hög nivå på skyddet av människors hälsa.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten, framförallt förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken, och rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott, som
  utformades för
  att säkra budgetdisciplin i hela unionen, anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora offentliga underskott. Pakten har ytterligare förstärkts av Europaparlamentets och rådets förordning nr .../2011 om ändring av förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken och förordning (EU) nr .../2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott.
  Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet infördes ett system med effektiva, förebyggande och stegvisa kontrollmekanismer i form av finansiella påföljder för de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten, framförallt förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken, och rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott, som
  utformades för
  att säkra budgetdisciplin i hela unionen, anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora offentliga underskott. Pakten har ytterligare förstärkts av Europaparlamentets och rådets förordning nr .../2011 om ändring av förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken och förordning (EU) nr .../2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott.
  Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet infördes ett system med effektiva, förebyggande och stegvisa kontrollmekanismer i form av finansiella påföljder för de medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten, framförallt förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken, och rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott, som
  syftar till
  att säkra budgetdisciplin i hela unionen, anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora offentliga underskott. Förordningarna (EG) nr 1466/97 och 1467/97 har ändrats och stabilitets- och tillväxtpakten har stärkts ytterligare genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1175/2011l (2) och 1177/2011 (3)
  . Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (4) infördes ett system med effektiva, förebyggande och stegvisa kontrollmekanismer i form av finansiella påföljder för de medlemsstater som har euron som valuta.
  I artikel 2-a i förordning (EG) nr 1466/97 fastställs de beståndsdelar som utgör den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten, framförallt förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken, och rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott, som
  syftar till
  att säkra budgetdisciplin i hela unionen, anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora offentliga underskott. Förordningarna (EG) nr 1466/97 och 1467/97 har ändrats och stabilitets- och tillväxtpakten har stärkts ytterligare genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1175/2011l (2) och 1177/2011 (3)
  . Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (4) infördes ett system med effektiva, förebyggande och stegvisa kontrollmekanismer i form av finansiella påföljder för de medlemsstater som har euron som valuta.
  I artikel 2-a i förordning (EG) nr 1466/97 fastställs de beståndsdelar som utgör den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | I enlighet med artikel 2-a i förordning (EG) nr 1466/97 inbegriper den europeiska planeringsterminen utformning och övervakning av genomförandet av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken) i enlighet med artikel 121.2 i EUF-fördraget, utformning och granskning av genomförandet av de riktlinjer avseende sysselsättning som ska beaktas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 148.2 i EUF-fördraget (sysselsättningsriktlinjer), framläggande och bedömning av medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram enligt den förordningen, framläggande och bedömning av medlemsstaternas nationella reformprogram, till stöd för unionens strategi för tillväxt och sysselsättning och som har utarbetats i enlighet med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, med sysselsättningsriktlinjerna och med de allmänna riktlinjer som kommissionen och Europeiska rådet utfärdade i början av den årliga övervakningscykeln samt övervakning för att förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (5). |
| --- | --- |

(2a)

I enlighet med artikel 2-a i förordning (EG) nr 1466/97 inbegriper den europeiska planeringsterminen utformning och övervakning av genomförandet av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken) i enlighet med artikel 121.2 i EUF-fördraget, utformning och granskning av genomförandet av de riktlinjer avseende sysselsättning som ska beaktas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 148.2 i EUF-fördraget (sysselsättningsriktlinjer), framläggande och bedömning av medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram enligt den förordningen, framläggande och bedömning av medlemsstaternas nationella reformprogram, till stöd för unionens strategi för tillväxt och sysselsättning och som har utarbetats i enlighet med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, med sysselsättningsriktlinjerna och med de allmänna riktlinjer som kommissionen och Europeiska rådet utfärdade i början av den årliga övervakningscykeln samt övervakning för att förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (5).

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| (3) | Ändringarna av stabilitets- och tillväxtpakten förbättrar både vägledningen och, i fråga om de medlemsstater som har euron som valuta,
  uppmuntrar
  till
  utarbetande
  och
  tillämpning av
  en försiktig finanspolitik, samtidigt som man undviker alltför stora offentliga underskott. Dessa bestämmelser har skapat ett robustare ramverk på unionsnivå för övervakningen av den ekonomiska politiken i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Ändringarna av stabilitets- och tillväxtpakten förbättrar både vägledningen och, i fråga om de medlemsstater som har euron som valuta,
  uppmuntrar
  till
  utarbetande
  och
  tillämpning av
  en försiktig finanspolitik, samtidigt som man undviker alltför stora offentliga underskott. Dessa bestämmelser har skapat ett robustare ramverk på unionsnivå för övervakningen av den ekonomiska politiken i medlemsstaterna.

| (3) | Ändringarna av stabilitets- och tillväxtpakten förbättrar både vägledningen och, i fråga om de medlemsstater som har euron som valuta,
  leder
  till
  förstärkta
  och
  mer automatiska sanktioner om
  en försiktig finanspolitik
  inte förs
  , samtidigt som man undviker alltför stora offentliga underskott. Dessa bestämmelser har skapat ett robustare ramverk på unionsnivå för övervakningen av den ekonomiska politiken i medlemsstaterna
  , men det finns ett behov av fördjupad samordning av den ekonomiska politiken och incitament för efterlevnad av denna
  . |
| --- | --- |

(3)

Ändringarna av stabilitets- och tillväxtpakten förbättrar både vägledningen och, i fråga om de medlemsstater som har euron som valuta,
  leder
  till
  förstärkta
  och
  mer automatiska sanktioner om
  en försiktig finanspolitik
  inte förs
  , samtidigt som man undviker alltför stora offentliga underskott. Dessa bestämmelser har skapat ett robustare ramverk på unionsnivå för övervakningen av den ekonomiska politiken i medlemsstaterna
  , men det finns ett behov av fördjupad samordning av den ekonomiska politiken och incitament för efterlevnad av denna
  .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| (3a) | Den omarbetade stabilitets- och tillväxtpakten grundar sig på målet om sunda statsfinanser som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt understödd av finansiell stabilitet, för att därigenom bidra till uppnåendet av unionens mål avseende hållbar tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(3a)

Den omarbetade stabilitets- och tillväxtpakten grundar sig på målet om sunda statsfinanser som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt understödd av finansiell stabilitet, för att därigenom bidra till uppnåendet av unionens mål avseende hållbar tillväxt och sysselsättning.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 3b (nytt)

| (3b) | Europeiska rådet antog vid sitt möte den 17 juni 2010 en ny unionsstrategi för tillväxt och sysselsättning i syfte att hjälpa unionen att gå starkare ur krisen och inrikta sin ekonomi på en smart och hållbar tillväxt för alla, med hög sysselsättning av god kvalitet, produktivitet och social sammanhållning. Unionens tillväxt- och sysselsättningsstrategi inbegriper även mål avseende fattigdom, utbildning, innovation och miljö. |
| --- | --- |

(3b)

Europeiska rådet antog vid sitt möte den 17 juni 2010 en ny unionsstrategi för tillväxt och sysselsättning i syfte att hjälpa unionen att gå starkare ur krisen och inrikta sin ekonomi på en smart och hållbar tillväxt för alla, med hög sysselsättning av god kvalitet, produktivitet och social sammanhållning. Unionens tillväxt- och sysselsättningsstrategi inbegriper även mål avseende fattigdom, utbildning, innovation och miljö.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 3c (nytt)

| (3c) | Man måste ägna vederbörlig uppmärksamhet åt unionens strategi för tillväxt och sysselsättning och hur medlemsstaterna genomför denna via sina nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(3c)

Man måste ägna vederbörlig uppmärksamhet åt unionens strategi för tillväxt och sysselsättning och hur medlemsstaterna genomför denna via sina nationella reformprogram.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 4

| (4) | Fördraget medger att särskilda åtgärder antas för euroområdet som går utöver de bestämmelser som gäller för samtliga medlemsstater, för att den ekonomiska och monetära unionen ska fungera smidigt. |
| --- | --- |

(4)

Fördraget medger att särskilda åtgärder antas för euroområdet som går utöver de bestämmelser som gäller för samtliga medlemsstater, för att den ekonomiska och monetära unionen ska fungera smidigt.

| (4) | EUF-fördraget medger att särskilda åtgärder antas för euroområdet som går utöver de bestämmelser som gäller för samtliga medlemsstater, för att den ekonomiska och monetära unionen ska fungera smidigt
  och för att undvika politik i medlemsstaterna som äventyrar detta
  .
  Närhelst det är lämpligt och nödvändigt bör de specifika åtgärder som avses i artikel 136 i EUF-fördraget tillämpas mer aktivt, för att skapa de förutsättningar som krävs för en djupare och mer motståndskraftig integration som bör åtföljas av en starkare demokratisk legitimitet för den ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

(4)

EUF-fördraget medger att särskilda åtgärder antas för euroområdet som går utöver de bestämmelser som gäller för samtliga medlemsstater, för att den ekonomiska och monetära unionen ska fungera smidigt
  och för att undvika politik i medlemsstaterna som äventyrar detta
  .
  Närhelst det är lämpligt och nödvändigt bör de specifika åtgärder som avses i artikel 136 i EUF-fördraget tillämpas mer aktivt, för att skapa de förutsättningar som krävs för en djupare och mer motståndskraftig integration som bör åtföljas av en starkare demokratisk legitimitet för den ekonomiska och monetära unionen.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| (4a) | Sunda offentliga finanser och balanserade budgetar är en förutsättning för ekonomisk och finansiell stabilitet, något som tydligt framgår av statsskuldskrisen som understryker behovet av starka och stabila finanspolitiska ramar. Vidare belyser dagens underskott, som hänger samman med ekonomiernas stagnation, att det behövs reformer snarare än ökade utgifter. |
| --- | --- |

(4a)

Sunda offentliga finanser och balanserade budgetar är en förutsättning för ekonomisk och finansiell stabilitet, något som tydligt framgår av statsskuldskrisen som understryker behovet av starka och stabila finanspolitiska ramar. Vidare belyser dagens underskott, som hänger samman med ekonomiernas stagnation, att det behövs reformer snarare än ökade utgifter.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 4b (nytt)

| (4b) | Medlemsstaterna bör avstå från att anta åtgärder som kan äventyra uppnåendet av EU:s mål inom ramen för den ekonomiska och monetära unionen, särskilt vad gäller praxis att samla på sig skulder vid sidan om den offentliga sektorns konton. |
| --- | --- |

(4b)

Medlemsstaterna bör avstå från att anta åtgärder som kan äventyra uppnåendet av EU:s mål inom ramen för den ekonomiska och monetära unionen, särskilt vad gäller praxis att samla på sig skulder vid sidan om den offentliga sektorns konton.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 5

| (5) | Starka offentliga finanser grundläggs bäst på planeringsstadiet och stora fel bör upptäckas så tidigt som möjligt. Medlemsstaterna bör dra nytta av inte bara de vägledande principerna och målen för de offentliga finanserna, utan även av en synkroniserad övervakning av deras finanspolitik. |
| --- | --- |

(5)

Starka offentliga finanser grundläggs bäst på planeringsstadiet och stora fel bör upptäckas så tidigt som möjligt. Medlemsstaterna bör dra nytta av inte bara de vägledande principerna och målen för de offentliga finanserna, utan även av en synkroniserad övervakning av deras finanspolitik.

| (5) | Starka offentliga finanser
  och en samordnad ekonomisk politik
  grundläggs bäst på planeringsstadiet
  ,
  och stora fel bör upptäckas så tidigt som möjligt. Medlemsstaterna bör dra nytta av inte bara de vägledande principerna och målen för de offentliga finanserna, utan även av en synkroniserad övervakning av deras finanspolitik
  och makroekonomiska politik samt emissioner av statspapper
  .
  I syfte att samordna planeringen av sina emissioner av statspapper bättre måste medlemsstaterna rapportera sina planer avseende emissioner av statspapper på förhand. |
| --- | --- |

(5)

Starka offentliga finanser
  och en samordnad ekonomisk politik
  grundläggs bäst på planeringsstadiet
  ,
  och stora fel bör upptäckas så tidigt som möjligt. Medlemsstaterna bör dra nytta av inte bara de vägledande principerna och målen för de offentliga finanserna, utan även av en synkroniserad övervakning av deras finanspolitik
  och makroekonomiska politik samt emissioner av statspapper
  .
  I syfte att samordna planeringen av sina emissioner av statspapper bättre måste medlemsstaterna rapportera sina planer avseende emissioner av statspapper på förhand.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | Syftet med denna förordning är att inrätta ytterligare mekanismer inom unionen för att samordna och övervaka medlemsstaternas budgetpolitik och ekonomiska politik. Inte desto mindre bör man visa försiktighet under hela processen, och av denna anledning bör inga uppgifter med anknytning till medlemsstaternas planer för emission av statspapper, förnyelse av utestående skulder eller andra relevanta operationer offentliggöras, utan uteslutande användas för intern samordning. Detta motiveras av den potentiella risk som en medlemsstat kan utsättas för om dess finansiella behov kommer till finansmarknadernas kännedom i förväg. |
| --- | --- |

(5a)

Syftet med denna förordning är att inrätta ytterligare mekanismer inom unionen för att samordna och övervaka medlemsstaternas budgetpolitik och ekonomiska politik. Inte desto mindre bör man visa försiktighet under hela processen, och av denna anledning bör inga uppgifter med anknytning till medlemsstaternas planer för emission av statspapper, förnyelse av utestående skulder eller andra relevanta operationer offentliggöras, utan uteslutande användas för intern samordning. Detta motiveras av den potentiella risk som en medlemsstat kan utsättas för om dess finansiella behov kommer till finansmarknadernas kännedom i förväg.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 6

| (6) | Om man fastställer en gemensam budgettidsfrist för medlemsstater som har euron som valuta bör det leda till en bättre synkronisering av förberedandet av nationella budgetar, och därigenom bidra till en effektivare europeisk termin för samordning av budgetpolitiken. En gemensam budgettidsfrist bör ge förstärkta synergieffekter genom att den politiska samordningen underlättas mellan medlemsstater som har euron som valuta och genom att
  rådets
  och
  kommissionens
  rekommendationer integreras i medlemsstaternas förfaranden för budgetantagande. |
| --- | --- |

(6)

Om man fastställer en gemensam budgettidsfrist för medlemsstater som har euron som valuta bör det leda till en bättre synkronisering av förberedandet av nationella budgetar, och därigenom bidra till en effektivare europeisk termin för samordning av budgetpolitiken. En gemensam budgettidsfrist bör ge förstärkta synergieffekter genom att den politiska samordningen underlättas mellan medlemsstater som har euron som valuta och genom att
  rådets
  och
  kommissionens
  rekommendationer integreras i medlemsstaternas förfaranden för budgetantagande.

| (6) | Om man fastställer en gemensam budgettidsfrist för medlemsstater som har euron som valuta bör det leda till en bättre synkronisering av förberedandet av nationella budgetar, och därigenom bidra till en effektivare europeisk termin för samordning av budgetpolitiken
  och den ekonomiska politiken
  . En gemensam budgettidfrist bör ge förstärkta synergieffekter genom att den politiska samordningen underlättas mellan medlemsstater som har euron som valuta och genom att
  de landsspecifika politiska rekommendationerna, de nationella reformprogrammen
  och
  stabilitets- och konvergensprogrammen samt de
  rekommendationer
  som bygger på analysen av de makroekonomiska obalanserna
  integreras i medlemsstaternas förfaranden för budgetantagande. |
| --- | --- |

(6)

Om man fastställer en gemensam budgettidsfrist för medlemsstater som har euron som valuta bör det leda till en bättre synkronisering av förberedandet av nationella budgetar, och därigenom bidra till en effektivare europeisk termin för samordning av budgetpolitiken
  och den ekonomiska politiken
  . En gemensam budgettidfrist bör ge förstärkta synergieffekter genom att den politiska samordningen underlättas mellan medlemsstater som har euron som valuta och genom att
  de landsspecifika politiska rekommendationerna, de nationella reformprogrammen
  och
  stabilitets- och konvergensprogrammen samt de
  rekommendationer
  som bygger på analysen av de makroekonomiska obalanserna
  integreras i medlemsstaternas förfaranden för budgetantagande.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| (6a) | Det är viktigt att den gemensamma budgettidfristen är i överensstämmelse med medlemsstaternas budgetramar. Annars riskerar ett yttrande från kommissionen om en medlemsstats utkast till budgetplan att sakna demokratisk legitimitet inför denna medlemsstats parlament. |
| --- | --- |

(6a)

Det är viktigt att den gemensamma budgettidfristen är i överensstämmelse med medlemsstaternas budgetramar. Annars riskerar ett yttrande från kommissionen om en medlemsstats utkast till budgetplan att sakna demokratisk legitimitet inför denna medlemsstats parlament.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 6b (nytt)

| (6b) | När budgeten inte antagits senast den 31 december, såsom föreskrivs i denna förordning, bör det finnas förfaranden för en provisorisk budget för att säkerställa att regeringen fortfarande kan utföra sina grundläggande uppgifter. |
| --- | --- |

(6b)

När budgeten inte antagits senast den 31 december, såsom föreskrivs i denna förordning, bör det finnas förfaranden för en provisorisk budget för att säkerställa att regeringen fortfarande kan utföra sina grundläggande uppgifter.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 7

| (7) | Det finns klara belägg för att
  regelbaserade finanspolitiska ramverk
  är effektiva
  i fråga om att stödja en sund och hållbar finanspolitik. Införandet av nationella finanspolitiska regler som är förenliga med de budgetmål som satts på unionsnivå bör i stor utsträckning bidra till att stabilitets- och tillväxtpakten följs. Medlemsstaterna bör framförallt införa regler
  för strukturell budgetbalans varigenom huvudprinciperna i unionens finanspolitiska ramverk införlivas i nationell lagstiftning. Införlivandet bör kopplas till bindande regler, helst av konstitutionell natur, för att visa nationella myndigheters starka engagemang när det gäller stabilitets- och tillväxtpakten
  . |
| --- | --- |

(7)

Det finns klara belägg för att
  regelbaserade finanspolitiska ramverk
  är effektiva
  i fråga om att stödja en sund och hållbar finanspolitik. Införandet av nationella finanspolitiska regler som är förenliga med de budgetmål som satts på unionsnivå bör i stor utsträckning bidra till att stabilitets- och tillväxtpakten följs. Medlemsstaterna bör framförallt införa regler
  för strukturell budgetbalans varigenom huvudprinciperna i unionens finanspolitiska ramverk införlivas i nationell lagstiftning. Införlivandet bör kopplas till bindande regler, helst av konstitutionell natur, för att visa nationella myndigheters starka engagemang när det gäller stabilitets- och tillväxtpakten
  .

| (7) | Effektiva
  regelbaserade finanspolitiska ramverk
  kan vara betydelsefulla
  i fråga om att stödja en sund och hållbar finanspolitik. Införandet av nationella finanspolitiska regler som är förenliga med de budgetmål
  och ekonomiska mål
  som satts på unionsnivå
  och som inbegriper en definition av exceptionella omständigheter och allvarlig ekonomisk nedgång
  bör i stor utsträckning bidra till att stabilitets- och tillväxtpakten
  varaktigt
  följs. Medlemsstaterna bör framförallt införa
  en mekanism som ska utlösas i händelse av betydande avvikelser från det medelfristiga målet eller från anpassningsbanan mot detsamma, i syfte att säkerställa en återgång till det medelfristiga målet inom en skälig tid. Det är viktigt att dessa
  regler
  omfattar den offentliga sektorn som helhet och är av bindande slag eller av annat slag som garanterat efterlevs fullt ut genom de nationella budgetförfarandena som helhet
  . |
| --- | --- |

(7)

Effektiva
  regelbaserade finanspolitiska ramverk
  kan vara betydelsefulla
  i fråga om att stödja en sund och hållbar finanspolitik. Införandet av nationella finanspolitiska regler som är förenliga med de budgetmål
  och ekonomiska mål
  som satts på unionsnivå
  och som inbegriper en definition av exceptionella omständigheter och allvarlig ekonomisk nedgång
  bör i stor utsträckning bidra till att stabilitets- och tillväxtpakten
  varaktigt
  följs. Medlemsstaterna bör framförallt införa
  en mekanism som ska utlösas i händelse av betydande avvikelser från det medelfristiga målet eller från anpassningsbanan mot detsamma, i syfte att säkerställa en återgång till det medelfristiga målet inom en skälig tid. Det är viktigt att dessa
  regler
  omfattar den offentliga sektorn som helhet och är av bindande slag eller av annat slag som garanterat efterlevs fullt ut genom de nationella budgetförfarandena som helhet
  .

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| (7a) | Omfattningen av statsskuldsättningen i unionen är en mycket viktig utmaning som man måste ta itu med om ekonomin ska återgå till en stabil och motståndskraftig tillväxttrend, på kort sikt såväl som på lång sikt. Det kommer att ta lång tid innan den genomsnittliga skuldsättningsnivån hos medlemsstaterna åter hamnar på den 60-procentsbana som föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten. Uppnående av budgetmålen på medellång sikt är en avgörande förutsättning i detta sammanhang, medan ett avsteg från dem skulle kunna ge upphov till skenande räntor, vilket i sin tur skulle hota tillväxten och återhämtningen. |
| --- | --- |

(7a)

Omfattningen av statsskuldsättningen i unionen är en mycket viktig utmaning som man måste ta itu med om ekonomin ska återgå till en stabil och motståndskraftig tillväxttrend, på kort sikt såväl som på lång sikt. Det kommer att ta lång tid innan den genomsnittliga skuldsättningsnivån hos medlemsstaterna åter hamnar på den 60-procentsbana som föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten. Uppnående av budgetmålen på medellång sikt är en avgörande förutsättning i detta sammanhang, medan ett avsteg från dem skulle kunna ge upphov till skenande räntor, vilket i sin tur skulle hota tillväxten och återhämtningen.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 8

| (8) | Partiska och orealistiska makroekonomiska och budgetmässiga prognoser kan allvarligt hämma budgetplaneringens effektivitet och följaktligen försämra budgetdisciplinen. Prognoser från oberoende organ kan ge opartiska och realistiska makroekonomiska prognoser. |
| --- | --- |

(8)

Partiska och orealistiska makroekonomiska och budgetmässiga prognoser kan allvarligt hämma budgetplaneringens effektivitet och följaktligen försämra budgetdisciplinen. Prognoser från oberoende organ kan ge opartiska och realistiska makroekonomiska prognoser.

| (8) | Partiska och orealistiska makroekonomiska och budgetmässiga prognoser kan allvarligt hämma budgetplaneringens effektivitet och följaktligen försämra budgetdisciplinen. Prognoser från oberoende
  och tekniskt kompetenta
  organ
  som är självständiga gentemot medlemsstatens finanspolitiska myndigheter och som uppfyller de minimikrav som fastställs i bilaga I
  kan ge opartiska och realistiska makroekonomiska prognoser
  så snart deras jämförbarhet och samstämdhet har fastställts
  . |
| --- | --- |

(8)

Partiska och orealistiska makroekonomiska och budgetmässiga prognoser kan allvarligt hämma budgetplaneringens effektivitet och följaktligen försämra budgetdisciplinen. Prognoser från oberoende
  och tekniskt kompetenta
  organ
  som är självständiga gentemot medlemsstatens finanspolitiska myndigheter och som uppfyller de minimikrav som fastställs i bilaga I
  kan ge opartiska och realistiska makroekonomiska prognoser
  så snart deras jämförbarhet och samstämdhet har fastställts
  .

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 9

| (9) | Denna gradvis skärpta övervakning kompletterar
  ytterligare
  bestämmelserna i stabilitets- och stabilitetspakten och skärper övervakningen av
  budgetdisciplinen
  i de medlemsstater som har euro som valuta. En stegvis skärpt övervakning bör bidra till bättre budgetresultat vilket gynnar alla medlemsstater med euro som valuta. Som del av ett gradvist skärpt förfarande är en närmare övervakning särskilt värdefull för medlemsstater som har alltför stort underskott i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(9)

Denna gradvis skärpta övervakning kompletterar
  ytterligare
  bestämmelserna i stabilitets- och stabilitetspakten och skärper övervakningen av
  budgetdisciplinen
  i de medlemsstater som har euro som valuta. En stegvis skärpt övervakning bör bidra till bättre budgetresultat vilket gynnar alla medlemsstater med euro som valuta. Som del av ett gradvist skärpt förfarande är en närmare övervakning särskilt värdefull för medlemsstater som har alltför stort underskott i de offentliga finanserna.

| (9) | Denna gradvis skärpta övervakning
  och samordning fullbordar ytterligare den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken,
  kompletterar bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten och skärper övervakningen av
  budgetens och finansernas soliditet och den ekonomiska konvergensen
  i de medlemsstater som har euro som valuta. En stegvis skärpt övervakning bör bidra till bättre budgetresultat
  och ekonomiska resultat,
  vilket gynnar alla medlemsstater med euro som valuta
  utan att skapa onödig byråkrati
  . Som del av ett gradvist skärpt förfarande är en närmare övervakning särskilt värdefull för medlemsstater som har alltför stort underskott i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(9)

Denna gradvis skärpta övervakning
  och samordning fullbordar ytterligare den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken,
  kompletterar bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten och skärper övervakningen av
  budgetens och finansernas soliditet och den ekonomiska konvergensen
  i de medlemsstater som har euro som valuta. En stegvis skärpt övervakning bör bidra till bättre budgetresultat
  och ekonomiska resultat,
  vilket gynnar alla medlemsstater med euro som valuta
  utan att skapa onödig byråkrati
  . Som del av ett gradvist skärpt förfarande är en närmare övervakning särskilt värdefull för medlemsstater som har alltför stort underskott i de offentliga finanserna.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 10

| (10) | Som statsskuldkrisen och framförallt behovet av att införa gemensamma finansiella säkerhetsmekanismer visade, påverkar finanspolitiken i
  medlemsstater som har euro som valuta
  övriga länder i samma valutaområde i allt större utsträckning
  . Medlemsstater som har euro som valuta bör samråda med kommissionen och övriga medlemsstater som också har euro som valuta innan de antar en större reformplan av finanspolitiken som kan ha spridningseffekter, så att det ges möjligheter till en bedömning av eventuell påverkan på euroområdet. De bör betrakta sina budgetplaner som av gemensamt intresse och lämna in dem till kommissionen i övervakningssyfte innan de blir bindande.
  I nödvändiga fall bör
  kommissionen kunna anta ett yttrande om utkastet till budgetplan som medlemsstater
  och framförallt budgetmyndigheterna
  bör uppmanas att beakta vid antagandet av budgetlagen. Genom ett sådant yttrande säkerställs att unionens riktlinjer på budgetområdet integreras på lämpligt sätt i medlemsstaternas förberedande budgetarbete. Yttrandet bör framförallt innehålla en bedömning av om budgetplanerna på avsett sätt beaktar de rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska terminen på budgetområdet. Kommissionen bör vara beredd att presentera sitt yttrande för den berörda medlemsstatens parlament. Bedömningen, som ledde till beslut att låta den berörda medlemsstaten omfattas av ett förfarande vid alltför stora underskott, ska omfatta i vilken utsträckning detta yttrande har beaktats, om, och i så fall när, villkoren är uppfyllda. Om medlemsstaten inte följt upp den tidiga vägledningen från kommissionen ska det anses som en försvårande omständighet. Baserat på kommissionens övergripande bedömning av budgetplanerna, bör eurogruppen diskutera budgetsituationen och utsikterna för euroområdet. |
| --- | --- |

(10)

Som statsskuldkrisen och framförallt behovet av att införa gemensamma finansiella säkerhetsmekanismer visade, påverkar finanspolitiken i
  medlemsstater som har euro som valuta
  övriga länder i samma valutaområde i allt större utsträckning
  . Medlemsstater som har euro som valuta bör samråda med kommissionen och övriga medlemsstater som också har euro som valuta innan de antar en större reformplan av finanspolitiken som kan ha spridningseffekter, så att det ges möjligheter till en bedömning av eventuell påverkan på euroområdet. De bör betrakta sina budgetplaner som av gemensamt intresse och lämna in dem till kommissionen i övervakningssyfte innan de blir bindande.
  I nödvändiga fall bör
  kommissionen kunna anta ett yttrande om utkastet till budgetplan som medlemsstater
  och framförallt budgetmyndigheterna
  bör uppmanas att beakta vid antagandet av budgetlagen. Genom ett sådant yttrande säkerställs att unionens riktlinjer på budgetområdet integreras på lämpligt sätt i medlemsstaternas förberedande budgetarbete. Yttrandet bör framförallt innehålla en bedömning av om budgetplanerna på avsett sätt beaktar de rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska terminen på budgetområdet. Kommissionen bör vara beredd att presentera sitt yttrande för den berörda medlemsstatens parlament. Bedömningen, som ledde till beslut att låta den berörda medlemsstaten omfattas av ett förfarande vid alltför stora underskott, ska omfatta i vilken utsträckning detta yttrande har beaktats, om, och i så fall när, villkoren är uppfyllda. Om medlemsstaten inte följt upp den tidiga vägledningen från kommissionen ska det anses som en försvårande omständighet. Baserat på kommissionens övergripande bedömning av budgetplanerna, bör eurogruppen diskutera budgetsituationen och utsikterna för euroområdet.

| (10) | Medlemsstater som har euro som valuta
  orsakar eller påverkas av spridningseffekter genom finanspolitiken och den makroekonomiska politiken
  .
  Spridningseffekterna bör därför fastställas och hanteras inom ramen för landsspecifika övervakningsförfaranden samt inom den övergripande bedömningen av budgetsituationen och utsikterna i euroområdet som helhet. Bedömningen ska, utifrån varje land, fastställa de eventuella negativa spridningseffekter på hållbarheten hos de offentliga finanserna i medlemsstaterna som härstammar från landets privata sektor eller andra medlemsstater. Statsskuldskrisen har även visat på kopplingarna mellan statsskuld, finansiell stabilitet och bankernas betalningsförmåga.
  Medlemsstater som har euro som valuta bör samråda med kommissionen och övriga medlemsstater som också har euro som valuta innan de antar en större plan för reform av
  den ekonomiska politiken och
  finanspolitiken som kan ha spridningseffekter, så att det ges möjligheter till en bedömning av eventuell påverkan på euroområdet. De bör betrakta sina
  ekonomiska planer och sina
  budgetplaner som av gemensamt intresse och lämna in dem till kommissionen i övervakningssyfte innan de blir bindande. Kommissionen
  bör så fort som möjligt och senast den 15 november
  kunna anta ett yttrande om utkastet till budgetplan som medlemsstater bör uppmanas att beakta vid antagandet av budgetlagen. Genom ett sådant yttrande säkerställs att unionens riktlinjer på
  det ekonomiska området och på
  budgetområdet integreras på lämpligt sätt i medlemsstaternas förberedande budgetarbete. Yttrandet bör framförallt innehålla en bedömning av om budgetplanerna på avsett sätt beaktar de rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska terminen på
  det ekonomiska området och på
  budgetområdet
  (landsspecifika politiska rekommendationer)
  .
  I detta sammanhang bör kommissionen försäkra sig om att medlemsstaternas åtaganden inom de ramverk som utgörs av deras nationella reformprogram, liksom alla deras åtaganden inom de ramverk som utgörs av ekonomiska partnerskapsprogram och rådets rekommendationer inom förfarandet för makroekonomiska obalanser, på lämpligt sätt avspeglas i utkastet till den nationella budgeten.
  Kommissionen bör vara beredd att presentera sitt yttrande för den berörda medlemsstatens parlament. Bedömningen, som ledde till beslut att låta den berörda medlemsstaten omfattas av ett förfarande vid alltför stora underskott, ska omfatta i vilken utsträckning detta yttrande har beaktats, om, och i så fall när, villkoren är uppfyllda. Om medlemsstaten inte följt upp den tidiga vägledningen från kommissionen ska det anses som en försvårande omständighet. Baserat på kommissionens övergripande bedömning av budgetplanerna, bör eurogruppen
  och Europaparlamentet
  diskutera budgetsituationen och utsikterna för euroområdet. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstater som har euro som valuta
  orsakar eller påverkas av spridningseffekter genom finanspolitiken och den makroekonomiska politiken
  .
  Spridningseffekterna bör därför fastställas och hanteras inom ramen för landsspecifika övervakningsförfaranden samt inom den övergripande bedömningen av budgetsituationen och utsikterna i euroområdet som helhet. Bedömningen ska, utifrån varje land, fastställa de eventuella negativa spridningseffekter på hållbarheten hos de offentliga finanserna i medlemsstaterna som härstammar från landets privata sektor eller andra medlemsstater. Statsskuldskrisen har även visat på kopplingarna mellan statsskuld, finansiell stabilitet och bankernas betalningsförmåga.
  Medlemsstater som har euro som valuta bör samråda med kommissionen och övriga medlemsstater som också har euro som valuta innan de antar en större plan för reform av
  den ekonomiska politiken och
  finanspolitiken som kan ha spridningseffekter, så att det ges möjligheter till en bedömning av eventuell påverkan på euroområdet. De bör betrakta sina
  ekonomiska planer och sina
  budgetplaner som av gemensamt intresse och lämna in dem till kommissionen i övervakningssyfte innan de blir bindande. Kommissionen
  bör så fort som möjligt och senast den 15 november
  kunna anta ett yttrande om utkastet till budgetplan som medlemsstater bör uppmanas att beakta vid antagandet av budgetlagen. Genom ett sådant yttrande säkerställs att unionens riktlinjer på
  det ekonomiska området och på
  budgetområdet integreras på lämpligt sätt i medlemsstaternas förberedande budgetarbete. Yttrandet bör framförallt innehålla en bedömning av om budgetplanerna på avsett sätt beaktar de rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska terminen på
  det ekonomiska området och på
  budgetområdet
  (landsspecifika politiska rekommendationer)
  .
  I detta sammanhang bör kommissionen försäkra sig om att medlemsstaternas åtaganden inom de ramverk som utgörs av deras nationella reformprogram, liksom alla deras åtaganden inom de ramverk som utgörs av ekonomiska partnerskapsprogram och rådets rekommendationer inom förfarandet för makroekonomiska obalanser, på lämpligt sätt avspeglas i utkastet till den nationella budgeten.
  Kommissionen bör vara beredd att presentera sitt yttrande för den berörda medlemsstatens parlament. Bedömningen, som ledde till beslut att låta den berörda medlemsstaten omfattas av ett förfarande vid alltför stora underskott, ska omfatta i vilken utsträckning detta yttrande har beaktats, om, och i så fall när, villkoren är uppfyllda. Om medlemsstaten inte följt upp den tidiga vägledningen från kommissionen ska det anses som en försvårande omständighet. Baserat på kommissionens övergripande bedömning av budgetplanerna, bör eurogruppen
  och Europaparlamentet
  diskutera budgetsituationen och utsikterna för euroområdet.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| (10a) | I händelse av särskilt allvarlig brist på efterlevnad av utkastet till budgetplan tillsammans med anpassningsbanan mot budgetmålet på medellång sikt bör kommissionen, efter samråd med den berörda medlemsstaten, i sitt yttrande över utkastet till budgetplan begära en omarbetning av utkastet till budgetplan i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. Detta kommer att inträffa särskilt då genomförandet av den ursprungliga budgetplanen skulle riskera den berörda medlemsstatens finansiella stabilitet eller äventyra den ekonomiska och monetära unionens korrekta funktionssätt, eller då genomförandet av den ursprungliga budgetplanen skulle medföra en uppenbar och betydande överträdelse av de rekommendationer som rådet utformat inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(10a)

I händelse av särskilt allvarlig brist på efterlevnad av utkastet till budgetplan tillsammans med anpassningsbanan mot budgetmålet på medellång sikt bör kommissionen, efter samråd med den berörda medlemsstaten, i sitt yttrande över utkastet till budgetplan begära en omarbetning av utkastet till budgetplan i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. Detta kommer att inträffa särskilt då genomförandet av den ursprungliga budgetplanen skulle riskera den berörda medlemsstatens finansiella stabilitet eller äventyra den ekonomiska och monetära unionens korrekta funktionssätt, eller då genomförandet av den ursprungliga budgetplanen skulle medföra en uppenbar och betydande överträdelse av de rekommendationer som rådet utformat inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 10b (nytt)

| (10b) | I samband med en bättre samordning och förhandsdiskussion mellan medlemsstaterna om eventuella större ekonomiska och finanspolitiska reformplaner med potentiella spridningseffekter bör kommissionen lägga fram en rapport och, om nödvändigt, ett förslag till Europaparlamentet och rådet med en detaljerad plan för hur en sådan samordning och hur sådana förhandsdiskussioner ska fungera, under vilka former samordningen och diskussionerna ska äga rum, vilken politik som övervägs och vilka de politiska konsekvenserna förmodas bli för medlemsstaterna, och i synnerhet för de nationella parlamenten, av de beslut som kan följa av sådan samordning och sådana förhandsdiskussioner. Detta yttrande från kommissionen bör åtminstone se till att denna samordning integreras i ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(10b)

I samband med en bättre samordning och förhandsdiskussion mellan medlemsstaterna om eventuella större ekonomiska och finanspolitiska reformplaner med potentiella spridningseffekter bör kommissionen lägga fram en rapport och, om nödvändigt, ett förslag till Europaparlamentet och rådet med en detaljerad plan för hur en sådan samordning och hur sådana förhandsdiskussioner ska fungera, under vilka former samordningen och diskussionerna ska äga rum, vilken politik som övervägs och vilka de politiska konsekvenserna förmodas bli för medlemsstaterna, och i synnerhet för de nationella parlamenten, av de beslut som kan följa av sådan samordning och sådana förhandsdiskussioner. Detta yttrande från kommissionen bör åtminstone se till att denna samordning integreras i ramen för den europeiska planeringsterminen.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 10c (nytt)

| (10c) | Vidare bör en förstärkning av den ekonomiska styrningen inbegripa en närmare medverkan från Europaparlamentet och de nationella parlamenten som är bättre tidsmässigt anpassad. Samtidigt som Europaparlamentet erkänner att dess motparter inom ramen för dialogen utgörs av EU:s relevanta institutioner och deras företrädare, kan parlamentets behöriga utskott erbjuda en medlemsstat, som är föremål för ett beslut i rådet om åläggande av en räntebärande deposition eller ett årligt vite i enlighet med denna förordning, möjligheten att delta i ett åsiktsutbyte. Medlemsstatens deltagande i ett sådant åsiktsutbyte är frivilligt. |
| --- | --- |

(10c)

Vidare bör en förstärkning av den ekonomiska styrningen inbegripa en närmare medverkan från Europaparlamentet och de nationella parlamenten som är bättre tidsmässigt anpassad. Samtidigt som Europaparlamentet erkänner att dess motparter inom ramen för dialogen utgörs av EU:s relevanta institutioner och deras företrädare, kan parlamentets behöriga utskott erbjuda en medlemsstat, som är föremål för ett beslut i rådet om åläggande av en räntebärande deposition eller ett årligt vite i enlighet med denna förordning, möjligheten att delta i ett åsiktsutbyte. Medlemsstatens deltagande i ett sådant åsiktsutbyte är frivilligt.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 11

| (11) | Medlemsstater som har euro som valuta och som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott bör övervakas ännu närmare så att det alltför stora underskottet kan korrigeras
  helt och hållet
  i rätt tid. En närmare övervakning bör leda till att eventuella avvikelser från rådets rekommendationer att korrigera det alltför stora underskottet åtgärdas tidigare. Övervakningen bör komplettera bestämmelserna i förordning (EG) nr 1467/97. Den närmare övervakningen bör utformas efter var i förfarandet medlemsstaten befinner sig, i enlighet med artikel 126 i fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstater som har euro som valuta och som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott bör övervakas ännu närmare så att det alltför stora underskottet kan korrigeras
  helt och hållet
  i rätt tid. En närmare övervakning bör leda till att eventuella avvikelser från rådets rekommendationer att korrigera det alltför stora underskottet åtgärdas tidigare. Övervakningen bör komplettera bestämmelserna i förordning (EG) nr 1467/97. Den närmare övervakningen bör utformas efter var i förfarandet medlemsstaten befinner sig, i enlighet med artikel 126 i fördraget.

| (11) | Medlemsstater som har euro som valuta och som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott bör övervakas ännu närmare så att det alltför stora underskottet kan korrigeras i rätt tid
  och på ett enhetligt och varaktigt sätt
  . En närmare övervakning bör leda till att eventuella avvikelser från rådets rekommendationer att korrigera det alltför stora underskottet
  eller från de landsspecifika rekommendationerna förhindras och
  åtgärdas tidigare. Övervakningen bör komplettera bestämmelserna i förordning (EG) nr 1467/97. Den närmare övervakningen bör utformas efter var i förfarandet medlemsstaten befinner sig, i enlighet med artikel 126 i EUF-fördraget.
  Medlemsstater som är föremål för förfarandet vid alltför stora underskott bör lägga fram ett program för ekonomiskt partnerskap som inbegriper en detaljerad beskrivning av de strukturella reformerna. Det är viktigt att sådana strukturreformer utarbetas och genomförs för att säkerställa en effektiv och varaktig korrigering av det alltför stora underskottet. I tillämpliga fall bör arbetsmarknadens parter delta i enlighet med nationell lag och praxis. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstater som har euro som valuta och som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott bör övervakas ännu närmare så att det alltför stora underskottet kan korrigeras i rätt tid
  och på ett enhetligt och varaktigt sätt
  . En närmare övervakning bör leda till att eventuella avvikelser från rådets rekommendationer att korrigera det alltför stora underskottet
  eller från de landsspecifika rekommendationerna förhindras och
  åtgärdas tidigare. Övervakningen bör komplettera bestämmelserna i förordning (EG) nr 1467/97. Den närmare övervakningen bör utformas efter var i förfarandet medlemsstaten befinner sig, i enlighet med artikel 126 i EUF-fördraget.
  Medlemsstater som är föremål för förfarandet vid alltför stora underskott bör lägga fram ett program för ekonomiskt partnerskap som inbegriper en detaljerad beskrivning av de strukturella reformerna. Det är viktigt att sådana strukturreformer utarbetas och genomförs för att säkerställa en effektiv och varaktig korrigering av det alltför stora underskottet. I tillämpliga fall bör arbetsmarknadens parter delta i enlighet med nationell lag och praxis.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 12

| (12) | Tack vare den närmare övervakningen av
  medlemsstater som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott
  bör man kunna se om det finns risk att en medlemsstat inte korrigerar underskottet inom angivna tidsfrister. Om det föreligger en sådan risk, bör kommissionen utfärda en rekommendation till medlemsstaten om att åtgärder ska vidtas inom en viss tid och att åtgärderna ska presenteras för parlamentet i den berörda medlemsstaten om det begär det. Denna bedömning bör leda till en snar korrigering av varje utveckling som hotar korrigeringen av det alltför stora underskottet inom den fastställda tidsfristen. I kommissionens bedömning av lämpliga åtgärder för att korrigera alltför stora underskott bör det ingå en bedömning av hur kommissionens rekommendation efterlevs. När rådet fattar beslut om det vidtagits lämpliga åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet, bör rådet också basera sitt beslut på om medlemsstaten följt kommissionens rekommendation eller inte
  . |
| --- | --- |

(12)

Tack vare den närmare övervakningen av
  medlemsstater som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott
  bör man kunna se om det finns risk att en medlemsstat inte korrigerar underskottet inom angivna tidsfrister. Om det föreligger en sådan risk, bör kommissionen utfärda en rekommendation till medlemsstaten om att åtgärder ska vidtas inom en viss tid och att åtgärderna ska presenteras för parlamentet i den berörda medlemsstaten om det begär det. Denna bedömning bör leda till en snar korrigering av varje utveckling som hotar korrigeringen av det alltför stora underskottet inom den fastställda tidsfristen. I kommissionens bedömning av lämpliga åtgärder för att korrigera alltför stora underskott bör det ingå en bedömning av hur kommissionens rekommendation efterlevs. När rådet fattar beslut om det vidtagits lämpliga åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet, bör rådet också basera sitt beslut på om medlemsstaten följt kommissionens rekommendation eller inte
  .

| (12) | Det är väsentligt att
  medlemsstater som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott
  övervakas närmare inom ramen för ett program för ekonomiskt partnerskap. I detta sammanhang bör kommissionen uppmana medlemsstaten att utföra en uttömmande utvärdering av genomförandet av det innevarande årets budget för den offentliga sektorn och dess undersektorer och att regelbundet avlägga rapport till kommissionen och till den ekonomiska och finansiella kommittén. Rörande den offentliga sektorn och dess undersektorer ska man rapportera om genomförandet av det innevarande årets budget, om budgetpåverkan av diskretionära åtgärder både i fråga om utgifter och inkomster, och om målen för offentliga utgifter och inkomster samt lämna information om de åtgärder som vidtagits och vilka typer av åtgärder som planeras för att uppnå målen
  . |
| --- | --- |

(12)

Det är väsentligt att
  medlemsstater som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott
  övervakas närmare inom ramen för ett program för ekonomiskt partnerskap. I detta sammanhang bör kommissionen uppmana medlemsstaten att utföra en uttömmande utvärdering av genomförandet av det innevarande årets budget för den offentliga sektorn och dess undersektorer och att regelbundet avlägga rapport till kommissionen och till den ekonomiska och finansiella kommittén. Rörande den offentliga sektorn och dess undersektorer ska man rapportera om genomförandet av det innevarande årets budget, om budgetpåverkan av diskretionära åtgärder både i fråga om utgifter och inkomster, och om målen för offentliga utgifter och inkomster samt lämna information om de åtgärder som vidtagits och vilka typer av åtgärder som planeras för att uppnå målen
  .

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| (12a) | För att säkerställa att den ekonomiska och monetära unionen fungerar korrekt och att budgetdisciplinen respekteras är det absolut nödvändigt att skydda stabiliteten i euroområdet som helhet och därför stärka effektiviteten och motståndskraften hos euroområdets finansiella system mot dramatiska motgångar och att ta itu med likviditetsbegränsningar samt negativa externa effekter med anknytning till fragmenteringen av statsobligationsmarknaderna och att minska marginalfinansieringskostnaderna för medlemsstater som står under finansieringstryck. Av hänsyn till detta överordnade syfte är det nödvändigt att anta en färdplan mot gemensamma statsskuldsinstrument för euroområdet, inbegripet inrättandet av en stärkt ram för samordning av den ekonomiska politiken. Det är viktigt att som ett första steg för den samordnade gemensamma emissionen av euroområdets statspapper inrätta en skuldinlösenfond under en period på cirka 25 år och att samordna medlemsstaternas emission av skuldbrev i euroområdet. Detta första steg bör inte påverka genomförandet av ytterligare insatser i färdplanen före utgången av den perioden. |
| --- | --- |

(12a)

För att säkerställa att den ekonomiska och monetära unionen fungerar korrekt och att budgetdisciplinen respekteras är det absolut nödvändigt att skydda stabiliteten i euroområdet som helhet och därför stärka effektiviteten och motståndskraften hos euroområdets finansiella system mot dramatiska motgångar och att ta itu med likviditetsbegränsningar samt negativa externa effekter med anknytning till fragmenteringen av statsobligationsmarknaderna och att minska marginalfinansieringskostnaderna för medlemsstater som står under finansieringstryck. Av hänsyn till detta överordnade syfte är det nödvändigt att anta en färdplan mot gemensamma statsskuldsinstrument för euroområdet, inbegripet inrättandet av en stärkt ram för samordning av den ekonomiska politiken. Det är viktigt att som ett första steg för den samordnade gemensamma emissionen av euroområdets statspapper inrätta en skuldinlösenfond under en period på cirka 25 år och att samordna medlemsstaternas emission av skuldbrev i euroområdet. Detta första steg bör inte påverka genomförandet av ytterligare insatser i färdplanen före utgången av den perioden.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 12b (nytt)

| (12b) | Vid tillämpningen av denna förordning bör rådet och kommissionen till fullo respektera arbetsmarknadsparternas roll, liksom olikheterna mellan de nationella systemen, till exempel systemen för lönebildning. |
| --- | --- |

(12b)

Vid tillämpningen av denna förordning bör rådet och kommissionen till fullo respektera arbetsmarknadsparternas roll, liksom olikheterna mellan de nationella systemen, till exempel systemen för lönebildning.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 13

| (13) | För att förbättra dialogen mellan unionens institutioner, framförallt Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och för att säkerställa ökad insyn och ansvarsutkrävande, kan behöriga utskott i Europaparlamentet, genom en rekommendation från kommissionen, erbjuda den berörda medlemsstaten att delta i ett åsiktsutbyte. |
| --- | --- |

(13)

För att förbättra dialogen mellan unionens institutioner, framförallt Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och för att säkerställa ökad insyn och ansvarsutkrävande, kan behöriga utskott i Europaparlamentet, genom en rekommendation från kommissionen, erbjuda den berörda medlemsstaten att delta i ett åsiktsutbyte.

| (13) | För att förbättra dialogen mellan unionens institutioner, framförallt Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och för att säkerställa ökad insyn och ansvarsutkrävande, kan behöriga utskott i Europaparlamentet, genom en rekommendation från kommissionen, erbjuda den berörda medlemsstaten att delta i ett åsiktsutbyte.
  Regler bör även tillhandahållas avseende förstärkning av ansvarigheten, transparens och granskning av budgetpolitik och i vidare bemärkelse avseende övervakning och samordning av den ekonomiska politiken i euroområdet, i enlighet med demokratiska principer. I detta syfte bör särskilda bestämmelser föreskrivas i enlighet med nationell praxis för att få nationella parlament, arbetsmarknadens parter och organisationer i civilsamhället att delta. |
| --- | --- |

(13)

För att förbättra dialogen mellan unionens institutioner, framförallt Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och för att säkerställa ökad insyn och ansvarsutkrävande, kan behöriga utskott i Europaparlamentet, genom en rekommendation från kommissionen, erbjuda den berörda medlemsstaten att delta i ett åsiktsutbyte.
  Regler bör även tillhandahållas avseende förstärkning av ansvarigheten, transparens och granskning av budgetpolitik och i vidare bemärkelse avseende övervakning och samordning av den ekonomiska politiken i euroområdet, i enlighet med demokratiska principer. I detta syfte bör särskilda bestämmelser föreskrivas i enlighet med nationell praxis för att få nationella parlament, arbetsmarknadens parter och organisationer i civilsamhället att delta.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| (13a) | Budgetplaner och strukturreformer bör vara förenliga med skyddet av sociala rättigheter, och man bör undvika att de leder till ökad ojämlikhet. Därför bör inte budgetdisciplin genomföras på bekostnad av medel som på medellång eller lång sikt behövs för en hållbar och miljövänlig omvandling av ekonomin i enlighet med unionens strategi för sysselsättning och tillväxt och klimatmålen till 2050. |
| --- | --- |

(13a)

Budgetplaner och strukturreformer bör vara förenliga med skyddet av sociala rättigheter, och man bör undvika att de leder till ökad ojämlikhet. Därför bör inte budgetdisciplin genomföras på bekostnad av medel som på medellång eller lång sikt behövs för en hållbar och miljövänlig omvandling av ekonomin i enlighet med unionens strategi för sysselsättning och tillväxt och klimatmålen till 2050.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 13b (nytt)

| (13b) | Skattepolitiken spelar en avgörande roll för att göra budgetplaner mer effektiva och rättvisa samtidigt som den bidrar till hållbar tillväxt. En omfattande uppsättning åtgärder och lagstiftningsinitiativ, såsom en europeisk skatt på finansiella transaktioner och en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, bör antas snarast på unionsnivå och nationellt för att avlägsna omotiverade undantag, bredda skattebasen, förbättra skatteindrivningens effektivitet, bekämpa skatteflykt och på ett heltäckande sätt tillämpa principen ”förorenaren betalar”. |
| --- | --- |

(13b)

Skattepolitiken spelar en avgörande roll för att göra budgetplaner mer effektiva och rättvisa samtidigt som den bidrar till hållbar tillväxt. En omfattande uppsättning åtgärder och lagstiftningsinitiativ, såsom en europeisk skatt på finansiella transaktioner och en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, bör antas snarast på unionsnivå och nationellt för att avlägsna omotiverade undantag, bredda skattebasen, förbättra skatteindrivningens effektivitet, bekämpa skatteflykt och på ett heltäckande sätt tillämpa principen ”förorenaren betalar”.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – inledningen

1.   I denna förordning fastställs bestämmelser för skärpt övervakning av budgetpolitiken i euroområdet, genom

1.   I denna förordning fastställs bestämmelser för skärpt övervakning av budgetpolitiken
  och den ekonomiska politiken, liksom en stärkt ram för samordning av den ekonomiska politiken
  i euroområdet, genom

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led aa (nytt)

| (aa) | komplettering av förfarandet för förebyggande och korrigering av alltför stora makroekonomiska obalanser såsom fastställts i förordning (EU) nr 1174/2011, |
| --- | --- |

(aa)

komplettering av förfarandet för förebyggande och korrigering av alltför stora makroekonomiska obalanser såsom fastställts i förordning (EU) nr 1174/2011,

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led ca (nytt)

| (ca) | säkerställande av förenligheten mellan budgetpolitiken och förfarandet för förebyggande och korrigering av alltför stora makroekonomiska obalanser såsom fastställts i förordning (EU) nr 1174/2011 genom närmare övervakning av medlemsstaternas nationella reformprogram och deras program för ekonomiskt partnerskap för att säkerställa varaktig efterlevnad och konvergens inom euroområdet. |
| --- | --- |

(ca)

säkerställande av förenligheten mellan budgetpolitiken och förfarandet för förebyggande och korrigering av alltför stora makroekonomiska obalanser såsom fastställts i förordning (EU) nr 1174/2011 genom närmare övervakning av medlemsstaternas nationella reformprogram och deras program för ekonomiskt partnerskap för att säkerställa varaktig efterlevnad och konvergens inom euroområdet.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 1 - punkt 1a (ny)

1a.
     
  Denna förordning ska tillämpas i full överensstämmelse med artikel 152 i EUF-fördraget, och de rekommendationer som utfärdas enligt denna förordning ska fullt ut respektera praxis och institutioner för lönebildning. Vid tillämpningen av denna förordning och dessa rekommendationer ska hänsyn tas till artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och tillämpningen av denna förordning och dessa rekommendationer får inte påverka rätten att förhandla om, ingå eller tillämpa kollektivavtal eller rätten att vidta kollektiva åtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 1

| (1) | oberoende
  finanspolitiskt råd: ett organ som är självständigt gentemot medlemsstatens
  finanspolitiska myndigheter
  med ansvar för övervakningen av genomförandet av nationella finanspolitiska regler, |
| --- | --- |

(1)

oberoende
  finanspolitiskt råd: ett organ som är självständigt gentemot medlemsstatens
  finanspolitiska myndigheter
  med ansvar för övervakningen av genomförandet av nationella finanspolitiska regler,

| (1) | finanspolitiskt råd: ett
  oberoende
  organ
  med teknisk kompetens
  som är självständigt gentemot medlemsstatens
  budgetmyndigheter
  med ansvar för övervakningen av genomförandet av nationella finanspolitiska regler, |
| --- | --- |

(1)

finanspolitiskt råd: ett
  oberoende
  organ
  med teknisk kompetens
  som är självständigt gentemot medlemsstatens
  budgetmyndigheter
  med ansvar för övervakningen av genomförandet av nationella finanspolitiska regler,

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 2

| (2) | oberoende makroekonomiska prognoser: de makroekonomiska
  och/eller budgetmässiga
  prognoser som tas fram av ett oberoende organ
  eller ett organ
  som är självständigt gentemot medlemsstatens
  finanspolitiska myndigheter
  , |
| --- | --- |

(2)

oberoende makroekonomiska prognoser: de makroekonomiska
  och/eller budgetmässiga
  prognoser som tas fram av ett oberoende organ
  eller ett organ
  som är självständigt gentemot medlemsstatens
  finanspolitiska myndigheter
  ,

| (2) | oberoende makroekonomiska prognoser: de makroekonomiska prognoser som tas fram
  eller godkänns
  av ett oberoende organ
  med teknisk kompetens
  som är självständigt gentemot medlemsstatens
  budgetmyndigheter och som uppfyller de minimikrav som fastställts i bilaga I; kommissionen ska säkerställa de oberoende prognosernas jämförbarhet och enhetlighet i alla medlemsstater
  , |
| --- | --- |

(2)

oberoende makroekonomiska prognoser: de makroekonomiska prognoser som tas fram
  eller godkänns
  av ett oberoende organ
  med teknisk kompetens
  som är självständigt gentemot medlemsstatens
  budgetmyndigheter och som uppfyller de minimikrav som fastställts i bilaga I; kommissionen ska säkerställa de oberoende prognosernas jämförbarhet och enhetlighet i alla medlemsstater
  ,

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 5

| (5) | offentlig
  och
  underskott: i den mening som avses i artikel 2 i protokollet (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(5)

offentlig
  och
  underskott: i den mening som avses i artikel 2 i protokollet (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (5) | offentlig
  ,
  underskott
  och skuld
  : i den mening som avses i artikel 2 i protokollet (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(5)

offentlig
  ,
  underskott
  och skuld
  : i den mening som avses i artikel 2 i protokollet (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 5a (nytt)

| (5a) | stabilitets- och tillväxtpakten: det multilaterala övervakningssystem som föreskrivs i förordning (EG) nr 1466/97 och det förfarande för att undvika att medlemsstater drabbas av alltför stora underskott som föreskrivs i artikel 126 i EUF-fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(5a)

stabilitets- och tillväxtpakten: det multilaterala övervakningssystem som föreskrivs i förordning (EG) nr 1466/97 och det förfarande för att undvika att medlemsstater drabbas av alltför stora underskott som föreskrivs i artikel 126 i EUF-fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 5b (nytt)

| (5b) | en synnerligen allvarlig brist på efterlevnad av anpassningsbanan mot budgetmålet på medellång sikt: en avvikelse från de siffror som anges i utkastet till budget som uppgår till minst 1 % av BNP under ett enda år eller till i genomsnitt minst 0,5 % av BNP om året under två år i rad och som inte kan motiveras utifrån exceptionella omständigheter eller en allvarlig ekonomisk nedgång, efter beaktande av förmildrande faktorer och spridningseffekter i enlighet med vad som fastställs i förordning (EG) nr 1467/97 och förordning (EU) nr 1176/2011. |
| --- | --- |

(5b)

en synnerligen allvarlig brist på efterlevnad av anpassningsbanan mot budgetmålet på medellång sikt: en avvikelse från de siffror som anges i utkastet till budget som uppgår till minst 1 % av BNP under ett enda år eller till i genomsnitt minst 0,5 % av BNP om året under två år i rad och som inte kan motiveras utifrån exceptionella omständigheter eller en allvarlig ekonomisk nedgång, efter beaktande av förmildrande faktorer och spridningseffekter i enlighet med vad som fastställs i förordning (EG) nr 1467/97 och förordning (EU) nr 1176/2011.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Tillämpningen av denna förordning ska inte påverka tillämpningen av artikel 9 i EUF-fördraget.

Ändring 42

Förslag till förordning

Kapitel Ia (nytt)

Kapitel Ia

Samordning av den ekonomiska politiken

Artikel 2a

Tidtabell för den europeiska terminen för samordningen av den ekonomiska politiken som avses i artikel 2-a i förordning (EG) nr 1466/97

1.
     
  Medlemsstaternas budgetförfaranden ska vara samstämda med ramverket för den europeiska planeringsterminen enligt en årlig cykel som inbegriper

| (a) | de politiska riktlinjerna till enskilda medlemsstater från Europeiska rådets vårmöte, grundade på den årliga tillväxtöversikten, innefattande kommissionens utkast till den gemensamma sysselsättningsrapporten och de årliga rapporterna i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) nr 1176/2011; sådana politiska riktlinjer kommer att ge medlemsstaterna vägledning när de ska formulera sina nationella reformprogram och sina stabilitets- och konvergensprogram, som ska framläggas av medlemsstaterna i april i enlighet med artiklarna 4.1 och 8.1 i förordning (EG) nr 1466/97; |
| --- | --- |

(a)

de politiska riktlinjerna till enskilda medlemsstater från Europeiska rådets vårmöte, grundade på den årliga tillväxtöversikten, innefattande kommissionens utkast till den gemensamma sysselsättningsrapporten och de årliga rapporterna i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) nr 1176/2011; sådana politiska riktlinjer kommer att ge medlemsstaterna vägledning när de ska formulera sina nationella reformprogram och sina stabilitets- och konvergensprogram, som ska framläggas av medlemsstaterna i april i enlighet med artiklarna 4.1 och 8.1 i förordning (EG) nr 1466/97;

| (b) | godkännandet från Europeiska rådets sommarmöte av de landsspecifika politiska rekommendationerna, i enlighet med kommissionens yttrande om lämpligheten av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram, som framlades i enlighet med artiklarna 121 och 148 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(b)

godkännandet från Europeiska rådets sommarmöte av de landsspecifika politiska rekommendationerna, i enlighet med kommissionens yttrande om lämpligheten av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram, som framlades i enlighet med artiklarna 121 och 148 i EUF-fördraget.

Ändring 43

Förslag till förordning

Kapitel 2 – rubriken

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

1.   
  Senast
  den 15 april varje år
  ska medlemsstaterna
  offentliggöra sina finanspolitiska planer på medellång sikt på basis av oberoende makroekonomiska prognoser
  samt sina stabilitetsprogram
  .

1.   
  Medlemsstaterna ska, inom ramen för den europeiska planeringsterminen och företrädesvis före
  den 15 april
  men senast den 30 april
  varje år
  ,
  offentliggöra sina
  nationella
  finanspolitiska planer på medellång sikt på basis av
  trovärdiga och
  oberoende makroekonomiska prognoser.
  Dessa planer ska läggas fram tillsammans med de nationella reformprogrammen och stabilitets- eller konvergensprogrammen och ska vara fullt förenliga med de politiska riktlinjer som grundas på den årliga tillväxtöversikten och på de årliga rapporterna i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) nr 1176/2011.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

3.   Budgetlagar för offentliga sektorn ska antas och offentliggöras senast den 31 december varje år.

3.   Budgetlagar för offentliga sektorn ska antas och offentliggöras senast den 31 december varje år.
  Medlemsstaterna ska inrätta övergångsbudgetförfaranden som kan tillämpas om budgeten – där det är objektivt motiverat av skäl som ligger utanför medlemsstatens regerings kontroll – inte antas eller tillämpas och offentliggörs senast den 31 december.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

1.   Medlemsstaterna ska ha infört numeriska finanspolitiska regler
  om budgetbalans
  som i deras budgetprocesser infogar deras budgetmål på medellång sikt enligt artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97. Dessa regler ska omfatta den offentliga sektorn som helhet och vara bindande och
  företrädesvis av konstitutionell natur
  .

1.   Medlemsstaterna ska ha infört numeriska finanspolitiska regler som i deras budgetprocesser infogar deras budgetmål på medellång sikt enligt artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97.
  Dessa regler ska också inbegripa en definition av exceptionella omständigheter och allvarlig ekonomisk nedgång som kan leda till tillfälliga avvikelser från budgetmålet på medellång sikt eller från anpassningsbanan mot detta mål, förutsatt att en sådan avvikelse inte äventyrar den finanspolitiska hållbarheten på medellång sikt, i enlighet med vad som anges i artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 1466/97. Dessa regler ska inbegripa en mekanism som ska utlösas i händelse av betydande avvikelser från det medelfristiga målet eller från anpassningsbanan mot detsamma, i syfte att säkerställa en återgång till det medelfristiga målet inom en skälig tid.
  Dessa regler ska omfatta den offentliga sektorn som helhet och vara
  av
  bindande
  slag eller av annat slag som garanterat respekteras
  och
  efterlevs under de nationella budgetförfarandena
  .

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

2.   I medlemsstaterna ska det finnas ett oberoende finanspolitiskt råd som ska övervaka genomförandet av de nationella finanspolitiska regler som
  avses i punkt 1
  .

2.   I medlemsstaterna ska det finnas ett oberoende finanspolitiskt råd som
  både i förväg och i efterhand
  ska övervaka genomförandet av de nationella finanspolitiska regler som
  uppfyller de minimikrav som fastställs i bilaga I
  .

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

1.   Senast den
  15 oktober
  varje år ska medlemsstaterna till kommissionen och eurogruppen lämna in ett utkast till budgetplan för påföljande år.

1.   Senast den
  1 oktober
  varje år ska medlemsstaterna till kommissionen och eurogruppen lämna in ett utkast till budgetplan för påföljande år
  , och då ta hänsyn till de landsspecifika politiska rekommendationerna från Europeiska rådets sommarmöte, och alla rekommendationer ställda till medlemsstaten inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten eller förfarandet för makroekonomiska obalanser såsom fastsälls i förordning (EU) nr 1174/2011 och förordning (EU) nr 1176/2011
  .

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

2.   Utkastet till budgetplan ska samtidigt
  offentliggöras
  .

2.   Utkastet till budgetplan
  , enligt vad som anges i denna artikel,
  ska
  offentliggöras
  samtidigt
  som det lämnas till kommissionen
  .

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led b

| (b) | Prognoserna vid oförändrad politik i fråga om utgifter och inkomster som procentandel av BNP för den offentliga sektorn och dess huvudkomponenter. |
| --- | --- |

(b)

Prognoserna vid oförändrad politik i fråga om utgifter och inkomster som procentandel av BNP för den offentliga sektorn och dess huvudkomponenter.

| (b) | Prognoserna vid oförändrad politik i fråga om utgifter och inkomster som procentandel av BNP för den offentliga sektorn och dess huvudkomponenter.
  Dessa prognoser ska omfatta både löpande utgifter och investeringsutgifter, och i detta hänseende ska tydliga budgetmål fastställas, och i fallet med investeringsutgifter ska en bedömning av den ekonomiska avkastningen offentliggöras. |
| --- | --- |

(b)

Prognoserna vid oförändrad politik i fråga om utgifter och inkomster som procentandel av BNP för den offentliga sektorn och dess huvudkomponenter.
  Dessa prognoser ska omfatta både löpande utgifter och investeringsutgifter, och i detta hänseende ska tydliga budgetmål fastställas, och i fallet med investeringsutgifter ska en bedömning av den ekonomiska avkastningen offentliggöras.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led ca (nytt)

| (ca) | En redogörelse för utgifter i direkt samband med genomförandet av målen i unionens strategi för tillväxt och sysselsättning, inbegripet offentliga investeringar, tillsammans med en redogörelse för sambandet med det långsiktiga genomförandet av budgetmålen, liksom en bedömning av de sociala konsekvenserna av åtgärderna i budgetplanen. |
| --- | --- |

(ca)

En redogörelse för utgifter i direkt samband med genomförandet av målen i unionens strategi för tillväxt och sysselsättning, inbegripet offentliga investeringar, tillsammans med en redogörelse för sambandet med det långsiktiga genomförandet av budgetmålen, liksom en bedömning av de sociala konsekvenserna av åtgärderna i budgetplanen.

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led d

| (d) | En detaljerad beskrivning och väldokumenterad kvantifiering av de åtgärder som ska ingå i budgeten för kommande år för att överbrygga gapet mellan målen i
  led c
  och prognoserna vid oförändrad politik i enlighet med led b. Beskrivningen får vara mindre detaljerad i fråga om åtgärder som påverkar budgeten med mindre än 0,1 % av BNP. Särskild uppmärksamhet ska ägnas större finanspolitiska reformplaner som kan ha spridningseffekter på andra medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(d)

En detaljerad beskrivning och väldokumenterad kvantifiering av de åtgärder som ska ingå i budgeten för kommande år för att överbrygga gapet mellan målen i
  led c
  och prognoserna vid oförändrad politik i enlighet med led b. Beskrivningen får vara mindre detaljerad i fråga om åtgärder som påverkar budgeten med mindre än 0,1 % av BNP. Särskild uppmärksamhet ska ägnas större finanspolitiska reformplaner som kan ha spridningseffekter på andra medlemsstater som har euron som valuta.

| (d) | En detaljerad beskrivning och väldokumenterad kvantifiering av de åtgärder som ska ingå i budgeten för kommande år för att överbrygga gapet mellan målen i
  leden c och ca och
  prognoserna vid oförändrad politik i enlighet med led b. Beskrivningen får vara mindre detaljerad i fråga om åtgärder som påverkar budgeten med mindre än 0,1 % av BNP. Särskild
  och uttrycklig
  uppmärksamhet ska ägnas större finanspolitiska reformplaner som kan ha spridningseffekter på andra medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(d)

En detaljerad beskrivning och väldokumenterad kvantifiering av de åtgärder som ska ingå i budgeten för kommande år för att överbrygga gapet mellan målen i
  leden c och ca och
  prognoserna vid oförändrad politik i enlighet med led b. Beskrivningen får vara mindre detaljerad i fråga om åtgärder som påverkar budgeten med mindre än 0,1 % av BNP. Särskild
  och uttrycklig
  uppmärksamhet ska ägnas större finanspolitiska reformplaner som kan ha spridningseffekter på andra medlemsstater som har euron som valuta.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led e

| (e) | De viktigaste antagandena om förväntad ekonomisk utveckling och viktiga ekonomiska variabler som är relevanta för att uppnå budgetmålen.
  Antagandena ska baseras på oberoende prognoser för den
  makroekonomiska
  tillväxten
  . |
| --- | --- |

(e)

De viktigaste antagandena om förväntad ekonomisk utveckling och viktiga ekonomiska variabler som är relevanta för att uppnå budgetmålen.
  Antagandena ska baseras på oberoende prognoser för den
  makroekonomiska
  tillväxten
  .

| (e) | De viktigaste antagandena om förväntad ekonomisk utveckling och viktiga ekonomiska variabler som är relevanta för att uppnå budgetmålen
  , fastställda i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/85/EU
  .
  De
  makroekonomiska
  prognoserna och budgetprognoserna ska innehålla en uppskattning av den förväntade effekten på potentiella resultat och makroekonomiska multiplikatoreffekter. Den metod, de underliggande ekonomiska och ekonometriska modellerna och antagandena samt andra relevanta parametrar som underbygger oberoende makroekonomiska prognoser ska bifogas de årliga medelfristiga finanspolitiska planerna
  . |
| --- | --- |

(e)

De viktigaste antagandena om förväntad ekonomisk utveckling och viktiga ekonomiska variabler som är relevanta för att uppnå budgetmålen
  , fastställda i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/85/EU
  .
  De
  makroekonomiska
  prognoserna och budgetprognoserna ska innehålla en uppskattning av den förväntade effekten på potentiella resultat och makroekonomiska multiplikatoreffekter. Den metod, de underliggande ekonomiska och ekonometriska modellerna och antagandena samt andra relevanta parametrar som underbygger oberoende makroekonomiska prognoser ska bifogas de årliga medelfristiga finanspolitiska planerna
  .

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led f

| (f) | I tillämpliga fall, ytterligare indikationer på hur aktuella rekommendationer
  på budgetområdet
  som riktas till den berörda medlemsstaten i enlighet med
  artikel
  121 i fördraget kommer att uppfyllas. |
| --- | --- |

(f)

I tillämpliga fall, ytterligare indikationer på hur aktuella rekommendationer
  på budgetområdet
  som riktas till den berörda medlemsstaten i enlighet med
  artikel
  121 i fördraget kommer att uppfyllas.

| (f) | I tillämpliga fall, ytterligare indikationer på hur aktuella rekommendationer som riktas till den berörda medlemsstaten i enlighet med
  artiklarna
  121
  och 148
  i EUF-fördraget kommer att uppfyllas
  i överensstämmelse med leden a till ca
  . |
| --- | --- |

(f)

I tillämpliga fall, ytterligare indikationer på hur aktuella rekommendationer som riktas till den berörda medlemsstaten i enlighet med
  artiklarna
  121
  och 148
  i EUF-fördraget kommer att uppfyllas
  i överensstämmelse med leden a till ca
  .

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led fa (nytt)

| (fa) | En kvantifiering av offentliga investeringsbehov och, när så är lämpligt, av budgetinverkan tillsammans med en utvärdering av den ekonomiska avkastningen av de åtgärder som planeras inom ramen för de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

(fa)

En kvantifiering av offentliga investeringsbehov och, när så är lämpligt, av budgetinverkan tillsammans med en utvärdering av den ekonomiska avkastningen av de åtgärder som planeras inom ramen för de nationella reformprogrammen.

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led fb (nytt)

| (fb) | En analys av hur reformer och investeringar i de nationella reformprogrammen bidrar till uppfyllandet av målen i stabilitetsprogrammen, inklusive en lönsamhetsanalys av reformerna ur ett budgetperspektiv. |
| --- | --- |

(fb)

En analys av hur reformer och investeringar i de nationella reformprogrammen bidrar till uppfyllandet av målen i stabilitetsprogrammen, inklusive en lönsamhetsanalys av reformerna ur ett budgetperspektiv.

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4

4.   Om de budgetmål som rapporterats i utkastet till budgetplan i enlighet med
  punkt 3 a och c
  eller prognoserna vid oförändrad politik avviker från dem i det senaste stabilitetsprogrammet, ska avvikelserna förklaras.

4.   Om de budgetmål som rapporterats i utkastet till budgetplan i enlighet med
  punkt 3 a och ca
  eller prognoserna vid oförändrad politik avviker från dem i det senaste stabilitetsprogrammet, ska avvikelserna förklaras.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  De medelfristiga finanspolitiska planerna ska innehålla en uppdaterad prognos för fleråriga utgifter som procentandel av BNP för den offentliga sektorn och dess huvudsakliga komponenter samt fleråriga mål och åtaganden för utgifter som är öronmärkta för uppfyllandet av målen i unionens strategi för tillväxt och sysselsättning.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5

5.   
  Om
  kommissionen
  upptäcker särskilt allvarliga brister i efterlevnaden av de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten ska den inom två veckor efter det att
  utkastet till budgetplan
  lämnades in, begära att medlemsstaten lämnar in ett reviderat utkast. Kommissionens begäran ska offentliggöras.

Punkterna 2–4
  ska tillämpas i fråga om ett reviderat utkast till budgetplan
  .

5.   Kommissionen
  ska ha ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel -11 som närmare anger innehållet i
  utkastet till
  den
  budgetplan
  som avses i punkt 1 och innehållet i de bestämmelser som avses i
  punkterna 2–4.

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt -1 (ny)

-1.
     
  Om kommissionen i utkastet till budgetplan skulle upptäcka en särskilt allvarlig brist på efterlevnad av anpassningsbanan mot budgetmålet på medellång sikt kan den begära ett reviderat utkast till budgetplan, efter lämpligt samråd med och förklaring av medlemsstaten i fråga. Begäran ska göras inom en månad efter det att utkastet till budgetplan lämnats in.

Artikel 5.2 och 5.4 ska gälla för reviderade utkast till budgetplaner.

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

1.   Senast den
  30 november
  ska kommissionen
  i nödvändiga fall
  anta ett yttrande om
  utkastet
  till budgetplan.

1.   Senast den
  15 november
  ska kommissionen anta ett yttrande om
  varje medlemsstats utkast
  till budgetplan.

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

2.   
  Kommissionens
  yttrande ska offentliggöras och
  ,
  på begäran av parlamentet i den berörda medlemsstaten, presenteras av kommissionen för parlamentet i den berörda medlemsstaten.

2.   
  Det
  yttrande
  från kommissionen som avses i punkt 1
  ska offentliggöras och
  presenteras för eurogruppen.
  På begäran av parlamentet i den berörda medlemsstaten,
  eller av Europaparlamentet, ska yttrandet
  presenteras av kommissionen för parlamentet i den berörda medlemsstaten.

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

3.   Kommissionen ska göra en samlad bedömning av situationen och utsikterna för de offentliga finanserna i euroområdet. Bedömningen ska
  offentliggöras
  .

3.   Kommissionen ska göra en samlad bedömning av situationen och utsikterna för de offentliga finanserna i euroområdet.
  Den övergripande
  bedömningen ska
  inbegripa ett stresstest som ger en indikation på riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet i fall av ekonomisk eller finansiell nedgång
  .
  Bedömningen ska, utifrån varje land, fastställa de eventuella negativa spridningseffekter på hållbarheten hos de offentliga finanserna i medlemsstaterna som härstammar från landets privata sektor eller andra medlemsstater.

Kommissionens bedömning ska offentliggöras och integreras i den påföljande årliga tillväxtöversikten. Kommissionen ska till bedömningen bifoga en utförlig sammanfattning av vår- och höstprognoserna för hela euroområdet. Det valda utgångsscenariot för bedömningen ska beskrivas och motiveras och ska byggas på en balanserad redogörelse av risker och chanser för att kunna beakta hela skalan av möjliga utfall. Bedömningen ska innehålla metoder, antaganden och relevanta parametrar som stöder de makroekonomiska prognoserna och stresstesterna samt en efterhandsbedömning av föregående års utgångsscenario.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4

4.   Eurogruppen ska diskutera kommissionens yttrande om de nationella budgetplanerna samt om situationen och utsikterna för de offentliga finanserna i euroområde med kommissionens samlade bedömning enligt punkt 3 som underlag.
  Bedömningen
  ska offentliggöras.

4.   Eurogruppen
  och det berörda utskottet i Europaparlamentet
  ska diskutera kommissionens yttrande om de nationella budgetplanerna samt om situationen och utsikterna för de offentliga finanserna i euroområdet med kommissionens samlade bedömning enligt punkt 3 som underlag.
  Resultatet av denna diskussion
  ska offentliggöras
  och tas med i beräkningen i den därpå följande europeiska planeringsterminen, i synnerhet i den årliga tillväxtöversikten
  .

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Till följd av diskussionerna mellan eurogruppen och Europaparlamentets berörda utskott ska kommissionen, om så behövs, uppdatera sina särskilda rekommendationer inom ramen för den årliga tillväxtöversikten med syftet att förstärka det gemensamma makroekonomiska ramverket i euroområdet samt ge en översikt över förväntade stödåtgärder vid ogynnsam finansiell, ekonomisk eller budgetär utveckling.

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 6a (ny)

Artikel 6a

Rapportering om emission av statspapper

1.
     
  Medlemsstaterna ska på förhand och i tillträckligt god tid rapportera till kommissionen och eurogruppen om sina planer för emissioner av statspapper.

2.
     
  Formatet för och innehållet i den rapportering som avses i punkt 1 ska samordnas och utarbetas av kommissionen i samverkan med medlemsstaterna.

3.
     
  Frågor avseende medlemsstaternas årliga plan för emission av statspapper, såsom finansiella behov och förnyelse av utestående skuld, ska inte offentliggöras.

Ändring 67

Förslag till förordning

Kapitel IIIa (nytt)

Kapitel IIIa

Upprättande av en färdplan för ökad samordning av den ekonomiska politiken, ett tillväxtinstrument och ett ramverk för utökad emission av statspapper

Artikel 6b

Färdplan för ett utökat ramverk för samordningen av den ekonomiska politiken och tillväxtinstrumentet

1.
     
  Senast den ... (6) ska kommissionen lägga fram en rapport med en färdplan för införandet av stabilitetsobligationer i euroområdet. Kommissionen ska även lägga fram ett förslag om ett instrument för en hållbar tillväxt i euroområdet med målet att avsätta cirka 1 % av BNP per år under en tioårsperiod, inklusive en ökning av EIB:s kapital och projektobligationer, som ska investeras i europeisk infrastruktur, inklusive vetenskap och teknik. Instrumentet ska syfta till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för en hållbar tillväxt, i syfte att säkerställa att den ekonomiska och monetära unionen fungerar korrekt och skydda eurons stabilitet och därmed en varaktig samordning av medlemsstaternas budgetdisciplin.

2.
     
  De steg som fastställs i artikel 6c och 6d hindrar inte att andra åtgärder vidtas före utgången av denna period.

Artikel 6c

Samordning av medlemsstaternas emission av statspapper i euroområdet

1.
     
  I syfte att bättre samordna planeringen och förläggningen av sina nationella statspappersemissioner ska medlemsstaterna i förväg rapportera sina emissionsplaner till kommissionen och rådet.

2.
     
  Medlemsstater som har euro som valuta ska försöka förbättra finansieringsvillkoren för sin offentliga skuld genom att, efter ett förslag från kommissionen, komma överens om en samordnad årsplan för emission av statspapper.

3.
     
  Medlemsstater som samarbetar i enlighet med punkt 2 får ytterligare förbättra och stabilisera sina finansieringsvillkor på grundval av de ekonomiska grundförutsättningarna och marknadsvillkoren och genom att följa en metod som fastställts i en förordning från Europaparlamentet och rådet.

Artikel 6d

Europeisk skuldinlösenfond

1.
     
  Som en del av det första steget i den färdplan som avses i artikel 6a ska en europeisk skuldinlösenfond, baserad på solidariskt ansvar och sträng budgetdisciplin, upprättas för att minska alltför stora skulder under en period av 25 år, en siffra som ska justeras enligt faktiska tillväxtsiffror. Efter denna period ska den europeiska skuldinlösenfonden avvecklas.

2.
     
  Medlemsstater som har euro som valuta och som inte omfattas av ett stöd- eller anpassningsprogram ska

| a) | överföra skuldbelopp över 60 % av BNP till den europeiska skuldinlösenfonden under en övergångsperiod på fem år, |
| --- | --- |

a)

överföra skuldbelopp över 60 % av BNP till den europeiska skuldinlösenfonden under en övergångsperiod på fem år,

| b) | ha infört numeriska finanspolitiska regler som i budgetprocesserna infogar deras budgetmål på medellång sikt enligt artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97, |
| --- | --- |

b)

ha infört numeriska finanspolitiska regler som i budgetprocesserna infogar deras budgetmål på medellång sikt enligt artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97,

| c) | genomföra en finanspolitisk konsolideringsstrategi och en strukturreformagenda, |
| --- | --- |

c)

genomföra en finanspolitisk konsolideringsstrategi och en strukturreformagenda,

| d) | lämna garantier för att täcka lån från skuldinlösenfonden, |
| --- | --- |

d)

lämna garantier för att täcka lån från skuldinlösenfonden,

| e) | minska det strukturella underskottet under överföringsperioden för att uppfylla budgetregeln i led b. |
| --- | --- |

e)

minska det strukturella underskottet under överföringsperioden för att uppfylla budgetregeln i led b.

3.
     
  Kommissionen ska ansvara för upprättandet och den dagliga förvaltningen av den europeiska skuldinlösenfonden, och de närmare detaljerna för detta ska fastställas i en förordning från Europaparlamentet och rådet.

4.
     
  Deltagande i den europeiska skuldinlösenfonden ska vara öppet för andra medlemsstater från och med ikraftträdandet av Europeiska unionens råds beslut som fattas i enlighet med artikel 140.2 i EUF-fördraget för att upphäva deras undantag från att införa euron.

5.
     
  Medlemsstater ska införa bestämmelser i nationell rätt för att säkerställa avveckling och avslutning av den europeiska skuldinlösenfonden efter högst 25 år, en siffra som kan justeras enligt faktiska tillväxtsiffror.

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel -7 (ny)

Artikel -7

Program för ekonomiskt partnerskap

1.
     
  Om rådet i enlighet med artikel 126.6 i EUF-fördraget fastställer att en medlemsstat har ett alltför stort underskott, ska den berörda medlemsstaten för kommissionen och rådet lägga fram ett program för ekonomiskt partnerskap med en beskrivning av de politiska åtgärder och de strukturreformer som krävs för att säkerställa en faktiskt varaktig korrigering av det alltför stora underskottet, i form av en detaljerad utveckling av sitt nationella reformprogram och sitt stabilitetsprogram, och med fullt beaktande av rådsrekommendationerna om genomförandet av de integrerade riktlinjerna för ekonomi- och sysselsättningspolitiken i den berörda medlemsstaten.

2.
     
  Programmet för ekonomiskt partnerskap ska vara helt i överensstämmelse med den politik som avses i artikel 1.

Programmet för ekonomiskt partnerskap ska fastställa och välja ett antal specifika budgetprioriteringar som syftar till att stabilisera ekonomin på kort sikt, skapa hållbar tillväxt på lång sikt och åtgärda strukturella svagheter i den berörda medlemsstaten. Dessa prioriteringar ska syfta till att balansera konkurrenskraften i enlighet med det skapade europeiska mervärdet och ska vara i överensstämmelse med unionens strategi för tillväxt och sysselsättning. Medlemsstaten ska, i nära samordning med kommissionen, utarbeta en rapport med en översikt över de utvalda programmen och projekten, inklusive en åtgärdsplan för fastställande, förhandstilldelning och utnyttjande av finansiella resurser som inbegriper EIB- medel samt relevanta unionsfinansieringsinstrument. Denna rapport ska uppdateras varje år.

3.
     
  Vid en allvarlig ekonomisk nedgång enligt definitionen i artikel 2.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 eller en betydande korrigering nedåt av prognoserna ska den berörda medlemsstaten anta en uppdaterad anpassningsbara mot budgetmålet på medellång sikt som ska godkännas av kommissionen med ordentligt beaktande av procykliska effekter av konsolideringsåtgärder. Tillämpningen av skuldregeln ska anpassas därefter.

4.
     
  Det ekonomiska partnerskapsprogrammet ska läggas fram på samma gång som de rapporter som föreskrivs i artiklarna 3.4 a och 5.1 a i förordning (EG) nr 1467/97.

5.
     
  Rådet ska anta ett yttrande om programmet för ekonomiskt partnerskap genom beslut med kvalificerad majoritet och på förslag av kommissionen.

6.
     
  Om det finns en plan för korrigerande åtgärder enligt artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1176/2011 ska de åtgärder som avses i punkt 1 inbegripas i planen.

7.
     
  Programmets genomförande och de därmed förenliga årliga budgetplanerna ska övervakas av kommissionen och rådet.

8.
     
  Europaparlamentets ansvariga utskott kan bjuda in den behöriga medlemsstaten och kommissionen att delta i en diskussion. Europaparlamentets ansvariga utskott får bjuda in andra utskott i Europaparlamentet att delta i denna diskussion.

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

1.   
  Om rådet i enlighet med artikel 126.6 i fördraget fastställer att en medlemsstat har ett alltför stort underskott,
  ska den medlemsstaten
  omfattas av punkterna 2–5
  i denna artikel tills förfarandet vid ett alltför stort underskott har upphävts.

1.   
  För att möjliggöra övervakning av det partnerskapsprogram som omnämns i artikel -7.7
  ska den medlemsstaten
  , på begäran av kommissionen, uppfylla kraven i punkterna 2–6
  i den här artikeln tills förfarandet vid ett alltför stort underskott har upphävts.

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

2.   
  Den medlemsstat som är föremål för närmare övervakning
  ska
  utan dröjsmål
  genomföra en omfattande bedömning av genomförandet av det innevarande årets budget för den offentliga sektorn och dess undersektorer. Bedömningen ska också omfatta finansiella risker kopplade till statligt ägda företag och offentliga
  kontrakt
  i den utsträckning de kan tänkas bidra till det alltför stora underskottet. Resultaten av bedömningen ska tas med i den rapport om åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet som lämnats in i enlighet med artikel 3.4 a eller artikel 5.1 a i förordning (EG) nr 1467/97.

2.   
  Medlemsstaten
  ska
  på begäran av kommissionen
  genomföra en omfattande bedömning av genomförandet av det innevarande årets budget för den offentliga sektorn och dess undersektorer. Bedömningen ska också omfatta finansiella risker kopplade till statligt ägda företag och
  ansvarsförbindelser med potentiellt stor inverkan på de
  offentliga
  budgetarna, i enlighet med vad som anges i rådets direktiv 2011/85/EU,
  i den utsträckning de kan tänkas bidra till det alltför stora underskottet. Resultaten av bedömningen ska tas med i den rapport om åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet som lämnats in i enlighet med artikel 3.4 a eller artikel 5.1 a i förordning (EG) nr 1467/97.

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3

3.   I fråga om offentliga sektorn och dess undersektorer ska medlemsstaten regelbundet rapportera till kommissionen och till Ekonomiska och finansiella kommittén
  , eller en eventuell underkommitté som kommittén utsett för det syftet,
  om genomförandet av innevarande års budget, om budgetpåverkan av diskretionära åtgärder både i fråga om utgifter och inkomster, om målen för offentliga utgifter och inkomster
  ,
  samt lämna information om de åtgärder som vidtagits och vilka typer av åtgärder som planeras för att uppnå målen. Rapporten ska offentliggöras.

3.   I fråga om offentliga sektorn och dess undersektorer ska medlemsstaten
  , på begäran av kommissionen,
  regelbundet rapportera till kommissionen och till Ekonomiska och finansiella kommittén om genomförandet av innevarande års budget, om budgetpåverkan av diskretionära åtgärder både i fråga om utgifter och inkomster, om målen för offentliga utgifter och inkomster samt lämna information om de åtgärder som vidtagits och vilka typer av åtgärder som planeras för att uppnå målen. Rapporten ska offentliggöras.

Kommissionen ska ange innehållet i den rapport som avses i denna punkt.

Kommissionen ska ange innehållet i den rapport som avses i denna punkt.

Europaparlamentets ansvariga utskott får ge den berörda medlemsstaten möjlighet att delta i en diskussion.

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 6 – led a

| (a) | Genomföra en omfattande oberoende revision av den offentliga sektorns räkenskaper samt rapportera om den. Revisionen ska genomföras i samordning med högre nationella revisionsorgan och ska inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott bedöma om räkenskaperna är tillförlitliga, fullständiga och korrekta. I detta sammanhang ska kommissionen (Eurostat) bedöma kvaliteten på uppgifterna som medlemsstaterna rapporterar in i enlighet med förordning (EG) nr 679/2010. |
| --- | --- |

(a)

Genomföra en omfattande oberoende revision av den offentliga sektorns räkenskaper samt rapportera om den. Revisionen ska genomföras i samordning med högre nationella revisionsorgan och ska inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott bedöma om räkenskaperna är tillförlitliga, fullständiga och korrekta. I detta sammanhang ska kommissionen (Eurostat) bedöma kvaliteten på uppgifterna som medlemsstaterna rapporterar in i enlighet med förordning (EG) nr 679/2010.

| (a) | Genomföra en omfattande oberoende revision av den offentliga sektorns räkenskaper samt rapportera om den. Revisionen ska genomföras i samordning med högre nationella revisionsorgan och ska inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott bedöma om räkenskaperna är tillförlitliga, fullständiga och korrekta. I detta sammanhang ska kommissionen (Eurostat) bedöma kvaliteten på uppgifterna som medlemsstaterna rapporterar in i enlighet med förordning (EG) nr 479/2009 med avseende på statistikens kvalitet i samband med förfarandet vid alltför stora underskott
  . |
| --- | --- |

(a)

Genomföra en omfattande oberoende revision av den offentliga sektorns räkenskaper samt rapportera om den. Revisionen ska genomföras i samordning med högre nationella revisionsorgan och ska inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott bedöma om räkenskaperna är tillförlitliga, fullständiga och korrekta. I detta sammanhang ska kommissionen (Eurostat) bedöma kvaliteten på uppgifterna som medlemsstaterna rapporterar in i enlighet med förordning (EG) nr 479/2009 med avseende på statistikens kvalitet i samband med förfarandet vid alltför stora underskott
  .

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

2.   Om det finns risk att tidsfristen för att korrigera det alltför stora underskottet inte efterlevs, ska kommissionen rikta en rekommendation till den berörda medlemsstaten om
  att anta ytterligare åtgärder
  inom en tidsram som är förenlig med den tidsfrist för korrigering av det alltför stora underskottet som avses i punkt 1. Kommissionens rekommendation ska offentliggöras och, på begäran av parlamentet i den berörda medlemsstaten, presenteras av kommissionen för parlamentet i den berörda medlemsstaten.

2.   Om det finns risk att tidsfristen för att korrigera det alltför stora underskottet inte efterlevs
  och om dessa risker inte beror på omständigheter utanför den berörda medlemsstatens kontroll
  , ska kommissionen rikta en rekommendation till den berörda medlemsstaten om
  ett omsorgsfullt genomförande av åtgärderna i den första rekommendationen
  inom en tidsram som är förenlig med den tidsfrist för korrigering av det alltför stora underskottet som avses i punkt 1. Kommissionens rekommendation ska offentliggöras och, på begäran av parlamentet i den berörda medlemsstaten, presenteras av kommissionen för parlamentet i den berörda medlemsstaten.

Ändring 74

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3

3.   Den berörda medlemsstaten ska inom den tidsram som anges i kommissionsrekommendationen i punkt 2 rapportera till kommissionen om åtgärder som vidtagits som svar på denna rekommendation
  tillsammans med rapporterna enligt artikel 7.3
  . Rapporten ska
  omfatta budgeteffekterna av alla vidtagna diskretionära åtgärder, målen för offentliga utgifter och inkomster, information om vidtagna åtgärder, vilka typer av åtgärder som planeras för att uppnå målen samt information om övriga åtgärder som vidtagits som svar på kommissionens rekommendation. Rapporten ska
  offentliggöras.

3.   Den berörda medlemsstaten ska inom den tidsram som anges i kommissionsrekommendationen i punkt 2
  även
  rapportera till kommissionen om
  de
  åtgärder som vidtagits som svar på denna rekommendation. Rapporten ska offentliggöras.

Ändring 75

Förslag till förordning

Artikel -11 (ny)

Artikel -11

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter tilldelas kommissionen på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 5.5 ska ges till kommissionen för en period av tre år från den dag då denna förordning träder i kraft. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.
     
  En delegerad akt som antas i enlighet med artikel 5.5 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 76

Förslag till förordning

Artikel -11a (ny)

Artikel -11a

Ekonomisk dialog

För att stärka dialogen mellan EU-institutioner, i synnerhet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt för att säkerställa ökad transparens och ansvarighet får Europaparlamentets ansvariga utskott uppmana rådets ordförande och kommissionen och, i tillämpliga fall, Europeiska rådets ordförande eller Eurogruppens ordförande att i utskottet diskutera beslut som fattats i enlighet med artiklarna 5.5, 6.4, 7.5, 8.4 och 9.3.

Europaparlamentets ansvariga utskott får ge de medlemsstater som berörs av sådana beslut möjlighet att delta i en diskussion.

Ändring 77

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – led ba (nytt)

| (ba) | hur denna förordning bidrar till att förverkliga unionens strategi för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(ba)

hur denna förordning bidrar till att förverkliga unionens strategi för tillväxt och sysselsättning.

Ändring 78

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Kommissionen ska så snart som möjligt och senast den 31 december 2012 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförbarheten av olika alternativ och med förslag till en eventuell färdplan för en gemensam emission av offentliga skuldinstrument, med beaktande av ekonomiska, skattemässiga och rättsliga förutsättningar. Kommissionen ska särskilt undersöka möjligheten att införa en skuldinlösenfond som tillfälligt kombinerar en gemensam emission av statspapper och strikta regler för finanspolitisk korrigering.

Ändring 79

Förslag till förordning

Artikel 11a (ny)

Artikel 11a

Kommissionens rapport

Senast den ... (7) ska kommissionen lägga fram en rapport och, om nödvändigt, ett förslag till Europaparlamentet och rådet om hur samordningen och förhandsdiskussionerna mellan medlemsstaterna om eventuella större ekonomiska och finanspolitiska reformplaner med potentiella spridningseffekter ska fungera, under vilka former samordningen och diskussionerna ska äga rum, vilken politik som övervägs och de sannolika politiska konsekvenserna för medlemsstaterna och i synnerhet för de nationella parlamenten av de beslut som kan följa av sådan samordning och sådana förhandsdiskussioner.

Ändring 80

Förslag till förordning

Artikel 11b (ny)

Artikel 11b

Europeisk skuldmyndighet

Senast den ... (8) ska kommissionen lägga fram en rapport, och i nödvändiga fall ett förslag, till Europaparlamentet och rådet, som utvärderar möjligheten att inrätta en europeisk skuldmyndighet med ansvar för att hantera och samordna alla frågor med anknytning till medlemsstaternas årliga plan för emission av statspapper, förnyelsen av medlemsstaternas utestående skuld och bedömningen av hållbarheten hos alla medlemsstaters statsskulder. I sin rapport ska kommissionen även utvärdera möjligheten att årligen publicera data med avseende på medlemsstaternas statsskulder, underskott och andra makroekonomiska indikatorer.

Ändring 81

Förslag till förordning

Bilaga I (ny)

Bilaga I

Gemensamma principer för oberoende finanspolitiska institutioner

| — | Ägarskap: utan att det påverkar de principer som fastställs nedan ska de oberoende finanspolitiska institutionerna vara i överensstämmelse med medlemsstaternas regelverk och politiska och administrativa system; vid val av systemutformning kan hänsyn behöva tas till mindre medlemsstaters kapacitetsbegränsningar. |
| --- | --- |

—

Ägarskap: utan att det påverkar de principer som fastställs nedan ska de oberoende finanspolitiska institutionerna vara i överensstämmelse med medlemsstaternas regelverk och politiska och administrativa system; vid val av systemutformning kan hänsyn behöva tas till mindre medlemsstaters kapacitetsbegränsningar.

| — | Uppdrag: de oberoende finanspolitiska institutionernas mandat ska vara tydligt fastställt i lagstiftning för att förhindra omotiverad inblandning från skattemyndigheter eller oskälig förlängning av dess mandat på bekostnad av skattemyndigheternas befogenheter eller nationella parlaments rättigheter. |
| --- | --- |

—

Uppdrag: de oberoende finanspolitiska institutionernas mandat ska vara tydligt fastställt i lagstiftning för att förhindra omotiverad inblandning från skattemyndigheter eller oskälig förlängning av dess mandat på bekostnad av skattemyndigheternas befogenheter eller nationella parlaments rättigheter.

| — | Resurser: de resurser som tilldelas oberoende finanspolitiska institutioner ska stå i proportion till deras mandat, så att de kan genomföra sitt mandat på ett trovärdigt sätt. |
| --- | --- |

—

Resurser: de resurser som tilldelas oberoende finanspolitiska institutioner ska stå i proportion till deras mandat, så att de kan genomföra sitt mandat på ett trovärdigt sätt.

| — | Ansvarighet: stadgeenliga mekanismer ska införas för att uppmuntra lämplig ansvarighet inför den lagstiftande makten; de rapporter och analyser som utarbetas av de oberoende finanspolitiska institutionerna ska offentliggöras och göras tillgängliga kostnadsfritt. |
| --- | --- |

—

Ansvarighet: stadgeenliga mekanismer ska införas för att uppmuntra lämplig ansvarighet inför den lagstiftande makten; de rapporter och analyser som utarbetas av de oberoende finanspolitiska institutionerna ska offentliggöras och göras tillgängliga kostnadsfritt.

| — | Ledning: högre tjänstemän ska väljas på grundval av meriter, erfarenhet och tekniskt kunnande, särskilt om budgetförfarandet; urvalsprocessen kan inbegripa flera institutioner, t.ex. genom ett parlamentariskt bekräftelseförfarande eller genom att flera institutioner utser en eller flera ledamöter vardera; ledningens mandattid ska vara tydligt fastställd i lagstiftning, och mandatet ska inte kunna förnyas och ska helst sträcka sig längre än en valperiod; mandatet kan endast upphävas om en ledamot har gjort sig skyldig till ett allvarligt fel. |
| --- | --- |

—

Ledning: högre tjänstemän ska väljas på grundval av meriter, erfarenhet och tekniskt kunnande, särskilt om budgetförfarandet; urvalsprocessen kan inbegripa flera institutioner, t.ex. genom ett parlamentariskt bekräftelseförfarande eller genom att flera institutioner utser en eller flera ledamöter vardera; ledningens mandattid ska vara tydligt fastställd i lagstiftning, och mandatet ska inte kunna förnyas och ska helst sträcka sig längre än en valperiod; mandatet kan endast upphävas om en ledamot har gjort sig skyldig till ett allvarligt fel.

| — | Personal: personal till de oberoende finanspolitiska institutionerna ska väljas genom ett öppet uttagningsförfarande baserat på meriter och tekniskt kunnande; anställningsvillkoren ska likna dem för statstjänstemän. |
| --- | --- |

—

Personal: personal till de oberoende finanspolitiska institutionerna ska väljas genom ett öppet uttagningsförfarande baserat på meriter och tekniskt kunnande; anställningsvillkoren ska likna dem för statstjänstemän.

| — | Tillgång till information, öppenhet och kommunikationspolitik: de oberoende finanspolitiska institutionerna ska som regel och i lag garanteras full tillgång till all relevant information som de behöver för att genomföra sitt mandat på ett effektivt sätt och inom tidsramarna; alla undantag från denna bestämmelse ska också tydligt fastställas; utan att det påverkar den lagstiftningen, får de oberoende finanspolitiska institutionernas möjligheter att i god tid kommunicera via tillgängliga mediekanaler inte begränsas; om de oberoende finanspolitiska institutionerna ingår i en annan enhet bör det klargöras att utlåtanden endast är bindande för de oberoende finanspolitiska institutionerna och inte för värdinstitutet. |
| --- | --- |

—

Tillgång till information, öppenhet och kommunikationspolitik: de oberoende finanspolitiska institutionerna ska som regel och i lag garanteras full tillgång till all relevant information som de behöver för att genomföra sitt mandat på ett effektivt sätt och inom tidsramarna; alla undantag från denna bestämmelse ska också tydligt fastställas; utan att det påverkar den lagstiftningen, får de oberoende finanspolitiska institutionernas möjligheter att i god tid kommunicera via tillgängliga mediekanaler inte begränsas; om de oberoende finanspolitiska institutionerna ingår i en annan enhet bör det klargöras att utlåtanden endast är bindande för de oberoende finanspolitiska institutionerna och inte för värdinstitutet.

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0173/2012).

(2)  

  EUT L 306, 23.11.2011, s. 12.

(3)  

  EUT L 306, 23.11.2011, s. 33.

(4)  

  EUT L 306, 23.11.2011, s. 1.

(5)  

  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(6)  
  EUT: för in datumet en månad efter det att denna förordning har trätt ikraft.

(7)  
  EUT: för in datumet tre månader efter det att denna förordning har trätt ikraft.

(8)  
  EUT: för in datumet tre månader efter det att denna förordning har trätt ikraft.

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/177 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/177

---

Onsdagen den 13 juni 2012Utvidgning av den geografiska räckvidden för EBRD:s verksamhet till södra och östra Medelhavsområdet ***I

P7_TA(2012)0244

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) i syfte att utvidga den geografiska räckvidden för EBRD:s verksamhet till södra och östra Medelhavsområdet (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

2013/C 332 E/33

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0905), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0905),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0523/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0523/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 3 maj 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 3 maj 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0142/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0142/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Onsdagen den 13 juni 2012P7_TC1-COD(2011)0442

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2012/EU om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) i syfte att utvidga den geografiska räckvidden för EBRD:s verksamhet till södra och östra Medelhavsområdet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr 602/2012/EU.)

---

Torsdagen den 14 juni 2012

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/178 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/178

---

Torsdagen den 14 juni 2012Sillbeståndet i området väster om Skottland ***I

P7_TA(2012)0253

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

2013/C 332 E/34

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0760),8 |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0760),8

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0432/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0432/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 januari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 januari 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0145/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0145/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 68, 6.3.2012, s. 74.

---

Torsdagen den 14 juni 2012P7_TC1-COD(2011)0345

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1300/2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (3) ges rådet befogenhet att följa upp och revidera de koefficienter för högsta fiskedödlighet och tillhörande nivåer på lekbeståndets biomassa som fastställs i artikel 3.2 och som nämns i artiklarna 4.2, 4.5 och 9 i den förordningen. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (3) ges rådet befogenhet att följa upp och revidera de koefficienter för högsta fiskedödlighet och tillhörande nivåer på lekbeståndets biomassa som fastställs i artikel 3.2 och som nämns i artiklarna 4.2, 4.5 och 9 i den förordningen. [Ändr. 1]

| (2) | I enlighet med artikel 290 i fördraget kan kommissionen genom delegerade akter ges befogenhet att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt.
  [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 290 i fördraget kan kommissionen genom delegerade akter ges befogenhet att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt.
  [Ändr. 2]

| (3) | För att möjliggöra

  säkerställa
  att de mål som fastställs i den fleråriga planen uppnås på ett effektivt sätt och att
  det snabbt vidtas
  åtgärder snabbt kan vidtas då beståndsförhållandena

  då beståndsförhållanden
  ändras, bör kommissionen
  ges befogenhet att anta akter

  , i enlighet med artikel 290 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt

  , ges befogenhet

  för
  att revidera koefficienterna för högsta fiskedödlighet och tillhörande nivåer på lekbeståndets biomassa när vetenskapliga data visar att dessa värden inte längre är lämpliga för att planens mål ska kunna uppnås.
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(3)

För att möjliggöra

  säkerställa
  att de mål som fastställs i den fleråriga planen uppnås på ett effektivt sätt och att
  det snabbt vidtas
  åtgärder snabbt kan vidtas då beståndsförhållandena

  då beståndsförhållanden
  ändras, bör kommissionen
  ges befogenhet att anta akter

  , i enlighet med artikel 290 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt

  , ges befogenhet

  för
  att revidera koefficienterna för högsta fiskedödlighet och tillhörande nivåer på lekbeståndets biomassa när vetenskapliga data visar att dessa värden inte längre är lämpliga för att planens mål ska kunna uppnås.
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 3]

| (4) | Eftersom sill i området väster om Skottland är en migrerande art bör specifikationen av det område där beståndet

  sillbeståndet väster om Skottland
  i dagsläget lever innebära

  syfta till
  att
  skilja
  det identifieras i förhållande till

  från
  andra bestånd, men inte hindra att denna plan tillämpas om artens

  beståndets
  rörlighetsmönster ändras. Artiklarna 1 och 2 bör ändras i enlighet med detta.
  [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Eftersom sill i området väster om Skottland är en migrerande art bör specifikationen av det område där beståndet

  sillbeståndet väster om Skottland
  i dagsläget lever innebära

  syfta till
  att
  skilja
  det identifieras i förhållande till

  från
  andra bestånd, men inte hindra att denna plan tillämpas om artens

  beståndets
  rörlighetsmönster ändras. Artiklarna 1 och 2 bör ändras i enlighet med detta.
  [Ändr. 4]

| (5) | Det är av särskild vikt att kommissionen under det förberedande arbetet genomför lämpliga samråd, även på expertnivå.
  [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Det är av särskild vikt att kommissionen under det förberedande arbetet genomför lämpliga samråd, även på expertnivå.
  [Ändr. 5]

| (6) | Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
  [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
  [Ändr. 6]

| (7) | Då denna ändring görs bör ett fel i rubriken i artikel 7 rättas till.
  [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Då denna ändring görs bör ett fel i rubriken i artikel 7 rättas till.
  [Ändr. 7]

| (8) | Förordning (EG) nr 1300/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 1300/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1300/2008 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1


  Ärende

  ”Genom denna förordning upprättas en flerårig plan för fisket efter sillbeståndet i området väster om Skottland.” |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Ärende

”Genom denna förordning upprättas en flerårig plan för fisket efter sillbeståndet i området väster om Skottland.”

| (2) | I artikel 2 ska följande led e läggas till:






  ”e) | "sillbeståndet i området väster om Skottland": det bestånd av sill (clupea harengus) i området väster om Skottland
  som
  i dagsläget
  lever i unionens vatten och internationella vatten i ICES-sektionerna Vb, VIa och VIb
  och den del av ICES-sektion VIa som ligger öster om longitud 7° V och norr om latitud 55° N eller väster om longitud 7° V och norr om latitud 56° N, med undantag av Clyde
  .”[Ändr. 9] |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 2 ska följande led e läggas till:

”e)

"sillbeståndet i området väster om Skottland": det bestånd av sill (clupea harengus) i området väster om Skottland
  som
  i dagsläget
  lever i unionens vatten och internationella vatten i ICES-sektionerna Vb, VIa och VIb
  och den del av ICES-sektion VIa som ligger öster om longitud 7° V och norr om latitud 55° N eller väster om longitud 7° V och norr om latitud 56° N, med undantag av Clyde
  .”[Ändr. 9]

| (3) | Artikel 7 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 7


  Revidering av koefficienterna för högsta fiskedödlighet och tillhörande nivåer på lekbeståndets biomassa


  När

  Om kommissionen, på grundval av utlåtanden från STECF och eventuellt av andra
  vetenskapliga data visar

  och efter samråd med den regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd, finner
  att värdena på koefficienterna för fiskedödlighet och tillhörande nivåer på lekbeståndets biomassa enligt artiklarna 3.2, 4.2–4.5 och 9 inte längre är lämpliga för att uppnå syftet i artikel 3.1 ska kommissionen

  den
  fastställa nya värden för dessa koefficienter och nivåer genom
  att anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 9a.”[Ändr. 10] |
| --- | --- |

(3)

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Revidering av koefficienterna för högsta fiskedödlighet och tillhörande nivåer på lekbeståndets biomassa

När

  Om kommissionen, på grundval av utlåtanden från STECF och eventuellt av andra
  vetenskapliga data visar

  och efter samråd med den regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd, finner
  att värdena på koefficienterna för fiskedödlighet och tillhörande nivåer på lekbeståndets biomassa enligt artiklarna 3.2, 4.2–4.5 och 9 inte längre är lämpliga för att uppnå syftet i artikel 3.1 ska kommissionen

  den
  fastställa nya värden för dessa koefficienter och nivåer genom
  att anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 9a.”[Ändr. 10]

| (4) | Artikel 8 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 8


  Utvärdering och översyn av den fleråriga planen

  ”1
  .
     Kommissionen ska
  åtminstone
  vart fjärde år från och med den 18 december 2008 utvärdera den fleråriga planens funktion och genomförande.
  För denna utvärdering ska kommissionen rådfråga STECF och den regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd.
  När så är lämpligt får

  nödvändigt ska
  kommissionen föreslå
  lämpliga
  ändringar av den fleråriga planen eller anta delegerade akter i enlighet med

  , vilka ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet.




  2.
     
  Punkt 1 ska inte påverka delegeringen av befogenheter i
  artikel 7.”[Ändr. 11] |
| --- | --- |

(4)

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

Utvärdering och översyn av den fleråriga planen

”1
  .
     Kommissionen ska
  åtminstone
  vart fjärde år från och med den 18 december 2008 utvärdera den fleråriga planens funktion och genomförande.
  För denna utvärdering ska kommissionen rådfråga STECF och den regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd.
  När så är lämpligt får

  nödvändigt ska
  kommissionen föreslå
  lämpliga
  ändringar av den fleråriga planen eller anta delegerade akter i enlighet med

  , vilka ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

2.
     
  Punkt 1 ska inte påverka delegeringen av befogenheter i
  artikel 7.”[Ändr. 11]

| (5) | Följande artikel ska införas som artikel 9a:
  ”Artikel 9a


  Utövande av delegering

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den delegering av befogenhet
  att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 7 och 8 ges tills vidare

  artikel 7 ska ges till kommissionen för en period på tre år
  från och med ... (4)
  den [dd/mm/åååå] [dagen för denna förordnings ikraftträdande].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 12]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 7 och 8

  artikel 7
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallande avslutar

  återkallelse innebär att
  delegeringen av de befogenheter

  den befogenhet
  som anges i beslutet
  upphör att gälla
  . Beslutet får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare
  i beslutet
  angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan
  har
  trätt i kraft. [Ändr. 13]

  4.   När kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.
  5.   En delegerad akt som antas i enlighet med artiklarna 7 och 8 ska endast

  enligt artikel 7 ska
  träda i kraft
  endast
  om varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig detta

  gjort invändningar mot den delegerade akten
  inom
  en period på
  två månader från det datum

  den dag
  då akten delgetts

  delgavs
  Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet
  ,
  före utgången av denna period har informerat

  den perioden, har underrättat
  kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Den tidsfristen

  invända. Denna period
  ska
  förlängas med två månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ förlängas med två månader.”


  [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(5)

Följande artikel ska införas som artikel 9a:

”Artikel 9a

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenhet
  att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 7 och 8 ges tills vidare

  artikel 7 ska ges till kommissionen för en period på tre år
  från och med ... (4)
  den [dd/mm/åååå] [dagen för denna förordnings ikraftträdande].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 12]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 7 och 8

  artikel 7
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallande avslutar

  återkallelse innebär att
  delegeringen av de befogenheter

  den befogenhet
  som anges i beslutet
  upphör att gälla
  . Beslutet får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare
  i beslutet
  angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan
  har
  trätt i kraft. [Ändr. 13]

4.   När kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

5.   En delegerad akt som antas i enlighet med artiklarna 7 och 8 ska endast

  enligt artikel 7 ska
  träda i kraft
  endast
  om varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig detta

  gjort invändningar mot den delegerade akten
  inom
  en period på
  två månader från det datum

  den dag
  då akten delgetts

  delgavs
  Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet
  ,
  före utgången av denna period har informerat

  den perioden, har underrättat
  kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Den tidsfristen

  invända. Denna period
  ska
  förlängas med två månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ förlängas med två månader.”

[Ändr. 14]

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 68, 6.3.2012, s. 74.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 juni 2012.

2

(3)  EUT L 344, 20.12.2008, s 6.

3

(4)  Datum för denna förordnings ikraftträdande

4

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/182 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/182

---

Torsdagen den 14 juni 2012Allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår ***I

P7_TA(2012)0254

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (KOM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

2013/C 332 E/35

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0781), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0781),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0011/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0011/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juni 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juni 2011 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 25 april 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 25 april 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0339/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0339/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 138.

---

Torsdagen den 14 juni 2012P7_TC1-COD(2010)0377

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om ändring och senare upphävande av rådets direktiv 96/82/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2012/18/EU.)

---

Torsdagen den 14 juni 2012Bilaga

Uttalande av kommissionen

Förklaring om borttagandet av kategorin akut toxicitet 3 (dermalt) (Seveso Bilaga 1, Del 1)

Kommissionen bekräftar att den kompromiss som nåddes om dess förslag innebär ett förbättrat skydd för människors hälsa och säkerhet och miljön jämfört med det skydd som tillhandahålls genom det nuvarande Seveso II-direktivet 96/82/EG.

Kommissionen avser att ytterligare analysera sannolikheten för, riskerna med och de potentiella följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår som klassificerats som akut toxiska 3 (dermalt). Beroende på resultatet av analysen kan kommissionen komma att lägga fram ett lagstiftningsförslag om att också denna kategori ska omfattas av direktivet.”)

---

| 15.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 332/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 332/183

---

Torsdagen den 14 juni 2012Livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och livsmedel för speciella medicinska ändamål ***I

P7_TA(2012)0255

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 juni 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och om livsmedel för speciella medicinska ändamål (KOM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

2013/C 332 E/36

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0353), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0353),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0169/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0169/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den italienska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den italienska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2011 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0059/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0059/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 119.

---

Torsdagen den 14 juni 2012P7_TC1-COD(2011)0156

Europaparlament ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och, om livsmedel för speciella medicinska ändamål, om livsmedel för personer med glutenintolerans samt om livsmedel avsedda för användning i kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll [Ändr. 1]

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att åtgärder som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera och som bland annat gäller hälsa, säkerhet och konsumentskydd ska utgå från en hög skyddsnivå och särskilt beakta ny utveckling som grundas på vetenskapliga fakta. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att åtgärder som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera och som bland annat gäller hälsa, säkerhet och konsumentskydd ska utgå från en hög skyddsnivå och särskilt beakta ny utveckling som grundas på vetenskapliga fakta.

| (2) | Den fria rörligheten för

  Att livsmedlen är
  säkra, och hälsosamma livsmedel är en del av den inre marknaden och bidrar i hög grad till medborgarnas hälsa och välbefinnande samt till att tillvarata deras sociala och ekonomiska intressen

  framför allt då de är avsedda för utsatta grupper, såsom spädbarn, småbarn samt personer som lider av vissa sjukdomar, är en viktig förutsättning för sådana personers fria rörlighet och för en välfungerande inre marknad
  . [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Den fria rörligheten för

  Att livsmedlen är
  säkra, och hälsosamma livsmedel är en del av den inre marknaden och bidrar i hög grad till medborgarnas hälsa och välbefinnande samt till att tillvarata deras sociala och ekonomiska intressen

  framför allt då de är avsedda för utsatta grupper, såsom spädbarn, småbarn samt personer som lider av vissa sjukdomar, är en viktig förutsättning för sådana personers fria rörlighet och för en välfungerande inre marknad
  . [Ändr. 2]

| (2a) | Mot denna bakgrund och eftersom den relevanta unionsrätten utformats så att den säkerställer att inget livsmedel släpps ut på marknaden om det är farligt bör ämnen som kan vara skadliga för de berörda befolkningsgrupperna uteslutas ur sammanställningen av livsmedelskategorier som omfattas av denna förordning. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Mot denna bakgrund och eftersom den relevanta unionsrätten utformats så att den säkerställer att inget livsmedel släpps ut på marknaden om det är farligt bör ämnen som kan vara skadliga för de berörda befolkningsgrupperna uteslutas ur sammanställningen av livsmedelskategorier som omfattas av denna förordning. [Ändr. 3]

| (3) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG av den 6 maj 2009 om livsmedel för särskilda näringsändamål (3) fastställs allmänna bestämmelser om sammansättning och beredning av livsmedel som är särskilt avsedda att tillgodose specifika näringsbehov hos de personer de är avsedda för. De flesta bestämmelser i det direktivet antogs redan 1977 och bör därför ses över

  de återspeglar inte de svårigheter konsumenterna har med att göra välgrundade val mellan dietlivsmedel, berikade livsmedel, livsmedel med hälso- eller näringspåståenden och normala livsmedel. En samverkan mellan den lagstiftningen och nyare unionsrätt, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (4), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 av den 20 december 2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (6) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (7), kräver också en grundlig översyn av direktiv 2009/39/EG. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG av den 6 maj 2009 om livsmedel för särskilda näringsändamål (3) fastställs allmänna bestämmelser om sammansättning och beredning av livsmedel som är särskilt avsedda att tillgodose specifika näringsbehov hos de personer de är avsedda för. De flesta bestämmelser i det direktivet antogs redan 1977 och bör därför ses över

  de återspeglar inte de svårigheter konsumenterna har med att göra välgrundade val mellan dietlivsmedel, berikade livsmedel, livsmedel med hälso- eller näringspåståenden och normala livsmedel. En samverkan mellan den lagstiftningen och nyare unionsrätt, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (4), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 av den 20 december 2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (6) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (7), kräver också en grundlig översyn av direktiv 2009/39/EG. [Ändr. 4]

| (4) | I direktiv 2009/39/EG fastställs en gemensam definition av ”livsmedel för särskilda näringsändamål” och allmänna märkningskrav, bland annat att det på sådana livsmedel ska finnas en uppgift om att de är lämpliga för de påstådda näringsändamålen. |
| --- | --- |

(4)

I direktiv 2009/39/EG fastställs en gemensam definition av ”livsmedel för särskilda näringsändamål” och allmänna märkningskrav, bland annat att det på sådana livsmedel ska finnas en uppgift om att de är lämpliga för de påstådda näringsändamålen.

| (5) | De allmänna kraven på sammansättning och märkning i direktiv 2009/39/EG kompletteras med ett antal unionsakter som inte är lagstiftningsakter och som är tillämpliga på särskilda livsmedelskategorier. För detta ändamål fastställs i kommissionen direktiv 2006/141/EG (8) harmoniserade bestämmelser om modersmjölksersättning och tillskottsnäring och i kommissionens direktiv 2006/125/EG (9)vissa harmoniserade bestämmelser om beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn. Harmoniserade bestämmelser fastställs även i kommissionens direktiv 96/8/EG av den 26 februari 1996 om livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning (10), kommissionens direktiv 1999/21/EG av den 25 mars 1999 om dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (11) och kommissionens förordning (EG) nr 41/2009 av den 20 januari 2009 om sammansättning och märkning av livsmedel som är lämpliga för personer med glutenintolerans (12). |
| --- | --- |

(5)

De allmänna kraven på sammansättning och märkning i direktiv 2009/39/EG kompletteras med ett antal unionsakter som inte är lagstiftningsakter och som är tillämpliga på särskilda livsmedelskategorier. För detta ändamål fastställs i kommissionen direktiv 2006/141/EG (8) harmoniserade bestämmelser om modersmjölksersättning och tillskottsnäring och i kommissionens direktiv 2006/125/EG (9)vissa harmoniserade bestämmelser om beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn. Harmoniserade bestämmelser fastställs även i kommissionens direktiv 96/8/EG av den 26 februari 1996 om livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning (10), kommissionens direktiv 1999/21/EG av den 25 mars 1999 om dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (11) och kommissionens förordning (EG) nr 41/2009 av den 20 januari 2009 om sammansättning och märkning av livsmedel som är lämpliga för personer med glutenintolerans (12).

| (6) | Även i rådets direktiv 92/52/EEG (13) fastställs harmoniserade bestämmelser om modersmjölksersättning och tillskottsnäring som är avsedd för export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(6)

Även i rådets direktiv 92/52/EEG (13) fastställs harmoniserade bestämmelser om modersmjölksersättning och tillskottsnäring som är avsedd för export till tredjeländer.

| (6a) | I enlighet med rådets resolution av den 18 juni 1992 (14) bör unionen bidra till tillämpningen av lämpliga metoder för marknadsföring av modersmjölksersättning i tredjeländer av tillverkare som är etablerade i gemenskapen. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(6a)

I enlighet med rådets resolution av den 18 juni 1992 (14) bör unionen bidra till tillämpningen av lämpliga metoder för marknadsföring av modersmjölksersättning i tredjeländer av tillverkare som är etablerade i gemenskapen. [Ändr. 5]

| (7) | Enligt direktiv 2009/39/EG kan särskilda bestämmelser antas för de två följande särskilda livsmedelskategorier som omfattas av definitionen av livsmedel för särskilda näringsändamål: ”livsmedel avsedda att intas i samband med mycket krävande muskelarbete, särskilt för idrottande” samt ”livsmedel avsedda för personer med störd kolhydratomsättning (diabetes)”. När det gäller livsmedel avsedda att intas i samband med mycket krävande muskelarbete har ingen tillfredsställande överenskommelse kunnat nås i fråga om utarbetande av särskilda bestämmelser, eftersom det råder mycket skilda uppfattningar bland medlemsstaterna och bland berörda parter om den särskilda lagstiftningens tillämpningsområde, antalet underkategorier av livsmedel som ska omfattas, kriterierna för att fastställa kraven på sammansättning samt potentiell inverkan på innovation i produktutvecklingen. När det gäller särskilda bestämmelser om livsmedel för personer med störd kolhydratomsättning (diabetes) konstateras i en rapport från kommissionen (15) att den vetenskapliga grunden för att fastställa särskilda krav på sammansättning saknas.
  Kommissionens åtagande i direktiv 2009/39/EG rörande idrottandes särskilda näringsbehov bör dock fortfarande gälla, något som stöds av vetenskapliga yttranden från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (myndigheten) om
  krav
  rörande aktiva människor samt rapporten från vetenskapliga livsmedelskommittén av den 28 februari 2001 om
  sammansättning
  av och framställningssätt för livsmedel avsedda att intas i samband med mycket krävande muskelarbete, särskilt för idrottande. Senast den 1 juli 2015 bör kommissionen därför bedöma behovet av att se över den allmänna livsmedelslagstiftningen i detta avseende
  . [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(7)

Enligt direktiv 2009/39/EG kan särskilda bestämmelser antas för de två följande särskilda livsmedelskategorier som omfattas av definitionen av livsmedel för särskilda näringsändamål: ”livsmedel avsedda att intas i samband med mycket krävande muskelarbete, särskilt för idrottande” samt ”livsmedel avsedda för personer med störd kolhydratomsättning (diabetes)”. När det gäller livsmedel avsedda att intas i samband med mycket krävande muskelarbete har ingen tillfredsställande överenskommelse kunnat nås i fråga om utarbetande av särskilda bestämmelser, eftersom det råder mycket skilda uppfattningar bland medlemsstaterna och bland berörda parter om den särskilda lagstiftningens tillämpningsområde, antalet underkategorier av livsmedel som ska omfattas, kriterierna för att fastställa kraven på sammansättning samt potentiell inverkan på innovation i produktutvecklingen. När det gäller särskilda bestämmelser om livsmedel för personer med störd kolhydratomsättning (diabetes) konstateras i en rapport från kommissionen (15) att den vetenskapliga grunden för att fastställa särskilda krav på sammansättning saknas.
  Kommissionens åtagande i direktiv 2009/39/EG rörande idrottandes särskilda näringsbehov bör dock fortfarande gälla, något som stöds av vetenskapliga yttranden från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (myndigheten) om
  krav
  rörande aktiva människor samt rapporten från vetenskapliga livsmedelskommittén av den 28 februari 2001 om
  sammansättning
  av och framställningssätt för livsmedel avsedda att intas i samband med mycket krävande muskelarbete, särskilt för idrottande. Senast den 1 juli 2015 bör kommissionen därför bedöma behovet av att se över den allmänna livsmedelslagstiftningen i detta avseende
  . [Ändr. 6]

| (7a) | I kommissionens rapport från den 26 juni 2008 om livsmedel för personer med störd kolhydratomsättning (diabetes) (16) konstateras det att den vetenskapliga grunden för att fastställa särskilda krav på sammansättning saknas. Den nuvarande förordningen är därför inte en lämplig rättslig grund för denna livsmedelskategori. Vad gäller diabetiker är det enligt kommissionen viktigare att beakta mängden föda och ätmönster. Denna slutsats strider under inga omständigheter mot införandet av en unionsstrategi för diabetes (typ 1 och 2) som mer än 32 miljoner unionsmedborgare lider av. Det är troligt att dessa siffror kommer att öka med 16 procent fram till 2030, framför allt till följd av fetmaepidemin och en åldrande befolkning i Europa och därför krävs en noggrann uppmärksamhet på unionsnivå, även inom forskning och utveckling. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(7a)

I kommissionens rapport från den 26 juni 2008 om livsmedel för personer med störd kolhydratomsättning (diabetes) (16) konstateras det att den vetenskapliga grunden för att fastställa särskilda krav på sammansättning saknas. Den nuvarande förordningen är därför inte en lämplig rättslig grund för denna livsmedelskategori. Vad gäller diabetiker är det enligt kommissionen viktigare att beakta mängden föda och ätmönster. Denna slutsats strider under inga omständigheter mot införandet av en unionsstrategi för diabetes (typ 1 och 2) som mer än 32 miljoner unionsmedborgare lider av. Det är troligt att dessa siffror kommer att öka med 16 procent fram till 2030, framför allt till följd av fetmaepidemin och en åldrande befolkning i Europa och därför krävs en noggrann uppmärksamhet på unionsnivå, även inom forskning och utveckling. [Ändr. 7]

| (8) | Enligt direktiv 2009/39/EG ska det på nationell nivå även finnas ett allmänt anmälningsförfarande för livsmedel som enligt livsmedelsföretagarna omfattas av definitionen av ”livsmedel för särskilda näringsändamål” och för vilka inga särskilda bestämmelser fastställs i unionslagstiftningen, innan de släpps ut på unionsmarknaden så att medlemsstaternas effektiva övervakning av sådana livsmedel underlättas. |
| --- | --- |

(8)

Enligt direktiv 2009/39/EG ska det på nationell nivå även finnas ett allmänt anmälningsförfarande för livsmedel som enligt livsmedelsföretagarna omfattas av definitionen av ”livsmedel för särskilda näringsändamål” och för vilka inga särskilda bestämmelser fastställs i unionslagstiftningen, innan de släpps ut på unionsmarknaden så att medlemsstaternas effektiva övervakning av sådana livsmedel underlättas.

| (9) | Av en rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta anmälningsförfarande (17) framgick att det kan uppstå svårigheter på grund av olika tolkningar av definitionen av livsmedel för särskilda näringsändamål, som föreföll kunna tolkas på olika sätt av de nationella myndigheterna. I rapporten konstaterades därför att tillämpningsområdet för direktiv 2009/39/EG skulle behövas ses över för att säkerställa en effektivare och enhetligare tillämpning av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(9)

Av en rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta anmälningsförfarande (17) framgick att det kan uppstå svårigheter på grund av olika tolkningar av definitionen av livsmedel för särskilda näringsändamål, som föreföll kunna tolkas på olika sätt av de nationella myndigheterna. I rapporten konstaterades därför att tillämpningsområdet för direktiv 2009/39/EG skulle behövas ses över för att säkerställa en effektivare och enhetligare tillämpning av unionslagstiftningen.

| (10) | I en rapport från en undersökning (18) om översyn av lagstiftningen om livsmedel för särskilda näringsändamål bekräftas resultaten i kommissionens ovannämnda rapport om tillämpningen av anmälningsförfarandet och konstateras vidare att allt fler livsmedel på grund av den vida definitionen i direktiv 2009/39/EG idag saluförs och märks som livsmedel som är lämpliga för särskilda näringsändamål. I undersökningsrapporten framhålls också att den typ av livsmedel som regleras enligt den lagstiftningen skiljer sig betydligt åt mellan medlemsstaterna. Liknande livsmedel kan samtidigt saluföras i olika medlemsstater som livsmedel för särskilda näringsändamål och/eller som livsmedel för normal konsumtion avsedda för befolkningen i allmänhet eller för särskilda befolkningsgrupper, t.ex. gravida kvinnor, kvinnor efter klimakterieåldern, äldre vuxna, barn som växer, ungdomar, diverse aktiva människor och andra. Denna situation undergräver den inre marknadens funktion, skapar rättslig osäkerhet för de behöriga myndigheterna, livsmedelsföretagarna och konsumenterna samtidigt som riskerna för missbruk i saluföringen och snedvridning av konkurrensen inte kan uteslutas. |
| --- | --- |

(10)

I en rapport från en undersökning (18) om översyn av lagstiftningen om livsmedel för särskilda näringsändamål bekräftas resultaten i kommissionens ovannämnda rapport om tillämpningen av anmälningsförfarandet och konstateras vidare att allt fler livsmedel på grund av den vida definitionen i direktiv 2009/39/EG idag saluförs och märks som livsmedel som är lämpliga för särskilda näringsändamål. I undersökningsrapporten framhålls också att den typ av livsmedel som regleras enligt den lagstiftningen skiljer sig betydligt åt mellan medlemsstaterna. Liknande livsmedel kan samtidigt saluföras i olika medlemsstater som livsmedel för särskilda näringsändamål och/eller som livsmedel för normal konsumtion avsedda för befolkningen i allmänhet eller för särskilda befolkningsgrupper, t.ex. gravida kvinnor, kvinnor efter klimakterieåldern, äldre vuxna, barn som växer, ungdomar, diverse aktiva människor och andra. Denna situation undergräver den inre marknadens funktion, skapar rättslig osäkerhet för de behöriga myndigheterna, livsmedelsföretagarna och konsumenterna samtidigt som riskerna för missbruk i saluföringen och snedvridning av konkurrensen inte kan uteslutas.

| (11) | Andra nyligen antagna unionsakter förefaller vara mer anpassade till en föränderlig och innovativ livsmedelsmarknad än direktiv 2009/39/EG. Av särskild betydelse i detta sammanhang är direktiv 2002/46/EG, förordning (EG) nr 1924/2006 samt förordning (EG) nr 1925/2006. Genom bestämmelserna i dessa unionsakter skulle dessutom vissa livsmedelskategorier som omfattas av direktiv 2009/39/EG kunna regleras på ett lämpligt sätt med en mindre administrativ börda och tydligare tillämpningsområden och syften. |
| --- | --- |

(11)

Andra nyligen antagna unionsakter förefaller vara mer anpassade till en föränderlig och innovativ livsmedelsmarknad än direktiv 2009/39/EG. Av särskild betydelse i detta sammanhang är direktiv 2002/46/EG, förordning (EG) nr 1924/2006 samt förordning (EG) nr 1925/2006. Genom bestämmelserna i dessa unionsakter skulle dessutom vissa livsmedelskategorier som omfattas av direktiv 2009/39/EG kunna regleras på ett lämpligt sätt med en mindre administrativ börda och tydligare tillämpningsområden och syften.

| (11a) | Det finns därför ett behov av att förenkla regelverket i syfte att undanröja tolkningsskillnader och angripa problemen för medlemsstater och livsmedelsföretagare att kombinera de olika delarna av livsmedelslagstiftningen. Detta skulle säkerställa att liknande produkter behandlas på samma sätt i hela unionen och likvärdigare villkor skulle skapas för alla livsmedelsföretagare på de inre marknaderna, särskilt för små och medelstora företag. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(11a)

Det finns därför ett behov av att förenkla regelverket i syfte att undanröja tolkningsskillnader och angripa problemen för medlemsstater och livsmedelsföretagare att kombinera de olika delarna av livsmedelslagstiftningen. Detta skulle säkerställa att liknande produkter behandlas på samma sätt i hela unionen och likvärdigare villkor skulle skapas för alla livsmedelsföretagare på de inre marknaderna, särskilt för små och medelstora företag. [Ändr. 8]

| (12) | Erfarenheten visar dessutom att vissa bestämmelser som återfinns i eller som har antagits på grundval av direktiv 2009/39/EG inte längre är effektiva för att se till att den inre marknaden fungerar väl. |
| --- | --- |

(12)

Erfarenheten visar dessutom att vissa bestämmelser som återfinns i eller som har antagits på grundval av direktiv 2009/39/EG inte längre är effektiva för att se till att den inre marknaden fungerar väl.

| (13) | Begreppet ”livsmedel för särskilda näringsändamål” bör därför avskaffas och direktiv 2009/39/EG ersättas med den här rättsakten. För att förenkla tillämpningen av den här rättsakten och för att säkerställa en enhetlig tillämpning i alla medlemsstater bör den ha formen av en förordning. |
| --- | --- |

(13)

Begreppet ”livsmedel för särskilda näringsändamål” bör därför avskaffas och direktiv 2009/39/EG ersättas med den här rättsakten. För att förenkla tillämpningen av den här rättsakten och för att säkerställa en enhetlig tillämpning i alla medlemsstater bör den ha formen av en förordning.

| (14) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (19) fastställs allmänna principer och definitioner för unionens livsmedelslagstiftning för att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå och en väl fungerande inre marknad

  skyddsnivå för människors hälsa och för konsumenternas intressen samt för att se till att den inre marknaden fungerar effektivt
  . I förordningen fastställs principer för riskanalys av livsmedel
  , föreskrivs att det enligt försiktighetsprincipen kan antas provisoriska åtgärder för riskhantering,
  samt
  inrätas
  strukturer och mekanismer för vetenskapliga och tekniska utvärderingar som utförs av myndigheten. Vissa definitioner i den förordningen måste därför också tillämpas i samband med den här förordningen. Vid tillämpningen av den här förordningen bör dessutom samråd ske med myndigheten om alla frågor som kan påverka människors hälsa. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(14)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (19) fastställs allmänna principer och definitioner för unionens livsmedelslagstiftning för att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå och en väl fungerande inre marknad

  skyddsnivå för människors hälsa och för konsumenternas intressen samt för att se till att den inre marknaden fungerar effektivt
  . I förordningen fastställs principer för riskanalys av livsmedel
  , föreskrivs att det enligt försiktighetsprincipen kan antas provisoriska åtgärder för riskhantering,
  samt
  inrätas
  strukturer och mekanismer för vetenskapliga och tekniska utvärderingar som utförs av myndigheten. Vissa definitioner i den förordningen måste därför också tillämpas i samband med den här förordningen. Vid tillämpningen av den här förordningen bör dessutom samråd ske med myndigheten om alla frågor som kan påverka människors hälsa. [Ändr. 9]

| (14a) | Om det finns risk för liv eller hälsa, antingen omedelbart eller på lång sikt, men vetenskaplig osäkerhet råder, bör försiktighetsprincipen tillämpas för att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå och hänsyn tas till kumulativa toxiska effekter och känsligheten hos vissa utsatta befolkningsgrupper som specificerats i denna förordning. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(14a)

Om det finns risk för liv eller hälsa, antingen omedelbart eller på lång sikt, men vetenskaplig osäkerhet råder, bör försiktighetsprincipen tillämpas för att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå och hänsyn tas till kumulativa toxiska effekter och känsligheten hos vissa utsatta befolkningsgrupper som specificerats i denna förordning. [Ändr. 10]

| (15) | Ett begränsat antal livsmedelskategorier utgör för vissa befolkningsgrupper den enda näringskällan eller en partiell näringskälla. Sådana livsmedelskategorier är ytterst viktiga för att behandla vissa tillstånd och/eller väsentliga för att upprätthålla den avsedda näringsmässiga lämpligheten för vissa väl definierade och utsatta befolkningsgrupper. Bland dessa livsmedelskategorier ingår modersmjölksersättning och tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt

  ,
  livsmedel för speciella medicinska ändamål
  , livsmedel för personer med glutenintolerans samt livsmedel avsedda för användning i kost med lågt och med mycket lågt energiinnehåll
  . Erfarenheten har visat att bestämmelserna i direktiv 2006/141/EG, direktiv 2006/125/EG och direktiv 1999/21/EG på ett tillfredsställande sätt säkerställer den fria rörligheten för sådana livsmedel samtidigt som de garanterar en hög skyddsnivå för människors hälsa.
  Livsmedel avsedda för kost med mycket lågt energiinnehåll omfattas för närvarande inte av direktiv 96/8/EG utan enbart av direktiv 2009/39/EG.
  Den här förordningen bör inriktas på allmänna krav på sammansättning och uppgifter för modersmjölksersättning och tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn samt livsmedel för speciella medicinska ändamål,
  livsmedel för personer
  med
  glutenintolerans samt livsmedel avsedda för kost med lågt och med mycket lågt energiinnehåll, med
  beaktande av direktiv 2006/141/EG, direktiv 2006/125/EG och direktiv 1999/21/EG. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(15)

Ett begränsat antal livsmedelskategorier utgör för vissa befolkningsgrupper den enda näringskällan eller en partiell näringskälla. Sådana livsmedelskategorier är ytterst viktiga för att behandla vissa tillstånd och/eller väsentliga för att upprätthålla den avsedda näringsmässiga lämpligheten för vissa väl definierade och utsatta befolkningsgrupper. Bland dessa livsmedelskategorier ingår modersmjölksersättning och tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt

  ,
  livsmedel för speciella medicinska ändamål
  , livsmedel för personer med glutenintolerans samt livsmedel avsedda för användning i kost med lågt och med mycket lågt energiinnehåll
  . Erfarenheten har visat att bestämmelserna i direktiv 2006/141/EG, direktiv 2006/125/EG och direktiv 1999/21/EG på ett tillfredsställande sätt säkerställer den fria rörligheten för sådana livsmedel samtidigt som de garanterar en hög skyddsnivå för människors hälsa.
  Livsmedel avsedda för kost med mycket lågt energiinnehåll omfattas för närvarande inte av direktiv 96/8/EG utan enbart av direktiv 2009/39/EG.
  Den här förordningen bör inriktas på allmänna krav på sammansättning och uppgifter för modersmjölksersättning och tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn samt livsmedel för speciella medicinska ändamål,
  livsmedel för personer
  med
  glutenintolerans samt livsmedel avsedda för kost med lågt och med mycket lågt energiinnehåll, med
  beaktande av direktiv 2006/141/EG, direktiv 2006/125/EG och direktiv 1999/21/EG. [Ändr. 11]

| (16) | För att garantera rättssäkerheten bör definitionerna i direktiv 2006/141/EG, direktiv 2006/125/EG, och direktiv 1999/21/EG
  , förordning (EG) nr 41/2009 och direktiv 96/8/EG
  överföras till den här förordningen. Definitionerna av modersmjölksersättning och tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt livsmedel för speciella medicinska ändamål
  , livsmedel för personer med glutenintolerans samt livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll
  bör dock regelbundet vid behov anpassas till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och till relevant utveckling på internationell nivå. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(16)

För att garantera rättssäkerheten bör definitionerna i direktiv 2006/141/EG, direktiv 2006/125/EG, och direktiv 1999/21/EG
  , förordning (EG) nr 41/2009 och direktiv 96/8/EG
  överföras till den här förordningen. Definitionerna av modersmjölksersättning och tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt livsmedel för speciella medicinska ändamål
  , livsmedel för personer med glutenintolerans samt livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll
  bör dock regelbundet vid behov anpassas till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och till relevant utveckling på internationell nivå. [Ändr. 12]

| (16a) | Enligt rekommendationerna från Världshälsoorganisationen bör barn födda med låg födelsevikt ges sin egen mammas mjölk. Barn födda med låg födelsevikt och för tidigt födda barn har emellertid ofta särskilda näringsbehov som inte uppfylls av modersmjölken eller vanlig modersmjölksersättning. Livsmedel för sådana spädbarn bör uppfylla de bestämmelser som gäller för livsmedel för speciella medicinska ändamål, ifall denna typ av livsmedel väljs ut som den lämpligaste modersmjölksersättningen, med beaktande av barnets särskilda medicinska situation. Modersmjölksersättning avsedd för barn födda med låg födelsevikt eller för tidigt födda barn bör i alla händelser uppfylla kraven i direktiv 2006/141/EG. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(16a)

Enligt rekommendationerna från Världshälsoorganisationen bör barn födda med låg födelsevikt ges sin egen mammas mjölk. Barn födda med låg födelsevikt och för tidigt födda barn har emellertid ofta särskilda näringsbehov som inte uppfylls av modersmjölken eller vanlig modersmjölksersättning. Livsmedel för sådana spädbarn bör uppfylla de bestämmelser som gäller för livsmedel för speciella medicinska ändamål, ifall denna typ av livsmedel väljs ut som den lämpligaste modersmjölksersättningen, med beaktande av barnets särskilda medicinska situation. Modersmjölksersättning avsedd för barn födda med låg födelsevikt eller för tidigt födda barn bör i alla händelser uppfylla kraven i direktiv 2006/141/EG. [Ändr. 13]

| (17) | Det är viktigt att de ingredienser som används vid framställningen av de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen är lämpliga för att tillgodose näringsbehov hos och är lämpliga för de människor de är avsedda för och att deras näringsmässiga lämplighet har fastställts genom allmänt erkända vetenskapliga data. Denna lämplighet bör visas genom en systematisk
  och oberoende
  genomgång av tillgängliga vetenskapliga data. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(17)

Det är viktigt att de ingredienser som används vid framställningen av de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen är lämpliga för att tillgodose näringsbehov hos och är lämpliga för de människor de är avsedda för och att deras näringsmässiga lämplighet har fastställts genom allmänt erkända vetenskapliga data. Denna lämplighet bör visas genom en systematisk
  och oberoende
  genomgång av tillgängliga vetenskapliga data. [Ändr. 14]

| (17a) | Det är viktigt att bekämpningsmedel, vilkas maximala resthalter fastställs i direktiv 2006/141/EG och direktiv 2006/125/EG och som inte uppfyller säkerhetsvillkoren i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden1, ska förbjudas på marknaden (20) och inte användas i livsmedelsproduktion som omfattas av denna förordning. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(17a)

Det är viktigt att bekämpningsmedel, vilkas maximala resthalter fastställs i direktiv 2006/141/EG och direktiv 2006/125/EG och som inte uppfyller säkerhetsvillkoren i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden1, ska förbjudas på marknaden (20) och inte användas i livsmedelsproduktion som omfattas av denna förordning. [Ändr. 15]

| (17b) | Gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester som fastställs i den relevanta unionsrätten, särskilt i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung (21), bör inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i den här förordningen och de delegerade akter som antagits i enlighet med den här förordning. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(17b)

Gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester som fastställs i den relevanta unionsrätten, särskilt i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung (21), bör inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i den här förordningen och de delegerade akter som antagits i enlighet med den här förordning. [Ändr. 16]

| (17c) | Med tanke på spädbarns och småbarns utsatta natur krävs emellertid stränga begränsningar av bekämpningsmedelsrester i modersmjölksersättning och tillskottsnäring samt beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn. Särskilda gränsvärden för bekämpningsmedelsrester för dessa produkter har fastställts i direktiv 2006/141/EG och direktiv 2006/125/EG. Särskild uppmärksamhet bör ägnas bekämpningsmedel som innehåller ämnen som klassificeras som speciellt farliga för människors hälsa. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(17c)

Med tanke på spädbarns och småbarns utsatta natur krävs emellertid stränga begränsningar av bekämpningsmedelsrester i modersmjölksersättning och tillskottsnäring samt beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn. Särskilda gränsvärden för bekämpningsmedelsrester för dessa produkter har fastställts i direktiv 2006/141/EG och direktiv 2006/125/EG. Särskild uppmärksamhet bör ägnas bekämpningsmedel som innehåller ämnen som klassificeras som speciellt farliga för människors hälsa. [Ändr. 17]

| (17d) | I alla steg av livsmedelsproduktionskedjan bör livsmedelsföretag och livsmedelsföretagare, såsom de definieras i förordning (EG) nr 178/2002, säkerställa att de livsmedel som omfattas av denna förordning uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen i allmänhet och denna förordning i synnerhet. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(17d)

I alla steg av livsmedelsproduktionskedjan bör livsmedelsföretag och livsmedelsföretagare, såsom de definieras i förordning (EG) nr 178/2002, säkerställa att de livsmedel som omfattas av denna förordning uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen i allmänhet och denna förordning i synnerhet. [Ändr. 18]

| (18) | Allmänna märkningskrav fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (22).

  förordning (EU) nr 1169/2011
  Dessa allmänna märkningskrav bör som regel tillämpas på de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen. I den här förordningen bör det emellertid också vid behov fastställas krav som komplement till eller undantag från bestämmelserna i direktiv 2000/13/EG

  förordning (EU) nr 1169/2011
  , för att uppnå de särskilda målen i den här förordningen. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(18)

Allmänna märkningskrav fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (22).

  förordning (EU) nr 1169/2011
  Dessa allmänna märkningskrav bör som regel tillämpas på de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen. I den här förordningen bör det emellertid också vid behov fastställas krav som komplement till eller undantag från bestämmelserna i direktiv 2000/13/EG

  förordning (EU) nr 1169/2011
  , för att uppnå de särskilda målen i den här förordningen. [Ändr. 19]

| (19) | Den här förordningen bör innehålla kriterier för att fastställa de särskilda kraven på sammansättning och uppgifter för modersmjölksersättning, tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt, livsmedel för speciella medicinska ändamål,
  livsmedel för personer med glutenintolerans samt livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll,
  med beaktande av direktiv 2006/141/EG, direktiv 2006/125/EG och direktiv 1999/21/EG. Kommissionen bör delegeras en befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen för att anpassa de definitioner av modersmjölksersättning, tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt livsmedel för speciella medicinska ändamål som fastställs i den här förordningen till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och till relevant utveckling på internationell nivå, för att fastställa de särskilda kraven på sammansättning och uppgifter för de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen, inklusive märkningskrav som komplement till eller undantag från bestämmelserna i direktiv 2000/13/EG, samt för att godkänna näringspåståenden och hälsopåståenden. Det är av särskild vikt att kommissionen genomför lämpliga samråd, även på expertnivå, under sitt förberedande arbete. Kommissionen bör när den utarbetar och upprättar delegerade akter se till att relevanta dokument samtidigt, i tid och på lämpligt sätt överlämnas till Europaparlamentet och rådet. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(19)

Den här förordningen bör innehålla kriterier för att fastställa de särskilda kraven på sammansättning och uppgifter för modersmjölksersättning, tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt, livsmedel för speciella medicinska ändamål,
  livsmedel för personer med glutenintolerans samt livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll,
  med beaktande av direktiv 2006/141/EG, direktiv 2006/125/EG och direktiv 1999/21/EG. Kommissionen bör delegeras en befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen för att anpassa de definitioner av modersmjölksersättning, tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt livsmedel för speciella medicinska ändamål som fastställs i den här förordningen till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och till relevant utveckling på internationell nivå, för att fastställa de särskilda kraven på sammansättning och uppgifter för de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen, inklusive märkningskrav som komplement till eller undantag från bestämmelserna i direktiv 2000/13/EG, samt för att godkänna näringspåståenden och hälsopåståenden. Det är av särskild vikt att kommissionen genomför lämpliga samråd, även på expertnivå, under sitt förberedande arbete. Kommissionen bör när den utarbetar och upprättar delegerade akter se till att relevanta dokument samtidigt, i tid och på lämpligt sätt överlämnas till Europaparlamentet och rådet. [Ändr. 20]

| (19a) | Kommissionen bör, efter samråd med myndigheten, klargöra statusen för mjölk avsedd för barn mellan 12–36 månader, som för närvarande regleras av olika unionsrättssakter, däribland förordning (EG) nr 178/2002, förordning (EG) nr 1924/2006, förordning (EG) nr 1925/2006 och direktiv 2009/39/EG, och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet som bedömer om ytterligare lagstiftningsinsatser behövs, senast 1 år efter det att denna förordning har trätt i kraft. Vid behov bör rapporten åtföljas av ett förslag till lagstiftningsakt. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(19a)

Kommissionen bör, efter samråd med myndigheten, klargöra statusen för mjölk avsedd för barn mellan 12–36 månader, som för närvarande regleras av olika unionsrättssakter, däribland förordning (EG) nr 178/2002, förordning (EG) nr 1924/2006, förordning (EG) nr 1925/2006 och direktiv 2009/39/EG, och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet som bedömer om ytterligare lagstiftningsinsatser behövs, senast 1 år efter det att denna förordning har trätt i kraft. Vid behov bör rapporten åtföljas av ett förslag till lagstiftningsakt. [Ändr. 21]

| (20) | Det är lämpligt att upprätta och uppdatera en unionsförteckning
  bifogad till denna förordning
  över vitaminer, mineralämnen, aminosyror och andra ämnen som får tillsättas modersmjölksersättning, tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt livsmedel för speciella medicinska ändamål
  och livsmedel avsedda för kost med lågt och mycket lågt energiinnehåll
  , med beaktande av vissa kriterier som fastställs i den här förordningen.
  Då den bifogade unionsförteckningen antas bör man ta vederbörlig hänsyn till de berörda befolkningsgruppernas särskilda näringsbehov och de förteckningar som fastställts i direktiv 2006/141/EG och 2006/125/EG och kommissionens förordning (EG) nr 953/2009 av den 13 oktober 2009 om ämnen som för särskilda näringsändamål får tillsättas livsmedel för särskilda näringsändamål (23) som inte tillämpas på fast eller flytande näring för spädbarn och småbarn.
  Eftersom antagandet
  och uppdateringen
  av
  bilagan

  förutsätter att de kriterier som fastställs i den här förordningen tillämpas

  är en akt med allmän räckvidd för att komplettera eller ändra vissa icke-väsentliga delar av denna förordning
  bör
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till
  kommissionen ges genomförandebefogenheter för detta ändamål. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (24)


  i det avseendet
  . Kommissionen bör i vederbörligen motiverade fall som rör människors hälsa genast anta tillämpliga genomförandeakter

  delegerade akter
  för uppdatering av unionsförteckningen

  bilagan
  när så krävs av tvingande, brådskande skäl. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(20)

Det är lämpligt att upprätta och uppdatera en unionsförteckning
  bifogad till denna förordning
  över vitaminer, mineralämnen, aminosyror och andra ämnen som får tillsättas modersmjölksersättning, tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt livsmedel för speciella medicinska ändamål
  och livsmedel avsedda för kost med lågt och mycket lågt energiinnehåll
  , med beaktande av vissa kriterier som fastställs i den här förordningen.
  Då den bifogade unionsförteckningen antas bör man ta vederbörlig hänsyn till de berörda befolkningsgruppernas särskilda näringsbehov och de förteckningar som fastställts i direktiv 2006/141/EG och 2006/125/EG och kommissionens förordning (EG) nr 953/2009 av den 13 oktober 2009 om ämnen som för särskilda näringsändamål får tillsättas livsmedel för särskilda näringsändamål (23) som inte tillämpas på fast eller flytande näring för spädbarn och småbarn.
  Eftersom antagandet
  och uppdateringen
  av
  bilagan

  förutsätter att de kriterier som fastställs i den här förordningen tillämpas

  är en akt med allmän räckvidd för att komplettera eller ändra vissa icke-väsentliga delar av denna förordning
  bör
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till
  kommissionen ges genomförandebefogenheter för detta ändamål. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (24)


  i det avseendet
  . Kommissionen bör i vederbörligen motiverade fall som rör människors hälsa genast anta tillämpliga genomförandeakter

  delegerade akter
  för uppdatering av unionsförteckningen

  bilagan
  när så krävs av tvingande, brådskande skäl. [Ändr. 22]

| (21) | I enlighet med yttrandet från vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENIHR) om riskbedömning av nanoteknikprodukter av den 19 januari 2009 saknas det för närvarande tillräckligt med uppgifter om risker i samband med konstruerade nanomaterial och de befintliga provmetoderna kan vara otillräckliga för att lösa de frågor som uppstår i samband med konstruerade nanomaterial.
  Mot bakgrund av detta vetenskapliga yttrande och hur känsliga de grupper är, till vilka livsmedel som omfattas av denna förordning riktar sig, bör
  konstruerade nanomaterial bör därför inte föras upp på förteckningen bifogad till denna förordning över de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen förrän

  om inte deras oskadlighet, på grundval av ändamålsenliga och tillräckliga testmetoder, näringsvärde och deras lämplighet för personer för vilka livsmedlen är avsedda, påvisats av
  myndigheten har gjort en utvärdering. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med yttrandet från vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENIHR) om riskbedömning av nanoteknikprodukter av den 19 januari 2009 saknas det för närvarande tillräckligt med uppgifter om risker i samband med konstruerade nanomaterial och de befintliga provmetoderna kan vara otillräckliga för att lösa de frågor som uppstår i samband med konstruerade nanomaterial.
  Mot bakgrund av detta vetenskapliga yttrande och hur känsliga de grupper är, till vilka livsmedel som omfattas av denna förordning riktar sig, bör
  konstruerade nanomaterial bör därför inte föras upp på förteckningen bifogad till denna förordning över de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen förrän

  om inte deras oskadlighet, på grundval av ändamålsenliga och tillräckliga testmetoder, näringsvärde och deras lämplighet för personer för vilka livsmedlen är avsedda, påvisats av
  myndigheten har gjort en utvärdering. [Ändr. 23]

| (22) | För ökad effektivitet och enklare lagstiftning
  och ett tydligt åtagande att stödja innovation
  bör man på medellång sikt undersöka om det är lämpligt att utvidga tillämpningsområdet för unionsförteckningen bifogad till denna förordning till andra livsmedelskategorier som regleras av annan särskild unionslagstiftning.
  En sådan utvidgning bör beslutas av Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, på grundval av en bedömning från myndigheten. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(22)

För ökad effektivitet och enklare lagstiftning
  och ett tydligt åtagande att stödja innovation
  bör man på medellång sikt undersöka om det är lämpligt att utvidga tillämpningsområdet för unionsförteckningen bifogad till denna förordning till andra livsmedelskategorier som regleras av annan särskild unionslagstiftning.
  En sådan utvidgning bör beslutas av Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, på grundval av en bedömning från myndigheten. [Ändr. 24]

| (23) | Det är nödvändigt att fastställa förfaranden för att anta nödåtgärder i situationer där livsmedel som omfattas av den här förordningen utgör en allvarlig risk för människors hälsa. För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av nödåtgärderna bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 av den den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (25). Kommissionen bör i vederbörligen motiverade fall som rör människors hälsa genast anta tillämpliga genomförandeakter om nödåtgärder när så krävs av tvingande, brådskande skäl. |
| --- | --- |

(23)

Det är nödvändigt att fastställa förfaranden för att anta nödåtgärder i situationer där livsmedel som omfattas av den här förordningen utgör en allvarlig risk för människors hälsa. För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av nödåtgärderna bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 av den den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (25). Kommissionen bör i vederbörligen motiverade fall som rör människors hälsa genast anta tillämpliga genomförandeakter om nödåtgärder när så krävs av tvingande, brådskande skäl.

| (24) | Enligt direktiv 92/52/EEG måste modersmjölksersättning och tillskottsnäring som exporteras eller återexporteras från Europeiska unionen uppfylla kraven i unionslagstiftningen om inte annat krävs av importlandet. Denna princip har redan fastställts för livsmedel i förordning (EG) nr 178/2002. För ökad förenkling och rättslig trygghet bör direktiv 92/52/EEG därför upphävas. |
| --- | --- |

(24)

Enligt direktiv 92/52/EEG måste modersmjölksersättning och tillskottsnäring som exporteras eller återexporteras från Europeiska unionen uppfylla kraven i unionslagstiftningen om inte annat krävs av importlandet. Denna princip har redan fastställts för livsmedel i förordning (EG) nr 178/2002. För ökad förenkling och rättslig trygghet bör direktiv 92/52/EEG därför upphävas.

| (25) | I förordning (EG) nr 1924/2006 fastställs bestämmelser och villkor för användning av närings- och hälsopåståenden för livsmedel. Dessa bestämmelser bör som allmän regel tillämpas på de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen, såvida inte annat sägs i den här förordningen eller i icke-lagstiftningsakter som antas i enlighet med den här förordningen. |
| --- | --- |

(25)

I förordning (EG) nr 1924/2006 fastställs bestämmelser och villkor för användning av närings- och hälsopåståenden för livsmedel. Dessa bestämmelser bör som allmän regel tillämpas på de livsmedelskategorier som omfattas av den här förordningen, såvida inte annat sägs i den här förordningen eller i icke-lagstiftningsakter som antas i enlighet med den här förordningen.

| (26) | För närvarande får påståendena ”glutenfri” och ”mycket låg glutenhalt” användas för livsmedel som är avsedda för särskilda näringsändamål och för livsmedel för normal konsumtion i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 41/2009. Sådana

  Dessa
  påståenden skulle kunna tolkas som näringspåståenden i enlighet med förordning (EG) nr 1924/2006. För ökad förenkling bör sådana påståenden enbart

  endast
  regleras av
  den här förordningen

  förordning (EG) nr 1924/2006 och uppfylla kraven i den. förordningen. Det är nödvändigt att de tekniska anpassningarna enligt förordning (EG) nr 1924/2006 för att införliva näringspåståendena ”glutenfri” och ”mycket låg glutenhalt” med tillhörande användningsvillkor i enlighet med Förordning (EG) nr 41/2009
  bör därför upphävas

  slutförs innan den här förordningen börjar tillämpas. [Ändr. 90] |
| --- | --- |

(26)

För närvarande får påståendena ”glutenfri” och ”mycket låg glutenhalt” användas för livsmedel som är avsedda för särskilda näringsändamål och för livsmedel för normal konsumtion i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 41/2009. Sådana

  Dessa
  påståenden skulle kunna tolkas som näringspåståenden i enlighet med förordning (EG) nr 1924/2006. För ökad förenkling bör sådana påståenden enbart

  endast
  regleras av
  den här förordningen

  förordning (EG) nr 1924/2006 och uppfylla kraven i den. förordningen. Det är nödvändigt att de tekniska anpassningarna enligt förordning (EG) nr 1924/2006 för att införliva näringspåståendena ”glutenfri” och ”mycket låg glutenhalt” med tillhörande användningsvillkor i enlighet med Förordning (EG) nr 41/2009
  bör därför upphävas

  slutförs innan den här förordningen börjar tillämpas. [Ändr. 90]

| (26a) | För närvarande omfattas märkningarna ”laktosfri” och ”mycket låg laktoshalt” inte av unionsrätten. Dessa påståenden är dock viktiga för personer med laktosintolerans. Kommissionen bör därför klargöra deras status enligt allmän livsmedelslagstiftning. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(26a)

För närvarande omfattas märkningarna ”laktosfri” och ”mycket låg laktoshalt” inte av unionsrätten. Dessa påståenden är dock viktiga för personer med laktosintolerans. Kommissionen bör därför klargöra deras status enligt allmän livsmedelslagstiftning. [Ändr. 25]

| (27) | ”Måltidsersättning för viktkontroll” och ”komplett kostersättning för viktkontroll” betraktas
  för närvarande
  som livsmedel för särskilda näringsändamål och regleras av särskilda bestämmelser som antagits i enlighet med direktiv 96/8/EG
  , medan livsmedel avsedda för kost med mycket lågt energiinnehåll endast regleras av direktiv 2009/39/EG
  . Allt fler livsmedel med liknande påståenden som är avsedda för befolkningen i allmänhet har emellertid dykt upp på marknaden och som presenteras som hälsopåståenden för viktkontroll.
  Eftersom det finns ett överflöd av livsmedelsprodukter som innehåller allmänna påståenden och mot bakgrund av risker för ätstörningar till följd av vissa okontrollerade dieter utvärderar myndigheten regelbundet och på ett vetenskapligt sätt förfrågningar om hälsopåståenden för måltidsersättningar. Den utvärdering som myndigheten omfattar inte säkerheten i den sammansättning som en livsmedelsföretagare anger i ett påstående eller ett visst slag av märkning, som företagaren ansöker om att få använda. Specifika bestämmelser om livsmedel avsedda för att användas i livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och mycket lågt energiinnehåll behövs därför i denna förordning. Sådana bestämmelser är ett viktigt redskap för hälso- och näringssäkerhet för personer som vill gå ner i vikt.
  För att undvika eventuell sammanblandning mellan livsmedel som saluförs för viktkontroll och för ökad rättslig trygghet och enhetlighet i unionslagstiftningen
  , samtidigt som man skyddar de mest utsatta,
  bör sådana påståenden
  avsedda för allmänheten
  enbart regleras av förordning (EG) nr 1924/2006 och uppfylla kraven i den förordningen
  , med undantag av livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll, som bör vara förenliga med denna förordning
  . Det är nödvändigt att de tekniska anpassningarna enligt förordning (EG) nr 1924/2006 för att införliva hälsopåståenden som hänför sig till kontroll av kroppsvikten för livsmedel som presenteras som ”komplett kostersättning för viktkontroll” och ”måltidsersättning för viktkontroll” med tillhörande användningsvillkor i enlighet med direktiv 96/8/EG slutförs innan den här förordningen börjar tillämpas. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(27)

”Måltidsersättning för viktkontroll” och ”komplett kostersättning för viktkontroll” betraktas
  för närvarande
  som livsmedel för särskilda näringsändamål och regleras av särskilda bestämmelser som antagits i enlighet med direktiv 96/8/EG
  , medan livsmedel avsedda för kost med mycket lågt energiinnehåll endast regleras av direktiv 2009/39/EG
  . Allt fler livsmedel med liknande påståenden som är avsedda för befolkningen i allmänhet har emellertid dykt upp på marknaden och som presenteras som hälsopåståenden för viktkontroll.
  Eftersom det finns ett överflöd av livsmedelsprodukter som innehåller allmänna påståenden och mot bakgrund av risker för ätstörningar till följd av vissa okontrollerade dieter utvärderar myndigheten regelbundet och på ett vetenskapligt sätt förfrågningar om hälsopåståenden för måltidsersättningar. Den utvärdering som myndigheten omfattar inte säkerheten i den sammansättning som en livsmedelsföretagare anger i ett påstående eller ett visst slag av märkning, som företagaren ansöker om att få använda. Specifika bestämmelser om livsmedel avsedda för att användas i livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och mycket lågt energiinnehåll behövs därför i denna förordning. Sådana bestämmelser är ett viktigt redskap för hälso- och näringssäkerhet för personer som vill gå ner i vikt.
  För att undvika eventuell sammanblandning mellan livsmedel som saluförs för viktkontroll och för ökad rättslig trygghet och enhetlighet i unionslagstiftningen
  , samtidigt som man skyddar de mest utsatta,
  bör sådana påståenden
  avsedda för allmänheten
  enbart regleras av förordning (EG) nr 1924/2006 och uppfylla kraven i den förordningen
  , med undantag av livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll, som bör vara förenliga med denna förordning
  . Det är nödvändigt att de tekniska anpassningarna enligt förordning (EG) nr 1924/2006 för att införliva hälsopåståenden som hänför sig till kontroll av kroppsvikten för livsmedel som presenteras som ”komplett kostersättning för viktkontroll” och ”måltidsersättning för viktkontroll” med tillhörande användningsvillkor i enlighet med direktiv 96/8/EG slutförs innan den här förordningen börjar tillämpas. [Ändr. 26]

| (27a) | För att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå bör lämpliga förfaranden för kontroll, både av hygien och av sammansättning, inrättas i medlemsstaterna både före och efter det att livsmedel släpps ut på marknaden. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(27a)

För att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå bör lämpliga förfaranden för kontroll, både av hygien och av sammansättning, inrättas i medlemsstaterna både före och efter det att livsmedel släpps ut på marknaden. [Ändr. 27]

| (27b) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (26) bör medlemsstaterna på grundval av en riskbaserad metod genomföra inspektioner av huruvida företag följer denna förordning och de delegerade akter som antagits i anslutning till den. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(27b)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (26) bör medlemsstaterna på grundval av en riskbaserad metod genomföra inspektioner av huruvida företag följer denna förordning och de delegerade akter som antagits i anslutning till den. [Ändr. 28]

| (28) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (29) | Kommissionen bör vidta
  lämpliga övergångsbestämmelser krävs

  åtgärder
  för att
  säkerställa rättslig förutsebarhet under perioden mellan ikraftträdandet och genomförandet av denna förordning samt tillhandahålla det stöd och den aktuella information till
  livsmedelsföretagarna
  som de behöver för att

  ska kunna anpassa sig till kraven i denna förordning. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen bör vidta
  lämpliga övergångsbestämmelser krävs

  åtgärder
  för att
  säkerställa rättslig förutsebarhet under perioden mellan ikraftträdandet och genomförandet av denna förordning samt tillhandahålla det stöd och den aktuella information till
  livsmedelsföretagarna
  som de behöver för att

  ska kunna anpassa sig till kraven i denna förordning. [Ändr. 29]

| (29a) | För att göra det lättare för små och medelstora företag att få tillträde till en marknad som inom vissa sektorer, till exempel barnmat och livsmedel för speciella medicinska ändamål, verkar domineras av ett fåtal stora företag bör kommissionen i nära samarbete med berörda parter anta riktlinjer genom delegerade akter för att hjälpa företag, särskilt små och medelstora företag, att uppfylla kraven i denna förordning och därmed främja konkurrenskraft och innovation. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(29a)

För att göra det lättare för små och medelstora företag att få tillträde till en marknad som inom vissa sektorer, till exempel barnmat och livsmedel för speciella medicinska ändamål, verkar domineras av ett fåtal stora företag bör kommissionen i nära samarbete med berörda parter anta riktlinjer genom delegerade akter för att hjälpa företag, särskilt små och medelstora företag, att uppfylla kraven i denna förordning och därmed främja konkurrenskraft och innovation. [Ändr. 30]

| (29b) | För att underlätta tillträde till marknaden för de livsmedelsföretag, särskilt små och medelstora företag, som vill sälja livsmedel som är resultatet av teknisk och vetenskaplig utveckling bör kommissionen i nära samarbete med berörda parter anta riktlinjer för förfarandet för tillfälligt utsläppande på marknaden av sådana livsmedel. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(29b)

För att underlätta tillträde till marknaden för de livsmedelsföretag, särskilt små och medelstora företag, som vill sälja livsmedel som är resultatet av teknisk och vetenskaplig utveckling bör kommissionen i nära samarbete med berörda parter anta riktlinjer för förfarandet för tillfälligt utsläppande på marknaden av sådana livsmedel. [Ändr. 31]

| (29c) | Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter för att godkänna tillfälligt utsläppande på marknaden av livsmedel som är resultatet av teknisk och vetenskaplig utveckling, så att industrins forskningsresultat kan komma till vederbörlig nytta i avvaktan på att den delegerade akten för den berörda livsmedelskategorin ändras. Godkännande för försäljning får emellertid, av hänsyn till skyddet för konsumenternas hälsa, ges först efter samråd med. [Ändr. 91] |
| --- | --- |

(29c)

Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter för att godkänna tillfälligt utsläppande på marknaden av livsmedel som är resultatet av teknisk och vetenskaplig utveckling, så att industrins forskningsresultat kan komma till vederbörlig nytta i avvaktan på att den delegerade akten för den berörda livsmedelskategorin ändras. Godkännande för försäljning får emellertid, av hänsyn till skyddet för konsumenternas hälsa, ges först efter samråd med. [Ändr. 91]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Syfte och definitioner

Artikel 1

Syfte

1.   I denna förordning
  , som kompletterar unionslagstiftningen om livsmedel,
  fastställs krav på sammansättning och uppgifter för följande livsmedelskategorier: [Ändr. 33]

| a) | Modersmjölksersättning och tillskottsnäring. |
| --- | --- |

a)

Modersmjölksersättning och tillskottsnäring.

| b) | Beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn. |
| --- | --- |

b)

Beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn.

| c) | Livsmedel för speciella medicinska ändamål
  , inklusive modersmjölksersättning och tillskottsnäring för barn med låg födelsevikt och för tidigt födda barn
  . [Ändr. 34] |
| --- | --- |

c)

Livsmedel för speciella medicinska ändamål
  , inklusive modersmjölksersättning och tillskottsnäring för barn med låg födelsevikt och för tidigt födda barn
  . [Ändr. 34]

| ca) | Livsmedel för personer med glutenintolerans. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

ca)

Livsmedel för personer med glutenintolerans. [Ändr. 35]

| cb) | Livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

cb)

Livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll. [Ändr. 36]

2.   I denna förordning fastställs regler för upprättande och uppdatering av en
  klart definierad

  unions förteckning i bilaga I över vitaminer, mineralämnen och andra ämnen som
  för särskilda näringsändamål
  får tillsättas de livsmedelskategorier som avses i punkt 1. [Ändr. 37]

2a.
     
  De krav som fastställs i denna förordning ska ha företräde framför eventuella andra motstridiga krav i unionsrätten om livsmedels. [Ändr. 38]

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | Definitionerna av livsmedel, detaljhandel
  och utsläppande på marknaden i artiklarna 2
  , 3.7
  och 3.8 i förordning (EG) nr 178/2002. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

a)

Definitionerna av livsmedel, detaljhandel
  och utsläppande på marknaden i artiklarna 2
  , 3.7
  och 3.8 i förordning (EG) nr 178/2002. [Ändr. 39]

| b) | Definitionerna av
  märkning och
  färdigförpackat livsmedel
  i artikel 1.3 a och b i direktiv 2000/13/EG

  och märkning
  i
  artikel 2.2 e och j i förordning (EU) nr 1169/2011
  . [Ändr. 40] |
| --- | --- |

b)

Definitionerna av
  märkning och
  färdigförpackat livsmedel
  i artikel 1.3 a och b i direktiv 2000/13/EG

  och märkning
  i
  artikel 2.2 e och j i förordning (EU) nr 1169/2011
  . [Ändr. 40]

| c) | Definitionerna av näringspåstående och hälsopåstående i artikel 2.2 punkterna 4 och 5 i förordning (EG) nr 1924/2006. |
| --- | --- |

c)

Definitionerna av näringspåstående och hälsopåstående i artikel 2.2 punkterna 4 och 5 i förordning (EG) nr 1924/2006.

| d) | Definitionen av annat ämne i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1925/2006, och |
| --- | --- |

d)

Definitionen av annat ämne i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1925/2006, och

| da) | Definitionen av konstruerat nanomaterial i artikel 2.2 t i förordning (EU) nr 1169/2011. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

da)

Definitionen av konstruerat nanomaterial i artikel 2.2 t i förordning (EU) nr 1169/2011. [Ändr. 41]

2.   Dessutom gäller följande definitioner:

a)   myndigheten: Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, som inrättades genom förordning (EG) nr 178/2002.

b)   spädbarn: ett barn som är yngre än tolv månader.

c)   småbarn: ett barn som är mellan ett och tre år gamla.

d)   modersmjölksersättning: livsmedel avsedda för spädbarn under de första månaderna och som ensamma tillgodoser näringsbehoven hos spädbarn tills de börjar få lämplig tilläggskost.

e)   tillskottsnäring: livsmedel avsedda för spädbarn när de börjar få lämplig tilläggskost och som utgör den huvudsakliga flytande beståndsdelen i en allt mera varierad kost för sådana spädbarn.

f)   beredda spannmålsbaserade livsmedel: livsmedel som

| — | Vanliga spannmål som har beretts med eller behöver beredas med mjölk eller andra lämpliga näringsvätskor. |
| --- | --- |

—

Vanliga spannmål som har beretts med eller behöver beredas med mjölk eller andra lämpliga näringsvätskor.

| — | Spannmål med tillsats av proteinrika livsmedel som har beretts med eller behöver beredas med vatten eller annan vätska som inte innehåller protein. |
| --- | --- |

—

Spannmål med tillsats av proteinrika livsmedel som har beretts med eller behöver beredas med vatten eller annan vätska som inte innehåller protein.

| — | Pasta för användning efter tillagning i kokande vatten eller andra lämpliga vätskor. |
| --- | --- |

—

Pasta för användning efter tillagning i kokande vatten eller andra lämpliga vätskor.

| — | Skorpor och kex som antingen ska användas direkt eller som efter att ha krossats ska beredas med vatten, mjölk eller andra lämpliga vätskor. |
| --- | --- |

—

Skorpor och kex som antingen ska användas direkt eller som efter att ha krossats ska beredas med vatten, mjölk eller andra lämpliga vätskor.

g)   barnmat: livsmedel som är avsedda att tillgodose särskilda krav hos friska spädbarn under avvänjning och hos friska småbarn som komplement till kosten och/eller för gradvis anpassning till vanliga livsmedel, med undantag av

| i) | beredda spannmålsbaserade livsmedel, och |
| --- | --- |

i)

beredda spannmålsbaserade livsmedel, och

| ii) | mjölk avsedd för småbarn. |
| --- | --- |

ii)

mjölk avsedd för småbarn.

h)   livsmedel för speciella medicinska ändamål: livsmedel som är
  särskilt tillverkade eller sammansatta och
  avsedda för kostbehandling av patienter och att användas under medicinsk övervakning. Livsmedlen ska vara avsedda att användas som enda eller kompletterande näringskälla för patienter med begränsad, försämrad eller störd förmåga att inta, smälta, ta upp, metabolisera eller utsöndra vanliga livsmedel eller vissa näringsämnen i sådana, eller som har andra medicinskt fastställda näringsbehov och vars kostbehandling inte kan uppnås enbart genom en anpassning av normalkosten.
  Livsmedel för speciella medicinska ändamål omfattar även modersmjölksersättning och tillskottsnäring för barn med låg födelsevikt och för tidigt födda barn. Sådan modersmjölksersättning och tillskottsnäring måste vara förenlig med direktiv 2006/141/EG. [Ändr. 92]

ha)
     
  modersmjölksersättning och tillskottsnäring för barn med låg födelsevikt och för tidigt födda barn
  :

hb)
     
  livsmedel avsedda för personer med glutenintolerans
  :

hc)
     
  gluten
  :

hd)
     
  livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och livsmedel avsedda för kost med mycket lågt energiinnehåll
  :
  livsmedel med en särskild sammansättning som, när de används i enlighet med tillverkarens anvisningar, ersätter hela dagsransonen.

Livsmedel med mycket lågt energiinnehåll innehåller mellan 400 och 800 kcal per dag.

Livsmedel med lågt energiinnehåll innehåller mellan 800 och 1 200 kcal per dag. [Ändr. 46]

Livsmedel för speciella medicinska ändamål i den betydelse som anges i led h i första stycket tillhöri följande tre kategorier:

| i) | Näringsmässigt kompletta livsmedel med en standardiserad näringssammansättning som om de används enligt tillverkarens anvisningar kan utgöra den enda näringskällan för de personer som de är avsedda för. |
| --- | --- |

i)

Näringsmässigt kompletta livsmedel med en standardiserad näringssammansättning som om de används enligt tillverkarens anvisningar kan utgöra den enda näringskällan för de personer som de är avsedda för.

| ii) | Näringsmässigt kompletta livsmedel med en näringssammansättning som är särskilt anpassad för en viss sjukdom, åkomma eller ett medicinskt tillstånd, och som om de används enligt tillverkarens anvisningar kan utgöra den enda näringskällan för de personer som de är avsedda för. |
| --- | --- |

ii)

Näringsmässigt kompletta livsmedel med en näringssammansättning som är särskilt anpassad för en viss sjukdom, åkomma eller ett medicinskt tillstånd, och som om de används enligt tillverkarens anvisningar kan utgöra den enda näringskällan för de personer som de är avsedda för.

| iii) | Näringsmässigt ej kompletta livsmedel med en standardiserad näringssammansättning eller en sammansättning som är särskilt anpassad för en viss sjukdom, åkomma eller ett medicinskt tillstånd och som inte är lämpliga att använda som enda näringskälla. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

iii)

Näringsmässigt ej kompletta livsmedel med en standardiserad näringssammansättning eller en sammansättning som är särskilt anpassad för en viss sjukdom, åkomma eller ett medicinskt tillstånd och som inte är lämpliga att använda som enda näringskälla. [Ändr. 47]

3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att anpassa definitionerna av modersmjölksersättning, tillskottsnäring, beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat samt livsmedel för speciella medicinska ändamål vid behov med hänsyn till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen till relevant utveckling på internationell nivå.
  [Ändr. 48]

Kapitel II

Utsläppande på marknaden

Artikel 3

Utsläppande på marknaden

1.
     De livsmedel som avses i artikel 1.1 får släppas ut på marknaden bara om de följer bestämmelserna i denna förordning
  och unionsrätten om livsmedel
  .

2.
     
  Livsmedel som avses i artikel 1.1 som importeras till unionen för att släppas ut på marknaden ska uppfylla kraven i unionens livsmedelslagstiftning. De livsmedel som avses i artikel 1.1 som exporteras eller återexporteras från unionen för att släppas ut på marknaden i ett tredjeland ska uppfylla kraven i unionens livsmedelslagstiftning, förutom om särskilda omständigheter råder i importlandet, som hänger samman med exempelvis klimat- eller terrängförhållanden som kräver en annan sammansättning eller förpackning.

3.
     
  De livsmedel som avses i artikel 1.1 får släppas ut på marknaden endast i form av färdigförpackade livsmedel.

4.
     
  Medlemsstaterna får inte förbjuda eller begränsa utsläppande på marknaden av livsmedel som uppfyller kraven i denna förordning av orsaker som rör livsmedlens sammansättning, framställning, presentation eller märkning.

  [Ändr. 49]

4a.   
  För att göra det möjligt att på marknaden snabbt släppa ut livsmedel som anges i artikel 1.1 och som är ett resultat av vetenskapliga och tekniska framsteg får kommissionen, efter samråd med myndigheten, anta delegerade akter i enlighet med artikel 15, som tillåter att livsmedel som avses i artikel 1.1, som inte motsvarar bestämmelserna om sammansättning i denna förordning eller i delegerade akter som antagits i enlighet med denna förordning, släpps ut på marknaden för en period av två år. [Ändr. 50]

Artikel 4

Färdigförpackade livsmedel

De livsmedel som avses i artikel 1.1 får tillåtas på detaljhandelsmarknaden bara i form av färdigförpackade livsmedel.
  [Ändr. 51]

Artikel 5

Fri rörlighet för varor

Medlemsstaterna får inte begränsa eller förbjuda utsläppande på marknaden av livsmedel som uppfyller kraven i denna förordning av orsaker som rör livsmedlens sammansättning, framställning, presentation eller märkning.
  [Ändr. 52]

Artikel 6

Nödåtgärder

1.   När det är uppenbart att ett livsmedel som avses i artikel 1.1 sannolikt kan utgöra en allvarlig risk för människors hälsa och att den risken inte tillfredsställande kan undanröjas genom åtgärder som vidtas av den eller de berörda medlemsstaterna ska kommissionen på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat utan dröjsmål vidta lämpliga tillfälliga nödåtgärder, inklusive att, beroende på hur allvarlig situationen är, begränsa eller förbjuda utsläppande på marknaden av det berörda livsmedlet. Dessa åtgärder ska antas genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2.

2.   Vid vederbörligen motiverade tvingande skäl att vidta ytterst brådskande åtgärder för att undanröja eller vidta åtgärder mot en allvarlig risk för människors hälsa ska kommissionen genast anta tillämpliga genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.3.

3.   Om en medlemsstat officiellt underrättar kommissionen om behovet av att vidta nödåtgärder och kommissionen inte har vidtagit åtgärder i enlighet med punkt 1 får den berörda medlemsstaten anta lämpliga tillfälliga nödåtgärder imbegripet att, beroende på hur allvarlig situationen är, begränsa eller förbjuda utsläppandet av det berörda livsmedlet på marknaden inom sitt territorium. Medlemsstaten ska genast underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om detta samt ange skälen för beslutet. Kommissionen ska anta genomförandeakter i syfte att förlänga, ändra eller upphäva de nationella tillfälliga nödåtgärderna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2. Medlemsstaten får behålla sina nationella tillfälliga nödåtgärder tills dess att de genomförandeakter som avses i denna punkt har antagits.

Artikel 6a

Försiktighetsprincipen

Om det efter utvärdering av tillgänglig vetenskaplig information finns välgrundad anledning att oroa sig för eventuella negativa effekter men vetenskaplig osäkerhet kan konstateras, kan preliminära riskhanteringsåtgärder antas som säkerställer en hög skyddsnivå för de utsatta befolkningsgrupper för vilka livsmedel som avses i artikel 1.1 är avsedda.

  [Ändr. 53]

Artikel 6b

Kontroll

De behöriga nationella myndigheterna ska säkerställa att ett lämpligt kontrollsystem införs för att se till att livsmedelsföretagen följer denna förordning och tillämpliga hälsokrav.

  [Ändr. 54]

Kapitel III

krav

Avsnitt 1

Inledande bestämmelser

Artikel 7

Inledande bestämmelser

1.   De livsmedel som avses i artikel 1.1 ska uppfylla alla krav i unionens livsmedelslagstiftning.

2.   De krav som fastställs i denna förordning ska ha företräde framför eventuella andra motstridiga krav i unionens livsmedelslagstiftning.
  [Ändr. 55]

Artikel 8

Myndighetens yttranden

Myndigheten ska lämna vetenskapliga yttranden i enlighet med artiklarna 22 och 23 i förordning (EG) nr 178/2002 för tillämpningen av denna förordning.

Artikel 8a

Livsmedel för normal konsumtion

Vid märkning och presentation av livsmedel för normal konsumtion samt vid reklam för sådana livsmedel ska följande vara förbjudet:

| a) | Användning av orden ”särskilda näringsändamål”, antingen ensamt eller tillsammans med andra ord för att beteckna dessa livsmedel. |
| --- | --- |

a)

Användning av orden ”särskilda näringsändamål”, antingen ensamt eller tillsammans med andra ord för att beteckna dessa livsmedel.

| b) | Varje annan angivelse eller presentation som kan ge intryck av att det rör sig om någon av de kategorier som avses i artikel 1.1.

  [Ändr. 56] |
| --- | --- |

b)

Varje annan angivelse eller presentation som kan ge intryck av att det rör sig om någon av de kategorier som avses i artikel 1.1.

  [Ändr. 56]

Avsnitt 2

Allmänna Krav

Artikel 9

Allmänna krav på sammansättning och uppgifter

1.   Sammansättningen av de livsmedel som avses i artikel 1.1 ska vara sådan att den är lämplig för att tillgodose näringsbehov hos och är lämplig för de personer de i enlighet med allmänt erkända
  expertgranskade och oberoende bedömda
  vetenskapliga data
  och läkarutlåtanden
  är avsedda för. [Ändr. 57]

2.   De livsmedel som avses i artikel 1.1 får inte innehålla något ämne i sådan mängd att det äventyrar hälsan för de personer de är avsedda för.

3.   Märkningen och presentationen av och reklamen för de livsmedel som avses i artikel 1.1 ska ge adekvat konsumentupplysning

  vara korrekt, tydlig
  och
  lättfattlig för konsumenten
  och får inte vara vilseledande.
  Den får inte tillskriva livsmedlen egenskaper som uppges kunna förebygga, behandla eller bota sjukdomar hos människor, eller antyda sådana egenskaper. [Ändr. 58]

3a.
     
  Märkningen på modersmjölksersättning och tillskottsnäring får inte innehålla bilder av spädbarn och inte heller andra bilder eller text som kan idealisera produktens användning. Märkningen får dock ha en grafisk framställning som gör det lätt att identifiera produkten och som visar hur den ska tillredas. Direktiv 2006/141/EG ska ändras i enlighet med detta. [Ändr. 59]

4.   Användbara uppgifter eller rekommendationer som rör de livsmedelskategorier

  den livsmedelskategori
  som avses i artikel 1.1

  artikel 1.1 a, b, c och ca
  får
  enbart
  spridas enbart av

  till
  personer med utbildning i medicin, näringslära,

  eller
  farmaci eller av andra personer som arbetar med barn- och mödravård.
  Övriga uppgifter som sprids av yrkesverksamma inom hälsovård till slutkonsumenten får endast vara av vetenskapligt och faktiskt slag och får inte innehålla reklam. [Ändr. 60]

4a.
     
  För att säkerställa en effektiv officiell övervakning ska livsmedelsföretagare underrätta den behöriga myndigheten i varje medlemsstat där de släpper ut livsmedel som avses i artikel 1.1, genom att översända en modell av den etikett som används för produkten.

  [Ändr. 61]

4b.
     
  Användningen av bekämpningsmedel i jordbruksprodukter avsedda för framställning av livsmedel som avses i artikel 1.1 ska så långt det är möjligt begränsas, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2006/125/EG och direktiv 2006/141/EG. [Ändr. 62]

4c.
     
  Särskilda föreskrifter för livsmedel enligt artikel 1.1, som fastställer begränsningar i användning av eller förbud för vissa bekämpningsmedel ska uppdateras regelbundet, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas bekämpningsmedel som innehåller verksamma ämnen, safener eller synergister klassificerade i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (27) som mutagena i kategori 1A eller 1B, cancerframkallande i kategori 1A eller 1B, reproduktionstoxiska i kategori 1A eller 1B, anses ha hormonstörande egenskaper som kan ha skadliga effekter på människor, eller verksamma ämnen godkända som ”kandidatämne för substitution” enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009. [Ändr. 63]

Avsnitt 3

Särskilda krav

Artikel 10

Särskilda krav på sammansättning och uppgifter

1.   De livsmedel som avses i artikel 1.1 ska uppfylla kraven i artikel 7 och de krav på sammansättning och uppgifter som fastställs i artikel 9.

2.   Om inte annat följer av de allmänna kraven i artiklarna 7 och 9 och
  de särskilda kraven i artiklarna 10a och 10b, och
  med beaktande av direktiv 2006/141/EG, direktiv 2006/125/EG och direktiv 1999/21/EG samt all teknisk och vetenskaplig utveckling,
  särskilt resultaten av riskbedömningar och försiktighetsprincipen i enlighet med artikel 6a,
  ska kommissionen ha befogenhet att anta delegerade förordningar

  akter
  senast ... (28) i enlighet med artikel 15 avseende följande: [Ändr. 64]

| a) | De särskilda kraven på sammansättning av de livsmedel som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- |

a)

De särskilda kraven på sammansättning av de livsmedel som avses i artikel 1.1.

| b) | De särskilda kraven på användning av bekämpningsmedel i jordbruksprodukter som är avsedda för framställning av sådana livsmedel och på bekämpningsmedelsrester i sådana livsmedel. |
| --- | --- |

b)

De särskilda kraven på användning av bekämpningsmedel i jordbruksprodukter som är avsedda för framställning av sådana livsmedel och på bekämpningsmedelsrester i sådana livsmedel.

| c) | De särskilda kraven på märkning och presentation av och reklamen för de livsmedel som avses i artikel 1.1, inklusive godkännande av närings- och hälsopåståenden om dessa.

  Dessa krav ska omfatta de särskilda tillhörande regler som redan gäller för de
  livsmedel
  som avses i artikel 1.1.

  [Ändr. 66] |
| --- | --- |

c)

De särskilda kraven på märkning och presentation av och reklamen för de livsmedel som avses i artikel 1.1, inklusive godkännande av närings- och hälsopåståenden om dessa.

  Dessa krav ska omfatta de särskilda tillhörande regler som redan gäller för de
  livsmedel
  som avses i artikel 1.1.

  [Ändr. 66]

| ca) | De krav på uppgifter som ska tillhandahållas i rekommendationer för lämplig användning av livsmedel som avses i artikel 1.1.

  [Ändr. 67] |
| --- | --- |

ca)

De krav på uppgifter som ska tillhandahållas i rekommendationer för lämplig användning av livsmedel som avses i artikel 1.1.

  [Ändr. 67]

| d) | Anmälningsförfarandet för utsläppande på marknaden av de livsmedel som avses i artikel 1.1 i syfte att underlätta en effektiv offentlig övervakning av sådana livsmedel, enligt vilket livsmedelsföretagarna ska underrätta den behöriga myndigheten i den eller de medlemsstater där produkten saluförs. |
| --- | --- |

d)

Anmälningsförfarandet för utsläppande på marknaden av de livsmedel som avses i artikel 1.1 i syfte att underlätta en effektiv offentlig övervakning av sådana livsmedel, enligt vilket livsmedelsföretagarna ska underrätta den behöriga myndigheten i den eller de medlemsstater där produkten saluförs.

| e) | Kraven på marknadsförings- och affärsmetoder i fråga om modersmjölksersättning. |
| --- | --- |

e)

Kraven på marknadsförings- och affärsmetoder i fråga om modersmjölksersättning.

| f) | Kraven på de uppgifter som ska lämnas om föda för spädbarn och småbarn för att säkerställa adekvata uppgifter om lämpliga kostvanor. |
| --- | --- |

f)

Kraven på de uppgifter som ska lämnas om föda för spädbarn och småbarn för att säkerställa adekvata uppgifter om lämpliga kostvanor.

| fa) | Ett krav på övervakning efter utsläppande på marknaden av livsmedel som avses i artikel 1.1 för att se till att de särskilda kraven uppfylls. [Ändr. 68] |
| --- | --- |

fa)

Ett krav på övervakning efter utsläppande på marknaden av livsmedel som avses i artikel 1.1 för att se till att de särskilda kraven uppfylls. [Ändr. 68]

3.   Om inte annat följer av
  de allmänna
  kraven i artiklarna 7 och 9
  , och de särskilda kraven i artiklarna 10a och 10b,
  och med beaktande av relevant teknisk och vetenskaplig utveckling,
  särskilt resultat från nya riskbedömningar och med hänsyn till försiktighetsprincipen enligt artikel 6a,
  ska kommissionen uppdatera de delegerade förordningar

  akter
  som anges i punkt 2 i denna artikel i enlighet med artikel 15. [Ändr. 69]

När det vid nya hälsorisker föreligger tvingande skäl till brådskande åtgärder ska det förfarande som fastställs i artikel 16 tillämpas på delegerade akter som antas i enlighet med denna punkt.

Artikel 10a

Livsmedel för personer med glutenintolerans

1.
     
  Utöver kraven i artikel 9 får livsmedel för personer med glutenintolerans, som består av eller innehåller en eller flera ingredienser framställda av vete, råg, korn, havre eller korsningar av dessa som särskilt bearbetats för att reducera glutenhalten, inte innehålla mer än 100 mg gluten/kg i livsmedel som säljs till slutkonsumenten.

2.
     
  Livsmedel avsedda för personer med glutenintolerans som säljs till slutkonsumenten och vars glutenhalt

| — | inte överstiger 100 mg/kg får märkas med ”mycket låg glutenhalt”. |
| --- | --- |

—

inte överstiger 100 mg/kg får märkas med ”mycket låg glutenhalt”.

| — | inte överstiger 20 mg/kg får märkas med ”glutenfri”. |
| --- | --- |

—

inte överstiger 20 mg/kg får märkas med ”glutenfri”.

3.
     
  Livsmedel avsedda för personer med glutenintolerans ska även uppfylla följande kriterier:

| — | Det ska tillhandahålla ungefär samma mängd vitaminer och mineralsalter som de livsmedel de ersätter. |
| --- | --- |

—

Det ska tillhandahålla ungefär samma mängd vitaminer och mineralsalter som de livsmedel de ersätter.

| — | Det ska framställas med särskild noggrannhet, i enlighet med god tillverkningssed för att undvika all glutenförorening. |
| --- | --- |

—

Det ska framställas med särskild noggrannhet, i enlighet med god tillverkningssed för att undvika all glutenförorening.

| — | Där påståendena ”mycket låg glutenhalt” eller ”glutenfri” används ska dessa synas i nära anslutning till namnet som livsmedlet marknadsförs under. [Ändr. 70] |
| --- | --- |

—

Där påståendena ”mycket låg glutenhalt” eller ”glutenfri” används ska dessa synas i nära anslutning till namnet som livsmedlet marknadsförs under. [Ändr. 70]

Artikel 10b

Livsmedel avsedda för kost med lågt energiinnehåll och med mycket lågt energiinnehåll

1.
     
  Livsmedel med lågt energiinnehåll och livsmedel med mycket lågt energiinnehåll ska uppfylla de krav på sammansättning som fastställs i bilaga II till denna förordning.

2.
     
  De enskilda beståndsdelar som tillsammans ingår i produkterna med lågt energiinnehåll och mycket lågt energiinnehåll ska, när de säljs, alla rymmas i en enda förpackning.

3.
     
  Följande produktbeteckningar för livsmedel med lågt energiinnehåll och livsmedel med mycket lågt energiinnehåll ska användas:

| a) | För livsmedel med mycket lågt energiinnehåll:


  ”Komplett kostersättning för användning i kost med mycket lågt energiinnehåll”. |
| --- | --- |

a)

För livsmedel med mycket lågt energiinnehåll:

| b) | För livsmedel med lågt energiinnehåll:



  ”Komplett kostersättning för användning i kost med lågt energiinnehåll”. |
| --- | --- |

b)

För livsmedel med lågt energiinnehåll:

4.
     
  Märkningen av livsmedel med lågt energiinnehåll och livsmedel med mycket lågt energiinnehåll ska utöver de uppgifter som anges i kapitel IV i förordning (EU) nr 1169/2011 innehålla följande obligatoriska upplysningar:

| a) | Energivärdet uttryckt i kJ och kcal, samt numerisk angivelse av innehållet av protein, kolhydrater och fett per angiven kvantitet av den konsumtionsfärdiga produkten. |
| --- | --- |

a)

Energivärdet uttryckt i kJ och kcal, samt numerisk angivelse av innehållet av protein, kolhydrater och fett per angiven kvantitet av den konsumtionsfärdiga produkten.

| b) | Numerisk angivelse av genomsnittsmängden för varje mineral och vitamin som omfattas av de obligatoriska kraven i punkt 5 i bilaga II per angiven kvantitet av den konsumtionsfärdiga produkten. |
| --- | --- |

b)

Numerisk angivelse av genomsnittsmängden för varje mineral och vitamin som omfattas av de obligatoriska kraven i punkt 5 i bilaga II per angiven kvantitet av den konsumtionsfärdiga produkten.

| c) | Vid behov, anvisningar om lämplig tillredning och en upplysning om vikten av att följa dessa anvisningar. |
| --- | --- |

c)

Vid behov, anvisningar om lämplig tillredning och en upplysning om vikten av att följa dessa anvisningar.

| d) | Om en produkt, som används enligt tillverkarens anvisningar, innebär en daglig konsumtion av mer än 20 g polyoler ska det anges att livsmedlet kan ha en laxerande effekt. |
| --- | --- |

d)

Om en produkt, som används enligt tillverkarens anvisningar, innebär en daglig konsumtion av mer än 20 g polyoler ska det anges att livsmedlet kan ha en laxerande effekt.

| e) | En anmärkning om vikten av att upprätthålla ett tillräckligt dagligt vätskeintag. |
| --- | --- |

e)

En anmärkning om vikten av att upprätthålla ett tillräckligt dagligt vätskeintag.

| f) | En uppgift om att produkten innehåller en tillräcklig dagsmängd av alla viktiga näringsämnen. |
| --- | --- |

f)

En uppgift om att produkten innehåller en tillräcklig dagsmängd av alla viktiga näringsämnen.

| g) | En uppgift om att produkten inte bör användas längre än tre veckor utan att läkare tillfrågas. |
| --- | --- |

g)

En uppgift om att produkten inte bör användas längre än tre veckor utan att läkare tillfrågas.

5.
     
  Märkning, reklam och presentation av livsmedel med lågt energiinnehåll och livsmedel med mycket lågt energiinnehåll får inte ha någon uppgift om hur snabb eller hur stor viktminskningen kan bli då man använder produkterna. [Ändr. 71]

Artikel 10c

Små och medelstora företags tillträde till den inre marknaden

Kommissionen ska i nära samarbete med samtliga berörda parter och myndigheten anta lämpliga riktlinjer och tillhandahålla teknisk vägledning för att företag, särskilt små och medelstora företag, ska kunna uppfylla de krav som fastställs i denna förordning och hjälpa dem med att utarbeta och lägga fram ansökningar för vetenskaplig bedömning. Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 15 för att anta dessa riktlinjer. [Ändr. 72]

Kapitel IV

UnionsFörteckning över tillåtna ämnen

Artikel 11

Unionsförteckning

  Upprättande av en förteckning
  över tillåtna ämnen

1.   
  Med beaktande av direktiven 2006/141/EG och 2006/125/EG ska kommissionen ges befogenhet att senast den ... (29) anta delegerade akter enligt artikel 15 för att i bilaga I införa en förteckning över vitaminer, mineralämnen och andra ämnen som får tillsättas varje kategori av livsmedel som avses i artikel 1.1.

1. 2.   Vitaminer, mineralämnen, aminosyror och andra ämnen får tillsätta de livsmedel som avses i artikel 1.1, under förutsättning att dessa ämnen uppfyller följande villkor:

| a) | De utgör enligt tillgängliga
  och allmänt vedertagna och expertgranskade
  vetenskapliga evidens ingen risk för konsumenternas hälsa. |
| --- | --- |

a)

De utgör enligt tillgängliga
  och allmänt vedertagna och expertgranskade
  vetenskapliga evidens ingen risk för konsumenternas hälsa.

| b) | De kan tillgodogöras av människokroppen. |
| --- | --- |

b)

De kan tillgodogöras av människokroppen.

| ba) | De är lämpliga för de näringsändamål de är avsedda för. |
| --- | --- |

ba)

De är lämpliga för de näringsändamål de är avsedda för.

| bb) | De har, på grundval av allmänt vedertagna vetenskapliga evidens, en näringsmässig eller fysiologisk verkan. |
| --- | --- |

bb)

De har, på grundval av allmänt vedertagna vetenskapliga evidens, en näringsmässig eller fysiologisk verkan.

2.   Kommissionen ska senast [2 years after the date of the entry into force of this Regulation] genom genomförandeförordningar upprätta och därefter uppdatera en unionsförteckning över tillåtna ämnen som uppfyller villkoren i punkt 1. Uppgifterna om ett ämne på unionsförteckningen ska innehålla en specifikation av ämnet och, om lämpligt, villkoren för användning och tillämpliga renhetskriterier. Dessa genomförandeförordningar ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2. Vid vederbörligen motiverade skäl att vidta ytterst brådskande åtgärder som rör nya hälsorisker ska kommissionen genast anta tillämpliga genomförandeakter om uppdatering av unionsförteckningen i enlighet med artikel 14.3.

2a.
     
  För de ämnen som avses i punkt 2 som är konstruerade nanomaterial ska följande ytterligare villkor gälla:

| a) | Villkoret i punkt 2 a har påvisats vara uppfyllt på grundval av ändamålsenliga och tillräckliga testmetoder. |
| --- | --- |

a)

Villkoret i punkt 2 a har påvisats vara uppfyllt på grundval av ändamålsenliga och tillräckliga testmetoder.

| b) | Deras näringsvärde och lämplighet för de personer som de är avsedda för har påvisats. [Ändr. 87] |
| --- | --- |

b)

Deras näringsvärde och lämplighet för de personer som de är avsedda för har påvisats. [Ändr. 87]

Artikel 11a

Uppdatering av förteckningen över tillåtna ämnen

3

  1
  .   Ett
  nytt
  ämne kan tas upp i den unionsförteckning som avses i punkt 2

  bilaga I
  antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan. Ansökningar kan göras av en medlemsstat eller av en berörd part, som också får företräda flera berörda parter (nedan kallad
  sökanden). Ansökningarna ska skickas till kommissionen i enlighet med punkt 4.

1a.
     
  Sökanden ska sända in en ansökan till kommissionen i enlighet med punkt 2. Kommissionen ska inom 14 dagar från mottagandet skriftligen bekräfta att ansökan tagits emot.

4

  2
  .   Ansökan ska innehålla uppgifter om följande:

| a) | Sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Sökandens namn och adress.

| b) | Ämnets namn och en tydlig beskrivning av ämnet. |
| --- | --- |

b)

Ämnets namn och en tydlig beskrivning av ämnet.

| c) | Ämnets sammansättning. |
| --- | --- |

c)

Ämnets sammansättning.

| d) | Föreslagen användning av ämnet och användningsvillkoren. |
| --- | --- |

d)

Föreslagen användning av ämnet och användningsvillkoren.

| e) | En systematisk genomgång av vetenskapliga data och lämpliga
  expertgranskade
  studier som utförts enligt allmänt erkända expertråd om hur sådana studier ska utformas och genomföras. |
| --- | --- |

e)

En systematisk genomgång av vetenskapliga data och lämpliga
  expertgranskade
  studier som utförts enligt allmänt erkända expertråd om hur sådana studier ska utformas och genomföras.

| f) | Vetenskaplig dokumentation om den mängd av ämnet som inte äventyrar hälsan för de personer det är avsett för och dess lämplighet för de avsedda användningsområdena. |
| --- | --- |

f)

Vetenskaplig dokumentation om den mängd av ämnet som inte äventyrar hälsan för de personer det är avsett för och dess lämplighet för de avsedda användningsområdena.

| g) | Vetenskaplig dokumentation om att ämnet kan tillgodogöras av människokroppen
  och har en näringsmässig eller fysiologisk verkan
  . |
| --- | --- |

g)

Vetenskaplig dokumentation om att ämnet kan tillgodogöras av människokroppen
  och har en näringsmässig eller fysiologisk verkan
  .

| h) | En sammanfattning av innehållet i ansökan. |
| --- | --- |

h)

En sammanfattning av innehållet i ansökan.

5

  3
  .   Om ett ämne redan finns upptaget på unionsförteckningen upptaget
  i bilaga I
  och en betydande förändring sker av framställningsmetoderna, eller om partikelstorleken ändrats, t.ex. genom nanoteknik, ska det ämne som framställts genom dessa nya metoder
  eller med en ändrad partikelstorlek
  anses som ett annat ämne. och unionsförteckningen ska ändras i enlighet med detta innan det får släppas ut på unionsmarknaden

  En separat ansökan ska krävas för dess införande i bilagan.

4.
     
  Om ett ämne som finns upptaget i bilaga I inte längre uppfyller villkoren i artikel 11.2 och 11.2a ska kommissionen besluta att avlägsna ämnet från bilaga I.

5.
     
  Posten för ett ämne i bilaga I ska innefatta:

| — | en specifikation av ämnet, |
| --- | --- |

—

en specifikation av ämnet,

| — | där så är lämpligt, en specifikation av användningsvillkoren, och |
| --- | --- |

—

där så är lämpligt, en specifikation av användningsvillkoren, och

| — | där så är lämpligt, en specifikation av tillämpliga renhetskriterier. |
| --- | --- |

—

där så är lämpligt, en specifikation av tillämpliga renhetskriterier.

6.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 15 för att uppdatera bilaga I. När det vid nya hälsorisker föreligger tvingande skäl till brådskande åtgärder ska det förfarande som fastställs i artikel 16 tillämpas på delegerade akter som antas i enlighet med denna punkt. [Ändr. 88]

Artikel 12

Konfidentiella uppgifter som rör ansökningarna

1.   Bland de uppgifter som lämnas i den ansökan som avses i artikel 11 får uppgifter som, om de lämnas ut, påtagligt kan försämra sökandens konkurrensställning behandlas konfidentiellt.

2.   Följande uppgifter får under inga omständigheter betraktas som konfidentiella:

| i) | Sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

i)

Sökandens namn och adress.

| ii) | Ämnets namn och beskrivningen av ämnet. |
| --- | --- |

ii)

Ämnets namn och beskrivningen av ämnet.

| iii) | Motiveringen för användningen av ämnet i eller på särskilda livsmedel. |
| --- | --- |

iii)

Motiveringen för användningen av ämnet i eller på särskilda livsmedel.

| iv) | Uppgifter av betydelse för bedömningen av ämnets säkerhet. |
| --- | --- |

iv)

Uppgifter av betydelse för bedömningen av ämnets säkerhet.

| v) | Eventuella analysmetoder som sökanden använt. |
| --- | --- |

v)

Eventuella analysmetoder som sökanden använt.

| va) | Eventuella vetenskapliga data från djurförsök för att bedöma ämnets säkerhet. [Ändr. 75] |
| --- | --- |

va)

Eventuella vetenskapliga data från djurförsök för att bedöma ämnets säkerhet. [Ändr. 75]

3.   Sökandena ska ange vilka av de inlämnade uppgifterna de vill ska behandlas som konfidentiella. Verifierbara skäl ska i så fall anges.

4.   Kommissionen ska efter samråd med sökandena avgöra vilka uppgifter som får förbli konfidentiella och underrätta sökandena och medlemsstaterna om detta.

5.   Efter att ha bivit underrättad om kommissionens ståndpunkt ska sökandena ha tre veckor på sig att dra tillbaka sin ansökan så att de uppgifter som lämnats förblir konfidentiella. Sekretessen ska upprätthållas tills denna tidsfrist har löpt ut.

Kapitel V

Konfidentialitet

Artikel 13

Allmän sekretessklausul

  insyns- och konfidentialitetsklausul

Kommissionen, myndigheten och medlemsstaterna ska i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (30)

  garantera största möjliga tillgång till handlingar, och särskilt ge medborgarna information om och hjälp med på vilket sätt en ansökan om tillgång till handlingar ska göras och var den ska ges in. De ska också
  vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa lämplig sekretess för de uppgifter som de mottagit enligt denna förordning, med undantag av uppgifter som på grund av omständigheterna måste offentliggöras för att skydda människors eller djurs hälsa eller miljön. [Ändr. 76]

Kapitel VI

Förfarandebestämmelser

Artikel 14

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Denna ska vara en kommitté enligt förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommitténs yttrande ska erhållas genom skriftligt förfarande ska detta förfarande avslutas utan resultat om kommitténs ordförande, inom tidsgränsen för avgivande av ett yttrande, beslutar detta eller om en enkel majoritet av kommittémedlemmarna begär detta.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas jämförd med artikel 5 i den förordningen.

Artikel 15

Utövande av delegering

1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenheter

  Befogenheten att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 2.3

  3.4a, 10.2, 10.3, 10c, 11.1
  och 10 i denna förordning

  11a.6
  ska ges på obestämd tid från och med den (*) [(*)
  Datum för ikraftträdande av den grundläggande lagstiftningsakten eller från och med något annat datum som fastställts av lagstiftaren.]

  för en period av fem år från och med ... (31). Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenheter senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 77]

3.   Europaparlamentet och rådet får när som helst återkalla den delegering av befogenheter

  befogenheten att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 2.3

  3.4a, 10.2, 10.3, 10c, 11.1
  och
  11a.6

  10 i denna förordning. Ett beslut om återkallande avslutar delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet. Det får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare, i beslutet angivet, datum. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan trätt i kraft. [Ändr. 78]

4.   När kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt anmäla detta till Europaparlamentet och rådet.

5.   En delegerad akt som antagits i enlighet med artiklarna 2.3

  3.4a, 10.2, 10.3, 10c, 11.1
  och 10

  11a.6

  i denna förordning träder i kraft endast om Europaparlamentet eller rådet inte har gjort några invändningar inom två månader efter det att rättsakten anmäldes till Europaparlamentet och rådet, eller om Europaparlamentet och rådet, innan den perioden löper ut, informerar kommissionen om att de inte har några invändningar. Denna period ska förlängas med två månader på begäran av Europaparlamentet eller rådet. [Ändr. 79]

Artikel 16

Skyndsamt förfarande

1.   Delegerade akter som antagits enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge inga invändningar görs i enlighet med punkt 2. Anmälan av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering av varför det skyndsamma förfarandet tillämpats.

2.   Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med förfarandet i artikel 15. I detta fall ska kommissionen utan dröjsmål upphäva rättsakten så snart Europaparlamentet eller rådet meddelat sitt beslut att invända mot rättsakten.

Kapitel VI

Slutbestämmelser

Artikel 16a

Livsmedel för personer med laktosintolerans

Senast den ... (32) ska kommissionen lägga fram en rapport, om lämpligt tillsammans med ett lagstiftningsförslag, till Europaparlamentet och rådet, för att klarlägga statusen för märkningspåståendena ”laktosfri” och ”mycket låg laktoshalt” enligt allmän livsmedelslagstiftning. [Ändr. 80]

Artikel 16b

Mjölk avsedd för småbarn

Senast den ... (32) ska kommissionen, efter samråd med myndigheten, för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om behovet av särskilda bestämmelser för sammansättningen och märkningen av mjölk avsedd för småbarn. Rapporten ska bedöma dessa småbarns näringsbehov, konsumtionsmönster, näringsintag samt grad av exponering för vissa främmande ämnen och bekämpningsmedel. Rapporten ska även överväga om dessa slag av mjölk har några näringsmässiga fördelar framför normal kost för ett barn som avvänjs. Mot bakgrund av slutsatserna i den rapporten ska kommissionen antingen

| a) | besluta att det inte behövs några särskilda bestämmelser om sammansättning och märkning av mjölk avsedd för småbarn, eller |
| --- | --- |

a)

besluta att det inte behövs några särskilda bestämmelser om sammansättning och märkning av mjölk avsedd för småbarn, eller

| b) | vid behov och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget lägga fram ett lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

b)

vid behov och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget lägga fram ett lagstiftningsförslag.

Innan kommissionsrapporten som avses i första stycket sammanställs ska mjölk avsedd för småbarn fortsätta att omfattas av relevant unionslagstiftning, såsom förordning (EG) nr 178/2002, förordning (EG) nr 1925/2006 och förordning (EG) nr 1924/2006. [Ändr. 81]

Artikel 17

Upphävande

1.   Direktiv 92/52/EEG och direktiv 2009/39/EG ska upphöra att gälla den ... (33). Hänvisningar till de upphävda rättsakterna ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

2.   Direktiv 96/8/EG och förordning (EG) nr 41/2009 ska upphöra att gälla den ... (33).

Artikel 18

Övergångsbestämmelser

Livsmedel som inte uppfyller kraven i denna förordning, men som uppfyller kraven i direktiven 2009/39/EG och 96/8/EG och förordningarna (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009, och som märktes före den ... (34) får fortsätta att saluföras tills lagren har tömts.

Artikel 19

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den ... (35).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 119.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 juni 2012.

2

(3)  EUT L 124, 20.5.2009, s. 21.

3

(4)  

  EGT L 183, 12.7.2002, s. 51.

4

EGT L 183, 12.7.2002, s. 51.

(5)  

  EUT L 404, 30.12.2006, s .9.

5

EUT L 404, 30.12.2006, s .9.

(6)  

  EUT L 404, 30.12.2006, s. 26.

6

EUT L 404, 30.12.2006, s. 26.

(7)  

  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

7

EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

(8)  EUT L 401, 30.12.2006, s. 1.

8

(9)  EUT L 339, 6.12.2006, s. 16.

9

(10)  EGT L 55, 6.3.1996, s. 22.

10

(11)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 29.

11

(12)  EUT L 16, 21.1.2009, s. 3.

12

(13)  EGT L 179, 1.7.1992, s. 129.

13

(14)  

  EGT C 172, 8.7.1992, s. 1.

14

EGT C 172, 8.7.1992, s. 1.

(15)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om livsmedel för personer med störd kolhydratomsättning (diabetes), KOM(2008) 392, 26.6.2008.

15

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om livsmedel för personer med störd kolhydratomsättning (diabetes), KOM(2008) 392, 26.6.2008.

(16)  KOM(2008)0392.

16

(17)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av artikel 9 i rådets direktiv 89/398/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel, KOM(2008)0393, 27.6.2008.

17

(18)  An analysis of the European, social and environmental impact of the policy options for the revision of the Framework Directive on dietetic foods – rapport från en undersökning av Agra CEAS Consulting, 29.4.2009.

18

An analysis of the European, social and environmental impact of the policy options for the revision of the Framework Directive on dietetic foods

(19)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

19

(20)  

  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

20

EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(21)  

  EUT L 70, 16.3.2005, s. 1.

21

EUT L 70, 16.3.2005, s. 1.

(22)  
  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

22

EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(23)  

  EUT L 269, 14.10.2009, s. 9.

23

EUT L 269, 14.10.2009, s. 9.

(24)  
  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

24

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(25)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

25

(26)  

  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

26

EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

(27)  

  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

27

EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

(28)  Två år efter det att denna förordning har trätt ikraft.

28

(29)  
  Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

29

Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(30)  EUT L 145, 31.5.2001, s. 43.

30

(31)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande

31

Datum för denna förordnings ikraftträdande

(32)  
  Ett år efter det att denna förordninghar trätt i kraft

32

Ett år efter det att denna förordninghar trätt i kraft

(33)  Första dagen i månaden 2 år efter denna förordnings ikraftträdande.

33

(34)  Två år efter denna förordnings ikraftträdande.

34

(35)  Första dagen i månaden 2 år efter denna förordnings ikraftträdande..

35

---

Torsdagen den 14 juni 2012Bilaga I

Förteckning över tillåtna ämnen [ Ändr. 89]

---

Torsdagen den 14 juni 2012Bilaga II

Krav på sammansättningen av livsmedel med lågt energiinnehåll och livsmedel med mycket lågt energiinnehåll

Dessa specifikationer gäller konsumtionsfärdiga livsmedel med lågt energiinnehåll och livsmedel med mycket lågt energiinnehåll, saluförda som sådana eller beredda enligt tillverkarens anvisningar.

1.
     
  Energi

| 1.1. | Energiinnehållet i livsmedel med mycket lågt energiinnehåll får inte understiga 1 680 kJ (400 kcal) och inte överstiga 3 360 kJ (800 kcal) per total dagsranson. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Energiinnehållet i livsmedel med lågt energiinnehåll får inte understiga 3 360 kJ (800 kcal) och inte överstiga 5 040 kJ (1 200 kcal) per total dagsranson. |
| --- | --- |

1.2.

2.
     
  Protein

| 2.1. | Proteininnehållet i livsmedel med lågt energiinnehåll och livsmedel med mycket lågt energiinnehåll ska utgöra minst 25 % och högst 50 % av produktens totala energiinnehåll. Under alla omständigheter ska proteininnehållet i dessa produkter inte överstiga 125 g. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Punkt 2.1 hänvisar till ett protein vars kemiska index är likvärdigt med FAO/WHO:s (1985) referensprotein i tabell 2. Om det kemiska indexet är lägre än 100 % av referensproteinet bör proteinets miniminivå höjas i motsvarande grad. Under alla omständigheter ska proteinets kemiska index motsvara minst 80 % av referensproteinets. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Med det ”kemiska indexet” avses det lägsta förhållandet mellan mängden av varje essentiell aminosyra som ingår i testproteinet och mängden av de motsvarande aminosyrorna i referensproteinet. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Under alla omständigheter är tillsats av aminosyror tillåten endast för att förbättra proteinernas näringsvärde, och endast i den utsträckning som krävs för detta ändamål. |
| --- | --- |

2.4.

3.
     
  Fett

| 3.1. | Energimängden från fett får inte överstiga 30 % av produktens totala energiinnehåll. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Linolsyran (i form av glycerider) får inte understiga 4,5 g. |
| --- | --- |

3.2.

4.
     
  Kostfiber

Kostfibermängden i livsmedel med lågt energiinnehåll och livsmedel med mycket lågt energiinnehåll ska vara lägst 10 g och högst 30 g per dagsranson.

5.
     
  Vitaminer och mineraler

Livsmedel med lågt energiinnehåll och livsmedel med mycket lågt energiinnehåll ska såsom ersättning för hela dagsransonen innehålla minst: 100 % av de mängder vitaminer och mineraler som anges i tabell 1.

Tabell 1

| Vitamin A | (μg RE) | 700 |
| --- | --- | --- |
| Vitamin D | (μg) | 5 |
| Vitamin E | (mg-TE) | 10 |
| Vitamin C | (mg) | 45 |
| Tiamin | (mg) | 1,1 |
| Riboflavin | (mg) | 1,6 |
| Niacin | (mg-NE) | 18 |
| Vitamin B6 | (mg) | 1,5 |
| Folat | (μg) | 200 |
| Vitamin B12 | (μg) | 1,4 |
| Biotin | (μg) | 15 |
| Pantotensyra | (mg) | 3 |
| Kalcium | (mg) | 700 |
| Fosfor | (mg) | 550 |
| Kalium | (mg) | 3 100 |
| Järn | (mg) | 16 |
| Zink | (mg) | 9,5 |
| Koppar | (mg) | 1,1 |
| Jod | (μg) | 130 |
| Selen | (μg) | 55 |
| Natrium | (mg) | 575 |
| Magnesium | (mg) | 150 |
| Mangan | (mg) | 1 |

Vitamin A

(μg RE)

700

Vitamin D

(μg)

5

Vitamin E

(mg-TE)

10

Vitamin C

(mg)

45

Tiamin

(mg)

1,1

Riboflavin

(mg)

1,6

Niacin

(mg-NE)

18

Vitamin B6

(mg)

1,5

Folat

(μg)

200

Vitamin B12

(μg)

1,4

Biotin

(μg)

15

Pantotensyra

(mg)

3

Kalcium

(mg)

700

Fosfor

(mg)

550

Kalium

(mg)

3 100

Järn

(mg)

16

Zink

(mg)

9,5

Koppar

(mg)

1,1

Jod

(μg)

130

Selen

(μg)

55

Natrium

(mg)

575

Magnesium

(mg)

150

Mangan

(mg)

1

Tabell 2

ÖVERSIKT ÖVER AMINOSYRABEHOV (1)

| | g/100 g protein |
| --- | --- |
| Cystin + metionin | 1,7 |
| Histidin | 1,6 |
| Isoleucin | 1,3 |
| Leucin | 1,9 |
| Lysin | 1,6 |
| Fenylalanin + tyrosin | 1,9 |
| Treonin | 0,9 |
| Tryptofan | 0,5 |
| Valin | 1,3 |

g/100 g protein

Cystin + metionin

1,7

Histidin

1,6

Isoleucin

1,3

Leucin

1,9

Lysin

1,6

Fenylalanin + tyrosin

1,9

Treonin

0,9

Tryptofan

0,5

Valin

1,3

[Ändr. 82]

---

(1)  
  Världshälsoorganisationen (WHO). Energi- och proteinbehov. Rapport från ett gemensamt sammanträde mellan FAO, WHO och FN-universitetet. (Energy and protein requirements. Report of a Joint FAO/WHO/UNU Meeting.) Genève: Världshälsoorganisationen, 1985. (WHO Technical Report Series, 724).

---