# Az Európai Unió C 264E/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2013.264.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 264E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. szeptember 13. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2013.264.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 264E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. szeptember 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. május 22–24-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 223 E, 2012.7.27.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2012. május 22., kedd |
| 2013/C 264E/01 | Az Európai Unió belső biztonsági stratégiájaAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról ((2010/2308 (INI)) | 1 |
| 2013/C 264E/02 | A büntetőjog uniós megközelítéseAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a büntetőjog uniós megközelítéséről (2010/2310(INI)) | 7 |
| 2013/C 264E/03 | A kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiaAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról (2011/2272(INI)) | 11 |
| 2013/C 264E/04 | Belső piaci eredménytáblaAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a belső piaci eredménytábláról (2011/2155(INI)) | 18 |
| 2013/C 264E/05 | A törökországi nők kilátásai 2020-igAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a törökországi nők kilátásairól 2020-ig (2011/2066(INI)) | 25 |
| | 2012. május 23., szerda |
| 2013/C 264E/06 | Az EU és Kína közötti kiegyenlítetlen kereskedelemAz Európai Parlament 2012. május 23-i állásfoglalása – Az EU és Kína: kiegyenlítetlen kereskedelem? (2010/2301(INI)) | 33 |
| 2013/C 264E/07 | Az Európai Parlament vizsgálati jogaAz Európai Parlament 2012. május 23-án elfogadott javaslata az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti rendeletről (2009/2212(INI)) | 41 |
| Európai Parlamenti rendeletre irányuló javaslataz Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről | 41 |
| | 2012. május 24., csütörtök |
| 2013/C 264E/08 | Az ukrajnai helyzet, Julija Timosenko ügyeAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása Ukrajnáról (2012/2658(RSP)) | 51 |
| 2013/C 264E/09 | A homofóbia elleni küzdelem EurópábanAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a homofóbia elleni európai küzdelemről (2012/2657(RSP)) | 54 |
| 2013/C 264E/10 | Erőforrás-hatékony EurópaAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása az erőforrás-hatékony Európáról (2011/2068(INI)) | 59 |
| 2013/C 264E/11 | A Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezésAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezésről (2012/2617(RSP)) | 69 |
| 2013/C 264E/12 | A férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásaAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról (2011/2285(INI)) | 75 |
| MELLÉKLET | 81 |
| 2013/C 264E/13 | A lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyeknek adott tartózkodási engedélyek számára vonatkozó svájci kvótákAz Európai Parlament 2012.május 24-i állásfoglalása a lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyeknek adott tartózkodási engedélyek számára vonatkozó svájci kvóták ((2012/2661(RSP)) | 85 |
| 2013/C 264E/14 | Venezuela: az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépésAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása Venezuela Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépéséről (2012/2653(RSP)) | 88 |
| 2013/C 264E/15 | AzerbajdzsánAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása az azerbajdzsáni emberi jogi helyzetről (2012/2654(RSP)) | 91 |
| 2013/C 264E/16 | Az észak-koreai menekültek helyzeteAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása az észak-koreai menekültek helyzetéről (2012/2655(RSP)) | 94 |
| 2013/C 264E/17 | A fejlődő országokban végzett oltások folytatódó és megnövelt támogatásaAz Európai Parlament 2012. május 24-i nyilatkozata a fejlődő országokban végzett oltások folytatódó és megnövelt támogatásáról | 96 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. május 22–24-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 223 E, 2012.7.27.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. május 22., kedd

2013/C 264E/01

Az Európai Unió belső biztonsági stratégiájaAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról ((2010/2308 (INI))

1

2013/C 264E/02

A büntetőjog uniós megközelítéseAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a büntetőjog uniós megközelítéséről (2010/2310(INI))

7

2013/C 264E/03

A kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiaAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról (2011/2272(INI))

11

2013/C 264E/04

Belső piaci eredménytáblaAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a belső piaci eredménytábláról (2011/2155(INI))

18

2013/C 264E/05

A törökországi nők kilátásai 2020-igAz Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a törökországi nők kilátásairól 2020-ig (2011/2066(INI))

25

2012. május 23., szerda

2013/C 264E/06

Az EU és Kína közötti kiegyenlítetlen kereskedelemAz Európai Parlament 2012. május 23-i állásfoglalása – Az EU és Kína: kiegyenlítetlen kereskedelem? (2010/2301(INI))

33

2013/C 264E/07

Az Európai Parlament vizsgálati jogaAz Európai Parlament 2012. május 23-án elfogadott javaslata az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti rendeletről (2009/2212(INI))

41

Európai Parlamenti rendeletre irányuló javaslataz Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

41

2012. május 24., csütörtök

2013/C 264E/08

Az ukrajnai helyzet, Julija Timosenko ügyeAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása Ukrajnáról (2012/2658(RSP))

51

2013/C 264E/09

A homofóbia elleni küzdelem EurópábanAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a homofóbia elleni európai küzdelemről (2012/2657(RSP))

54

2013/C 264E/10

Erőforrás-hatékony EurópaAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása az erőforrás-hatékony Európáról (2011/2068(INI))

59

2013/C 264E/11

A Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezésAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezésről (2012/2617(RSP))

69

2013/C 264E/12

A férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásaAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról (2011/2285(INI))

75

MELLÉKLET

81

2013/C 264E/13

A lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyeknek adott tartózkodási engedélyek számára vonatkozó svájci kvótákAz Európai Parlament 2012.május 24-i állásfoglalása a lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyeknek adott tartózkodási engedélyek számára vonatkozó svájci kvóták ((2012/2661(RSP))

85

2013/C 264E/14

Venezuela: az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépésAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása Venezuela Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépéséről (2012/2653(RSP))

88

2013/C 264E/15

AzerbajdzsánAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása az azerbajdzsáni emberi jogi helyzetről (2012/2654(RSP))

91

2013/C 264E/16

Az észak-koreai menekültek helyzeteAz Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása az észak-koreai menekültek helyzetéről (2012/2655(RSP))

94

2013/C 264E/17

A fejlődő országokban végzett oltások folytatódó és megnövelt támogatásaAz Európai Parlament 2012. május 24-i nyilatkozata a fejlődő országokban végzett oltások folytatódó és megnövelt támogatásáról

96

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2012. május 22., kedd |
| 2013/C 264E/18 | Az Európai Parlament eljárási szabályzatának módosítása az európai polgári kezdeményezés végrehajtása tekintetébenAz Európai Parlament 2012. május 22-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának az európai polgári kezdeményezés végrehajtása tekintetében történő módosításáról (2011/2302(REG)) | 98 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. május 22., kedd

2013/C 264E/18

Az Európai Parlament eljárási szabályzatának módosítása az európai polgári kezdeményezés végrehajtása tekintetébenAz Európai Parlament 2012. május 22-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának az európai polgári kezdeményezés végrehajtása tekintetében történő módosításáról (2011/2302(REG))

98

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2012. május 22., kedd |
| 2013/C 264E/19 | A forgalomba hozatalra szánt euróérmék címletei és technikai jellemzői *Az Európai Parlament 2012. május 22-i jogalkotási állásfoglalása a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló 975/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE)) | 101 |
| 2013/C 264E/20 | Az euróérmék kibocsátása ***IAz Európai Parlament 2012. május 22-i jogalkotási állásfoglalása az euróérmék kibocsátásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat) | 102 |
| P7_TC1-COD(2011)0131Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. május 22-én került elfogadásra az euroérmék kibocsátásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 103 |
| | 2012. május 23., szerda |
| 2013/C 264E/21 | A kékúszójú tonhalra vonatkozó, az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó helyreállítási terv ***IAz Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD)) | 104 |
| P7_TC1-COD(2011)0144Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. május 23-án került elfogadásra a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 104 |
| Melléklet a jogalkotási állásfpglaláshoz | 105 |
| 2013/C 264E/22 | Az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetése ***IAz Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0243Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. május 23-án került elfogadásra az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 106 |
| 2013/C 264E/23 | Az Európai Közösség és a Mozambiki Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Mozambiki Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló új jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE)) | 106 |
| 2013/C 264E/24 | A pénzügyi tranzakciós adó közös rendszere *Az Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról és a 2008/7/EK irányelv módosításáról (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS)) | 107 |
| | 2012. május 24., csütörtök |
| 2013/C 264E/25 | A harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2012. május 24-én elfogadott módosításai a harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló rendeletjavaslathoz (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) | 119 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. május 22., kedd

2013/C 264E/19

A forgalomba hozatalra szánt euróérmék címletei és technikai jellemzői *Az Európai Parlament 2012. május 22-i jogalkotási állásfoglalása a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló 975/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

101

2013/C 264E/20

Az euróérmék kibocsátása ***IAz Európai Parlament 2012. május 22-i jogalkotási állásfoglalása az euróérmék kibocsátásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

102

P7_TC1-COD(2011)0131Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. május 22-én került elfogadásra az euroérmék kibocsátásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

103

2012. május 23., szerda

2013/C 264E/21

A kékúszójú tonhalra vonatkozó, az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó helyreállítási terv ***IAz Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

104

P7_TC1-COD(2011)0144Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. május 23-án került elfogadásra a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

104

Melléklet a jogalkotási állásfpglaláshoz

105

2013/C 264E/22

Az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetése ***IAz Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0243Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. május 23-án került elfogadásra az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

106

2013/C 264E/23

Az Európai Közösség és a Mozambiki Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Mozambiki Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló új jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

106

2013/C 264E/24

A pénzügyi tranzakciós adó közös rendszere *Az Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról és a 2008/7/EK irányelv módosításáról (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

107

2012. május 24., csütörtök

2013/C 264E/25

A harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2012. május 24-én elfogadott módosításai a harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló rendeletjavaslathoz (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD))

119

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2012–2013 2012. május 22–24-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 223 E, 2012.7.27. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. május 22., kedd

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/1

---

2012. május 22., keddAz Európai Unió belső biztonsági stratégiája

P7_TA(2012)0207

Az Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról ((2010/2308 (INI))

2013/C 264 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6., 7., 8. cikkére, 10. cikkének (1) bekezdésére, 11., 12., 21., 47–50., 52. és 53. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6., 7., 8. cikkére, 10. cikkének (1) bekezdésére, 11., 12., 21., 47–50., 52. és 53. cikkére,

| — | tekintettel különösen az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (2) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés V. címének (A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség) 1., 2., 4. és 5. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel különösen az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (2) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés V. címének (A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség) 1., 2., 4. és 5. fejezetére,

| — | tekintettel a belső biztonságra vonatkozó operatív együttműködéssel foglalkozó állandó bizottság (COSI) létrehozásáról szóló, 2010. február 25-i tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső biztonságra vonatkozó operatív együttműködéssel foglalkozó állandó bizottság (COSI) létrehozásáról szóló, 2010. február 25-i tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel „A stockholmi program – a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra és a Bizottság „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című közleményére (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A stockholmi program – a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra és a Bizottság „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című közleményére (COM(2010)0171),

| — | tekintettel az Európai Unió belbiztonsági stratégiájára („Az európai biztonsági modell felé”), amelyet a Tanács 2010. február 25-én és 26-án fogadot el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belbiztonsági stratégiájára („Az európai biztonsági modell felé”), amelyet a Tanács 2010. február 25-én és 26-án fogadot el,

| — | tekintettel az Európai Unió terrorizmusellenes stratégiájára, amelyet a Tanács 2005. november 30-án fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió terrorizmusellenes stratégiájára, amelyet a Tanács 2005. november 30-án fogadott el,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” (COM(2010)0673) című közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” (COM(2010)0673) című közleményére,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló első éves jelentés” (COM(2011)0790) című közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló első éves jelentés” (COM(2011)0790) című közleményére,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonság Európai Unión belüli megerősítéséről – az EU CBRN cselekvési terve” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére (COM(2009)0273), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonság Európai Unión belüli megerősítéséről – az EU CBRN cselekvési terve” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére (COM(2009)0273),

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának megvalósításáról szóló bizottsági közleményről szóló, 2011. február 24-25-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának megvalósításáról szóló bizottsági közleményről szóló, 2011. február 24-25-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklus meghatározásáról és végrehajtásáról szóló, 2010. november 8–9-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklus meghatározásáról és végrehajtásáról szóló, 2010. november 8–9-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, a 2011 és 2013 közötti időszakra szóló uniós prioritások meghatározásáról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, a 2011 és 2013 közötti időszakra szóló uniós prioritások meghatározásáról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak (EDPS) „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című, 2010. december 17-i bizottsági közleményről szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak (EDPS) „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című, 2010. december 17-i bizottsági közleményről szóló véleményére,

| — | tekintettel az Europolnak a terrorizmus EU-beli helyzetéről és annak változásáról szóló jelentésére (TE-SAT 2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europolnak a terrorizmus EU-beli helyzetéről és annak változásáról szóló jelentésére (TE-SAT 2011),

| — | tekintettel az Europol által az EU-beli szervezett bűnözés általi fenyegetettséggel kapcsolatban kidolgozott értékelésre (OCTA 2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol által az EU-beli szervezett bűnözés általi fenyegetettséggel kapcsolatban kidolgozott értékelésre (OCTA 2011),

| — | tekintettel a 2003. évi Európai Biztonsági Stratégiára (2), valamint annak megvalósítására vonatkozó jelentésről szóló 2008. évi jelentésre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. évi Európai Biztonsági Stratégiára (2), valamint annak megvalósítására vonatkozó jelentésről szóló 2008. évi jelentésre (3),

| — | tekintettel „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett bizottsági közleményről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett bizottsági közleményről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unióban zajló szervezett bűnözésről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban zajló szervezett bűnözésről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című 2011. december 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című 2011. december 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az arányosság kritériumával foglalkozó, vonatkozó európai és nemzeti alkotmánybírósági igazságszolgáltatásra, valamint ennek tiszteletben tartására az állami hatóságok részéről a demokratikus társadalmakban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az arányosság kritériumával foglalkozó, vonatkozó európai és nemzeti alkotmánybírósági igazságszolgáltatásra, valamint ennek tiszteletben tartására az állami hatóságok részéről a demokratikus társadalmakban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0143/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0143/2012),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése tovább erősítette a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, az alapvető jogok és a tagállamok különféle jogrendszerei és hagyományai tekintetében; mivel az e területre vonatkozó politikák – a Szerződés rendelkezéseivel összhangban – az Unió és a tagállamok közötti megosztott hatáskörbe tartoznak; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése tovább erősítette a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, az alapvető jogok és a tagállamok különféle jogrendszerei és hagyományai tekintetében; mivel az e területre vonatkozó politikák – a Szerződés rendelkezéseivel összhangban – az Unió és a tagállamok közötti megosztott hatáskörbe tartoznak;

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződés ezért erőteljesen összekapcsolja az EU biztonságpolitikáját az EU specifikus jogállamiságával, megalapozva egy biztonsági napirend kidolgozását, amelyet az EU és tagállamai egyaránt osztanak, és amely európai és nemzeti szinten is demokratikus ellenőrzés alatt áll; mivel e politikát a demokratikus értékek, emberi jogok és alapvető szabadságjogok alapján kell megerősíteni; |
| --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződés ezért erőteljesen összekapcsolja az EU biztonságpolitikáját az EU specifikus jogállamiságával, megalapozva egy biztonsági napirend kidolgozását, amelyet az EU és tagállamai egyaránt osztanak, és amely európai és nemzeti szinten is demokratikus ellenőrzés alatt áll; mivel e politikát a demokratikus értékek, emberi jogok és alapvető szabadságjogok alapján kell megerősíteni;

| C. | mivel minden biztonságpolitikának tartalmaznia kell egy megelőzési aspektust, amely különösen elengedhetetlen egy olyan időszakban, amikor mélyülnek a gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek, az alapvető jogok érvényesülése pedig megkérdőjeleződik; |
| --- | --- |

C.

mivel minden biztonságpolitikának tartalmaznia kell egy megelőzési aspektust, amely különösen elengedhetetlen egy olyan időszakban, amikor mélyülnek a gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek, az alapvető jogok érvényesülése pedig megkérdőjeleződik;

| D. | mivel a stockholmi program hangsúlyozta, ki kell alakítani az EU külső biztonsági stratégiáját, hogy tovább lehessen javítani az Unión belüli biztonságot, ezáltal megvédve az EU polgárainak életét és biztonságát és hatékony fellépést biztosítva a szervezett bűnözés, a terrorizmus és az egyéb fenyegetések ellen, mindezalatt tiszteletben tartva az alapvető jogokat, a nemzetközi védelem és a jogállamiság elveit, |
| --- | --- |

D.

mivel a stockholmi program hangsúlyozta, ki kell alakítani az EU külső biztonsági stratégiáját, hogy tovább lehessen javítani az Unión belüli biztonságot, ezáltal megvédve az EU polgárainak életét és biztonságát és hatékony fellépést biztosítva a szervezett bűnözés, a terrorizmus és az egyéb fenyegetések ellen, mindezalatt tiszteletben tartva az alapvető jogokat, a nemzetközi védelem és a jogállamiság elveit,

| E. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése ellenére sem a tagállamok, sem a Bizottság nem biztosított még semmilyen szerepet a Parlamentnek ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

E.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése ellenére sem a tagállamok, sem a Bizottság nem biztosított még semmilyen szerepet a Parlamentnek ebben a folyamatban;

| F. | mivel a 2010–2014-es belső biztonsági stratégiáról szóló bizottsági közlemény öt elsőbbségi területet határozott meg, ahol az EU többletértéket biztosíthat, nevezetesen a bűnözés súlyos formái és a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a számítógépes bűnözés elleni küzdelem és ezek megelőzése, a külső határok igazgatásának a megerősítése, valamint a természeti és az ember okozta katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség fokozása; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2010–2014-es belső biztonsági stratégiáról szóló bizottsági közlemény öt elsőbbségi területet határozott meg, ahol az EU többletértéket biztosíthat, nevezetesen a bűnözés súlyos formái és a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a számítógépes bűnözés elleni küzdelem és ezek megelőzése, a külső határok igazgatásának a megerősítése, valamint a természeti és az ember okozta katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség fokozása;

| G. | mivel a belső biztonsági stratégia megvalósulásáról szóló első bizottsági éves jelentés elismerte, hogy a 2010-ben meghatározott mind az öt cél továbbra is érvényes, és körvonalazta az aktuális helyzetet, az eddig elért előrelépést és a továbbhaladás útját; |
| --- | --- |

G.

mivel a belső biztonsági stratégia megvalósulásáról szóló első bizottsági éves jelentés elismerte, hogy a 2010-ben meghatározott mind az öt cél továbbra is érvényes, és körvonalazta az aktuális helyzetet, az eddig elért előrelépést és a továbbhaladás útját;

| H. | mivel a stockholmi program megállapította, hogy a [COSI] egyik fő feladata a belső biztonsági stratégia kialakítása, nyomon követése és megvalósítása kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

H.

mivel a stockholmi program megállapította, hogy a [COSI] egyik fő feladata a belső biztonsági stratégia kialakítása, nyomon követése és megvalósítása kell, hogy legyen;

| 1. | üdvözli a belső biztonsági stratégia létrehozása érdekében végzett munkát és a belső biztonsági stratégia keretében kidolgozott európai biztonsági modellt alkotó fő elveket, különös tekintettel a biztonság, a szabadság és a magánélethez való jog közötti megerősített kapcsolatra, valamint a tagállamok között együttműködést és szolidaritást; hangsúlyozza, hogy az EU biztonsági intézkedéseinek és az együttműködésnek összhangban kell lennie az Unió alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségeivel, és olyan célzott bűnüldözési és hírszerző tevékenységekre kell összpontosítania, amelyek bizonyítottan csökkentik a bűncselekmények számát és megelőzik a terrortámadásokat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a belső biztonsági stratégia létrehozása érdekében végzett munkát és a belső biztonsági stratégia keretében kidolgozott európai biztonsági modellt alkotó fő elveket, különös tekintettel a biztonság, a szabadság és a magánélethez való jog közötti megerősített kapcsolatra, valamint a tagállamok között együttműködést és szolidaritást; hangsúlyozza, hogy az EU biztonsági intézkedéseinek és az együttműködésnek összhangban kell lennie az Unió alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségeivel, és olyan célzott bűnüldözési és hírszerző tevékenységekre kell összpontosítania, amelyek bizonyítottan csökkentik a bűncselekmények számát és megelőzik a terrortámadásokat;

| 2. | kiemeli, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése olyan célok, amelyeket párhuzamosan kell megvalósítani, valamint úgy véli, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája végrehajtásának kell a kiforrott belső biztonsági stratégia alapját képeznie; emlékeztet arra, hogy a szabadság és a jogérvényesülés megvalósulásához mindig a Szerződésekben meghatározott elvekkel, a jogállamisággal és az Unió alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségeivel összhangban kell törekedni a biztonságra; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése olyan célok, amelyeket párhuzamosan kell megvalósítani, valamint úgy véli, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája végrehajtásának kell a kiforrott belső biztonsági stratégia alapját képeznie; emlékeztet arra, hogy a szabadság és a jogérvényesülés megvalósulásához mindig a Szerződésekben meghatározott elvekkel, a jogállamisággal és az Unió alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségeivel összhangban kell törekedni a biztonságra;

| 3. | tudomásul veszi a tagállamok és a Bizottság által a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklus összefüggésében elért előrehaladást, tekintettel az általános stratégiai céloknak az operatív szintű kormányközi együttműködésre alapozott intézkedések révén történő megvalósítására; úgy véli azonban, hogy szükség van az EU és a nemzeti szintek közötti világos feladatmegosztásra, és a Parlamentnek a szakpolitkikai iránymutatás, a végrehajtás és az eredmények értékelése tekintetében e folyamat részesévé kell válnia, továbbá 2013-ban el kell végezni a politikai ciklus mélyreható értékelését; ezenkívül úgy véli, hogy figyelembe véve az említett ciklus természetét, arra az „EU működési ciklusaként” kellene hivatkozni; felhívja a tagállamokat, hogy rendszeresen értékeljék a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló nemzeti tervek és az európai szinten kidolgozandó tervek kiegészítő jellegét, valamint, hogy az uniós intézmények, az érintett uniós ügynökségek és a nemzeti parlamentek bevonásával európai stratégiai és operatív szemszögből elemezzék az elért eredményeket és a jövőbeli kilátásokat; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a tagállamok és a Bizottság által a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó európai uniós szakpolitikai ciklus összefüggésében elért előrehaladást, tekintettel az általános stratégiai céloknak az operatív szintű kormányközi együttműködésre alapozott intézkedések révén történő megvalósítására; úgy véli azonban, hogy szükség van az EU és a nemzeti szintek közötti világos feladatmegosztásra, és a Parlamentnek a szakpolitkikai iránymutatás, a végrehajtás és az eredmények értékelése tekintetében e folyamat részesévé kell válnia, továbbá 2013-ban el kell végezni a politikai ciklus mélyreható értékelését; ezenkívül úgy véli, hogy figyelembe véve az említett ciklus természetét, arra az „EU működési ciklusaként” kellene hivatkozni; felhívja a tagállamokat, hogy rendszeresen értékeljék a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló nemzeti tervek és az európai szinten kidolgozandó tervek kiegészítő jellegét, valamint, hogy az uniós intézmények, az érintett uniós ügynökségek és a nemzeti parlamentek bevonásával európai stratégiai és operatív szemszögből elemezzék az elért eredményeket és a jövőbeli kilátásokat;

| 4. | úgy véli továbbá, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben – a vonatkozó alapból – megfelelő pénzügyi forrásokat kell biztosítani az ilyen stratégia végrehajtásához; |
| --- | --- |

4.

úgy véli továbbá, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben – a vonatkozó alapból – megfelelő pénzügyi forrásokat kell biztosítani az ilyen stratégia végrehajtásához;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a biztonsági politikákban való illetékesség megoszlik az EU és a tagállamok között, és hogy ezen a területen tiszteletben kell tartani a szubszidiaritást; azon a véleményen van, hogy a belső biztonsági stratégia kerete e területen egy átfogó és koherens megközelítés révén növelheti valamennyi EU intézmény és a tagállamok erőfeszítéseinek értékét; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a biztonsági politikákban való illetékesség megoszlik az EU és a tagállamok között, és hogy ezen a területen tiszteletben kell tartani a szubszidiaritást; azon a véleményen van, hogy a belső biztonsági stratégia kerete e területen egy átfogó és koherens megközelítés révén növelheti valamennyi EU intézmény és a tagállamok erőfeszítéseinek értékét;

| 6. | azon a véleményen van, hogy a hatékony belső biztonsági stratégia alapvető előfeltétele a kezelendő fenyegetéseknek az egész EU-ra kiterjedő átfogó bizonyíték- és tudásalapú elemzése, és úgy véli, hogy a többi uniós intézmény, testület és ügynökség segítségével az Europolnak el kellene végeznie egy ilyen, az EU egészére kiterjedő elemzést, a fenyegetettségértékelés átláthatóbb és megalapozottabb módszertanára és a tagállamok átfogó hozzájárulásaira támaszkodva; |
| --- | --- |

6.

azon a véleményen van, hogy a hatékony belső biztonsági stratégia alapvető előfeltétele a kezelendő fenyegetéseknek az egész EU-ra kiterjedő átfogó bizonyíték- és tudásalapú elemzése, és úgy véli, hogy a többi uniós intézmény, testület és ügynökség segítségével az Europolnak el kellene végeznie egy ilyen, az EU egészére kiterjedő elemzést, a fenyegetettségértékelés átláthatóbb és megalapozottabb módszertanára és a tagállamok átfogó hozzájárulásaira támaszkodva;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament a biztonságpolitikai terület önálló intézményi szereplője, és így jogosult arra, hogy aktívan részt vegyen a belső biztonsági stratégia és az EU biztonsági modell jellemzőinek és prioritásainak meghatározásában és ezeknek az eszközöknek az értékelésében, beleértve a belső biztonsági stratégia végrehajtásának rendszeres ellenőrzését, amelyet az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek és a Tanács közösen végez az EUMSZ 70. és 71. cikke és a COSI létrehozásáról szóló határozat 6. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament a biztonságpolitikai terület önálló intézményi szereplője, és így jogosult arra, hogy aktívan részt vegyen a belső biztonsági stratégia és az EU biztonsági modell jellemzőinek és prioritásainak meghatározásában és ezeknek az eszközöknek az értékelésében, beleértve a belső biztonsági stratégia végrehajtásának rendszeres ellenőrzését, amelyet az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek és a Tanács közösen végez az EUMSZ 70. és 71. cikke és a COSI létrehozásáról szóló határozat 6. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 8. | jóváhagyja, ezzel kapcsolatban és az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti meglévő együttműködés alapján a belső biztonsági stratégiát illető aktuális helyzetről szóló éves parlamenti jelentéssel végződő „parlamenti politikai ciklus” gondolatát, amelyet alaposan össze kell hangolni többek között a Bizottság éves beszámolásával ezen a területen; |
| --- | --- |

8.

jóváhagyja, ezzel kapcsolatban és az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti meglévő együttműködés alapján a belső biztonsági stratégiát illető aktuális helyzetről szóló éves parlamenti jelentéssel végződő „parlamenti politikai ciklus” gondolatát, amelyet alaposan össze kell hangolni többek között a Bizottság éves beszámolásával ezen a területen;

| 9. | kiemeli a biztonság belső és külső aspektusai közötti koherencia és szinergia fontosságát, és hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani a belső biztonsági stratégia végrehajtására irányuló intézkedések és lépések összhangját az Uniónak az EUSZ 2., 6. és 7. cikke szerinti alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségeivel és az EUSZ 21. cikke szerinti külpolitikai célkitűzéseivel, valamint a nemzetközi emberi jogi és humanitárius jogszabályokkal; tudomásul veszi a közös biztonság- és védelempolitika (KVBP), a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség szereplői közötti kapcsolatok erősítéséről és az erre vonatkozó menetrendben körvonalazott lépésekről szóló közös munkadokumentumot; hangsúlyozza az összes érintett szereplővel folytatott megfelelő információcsere, konzultáció és együttműködés, valamint az eseményekre való reagálás helyett az események előrejelzésére irányuló megoldások fontosságát; várakozással tekint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség külső dimenziója terén tett tagállami és uniós lépések kiegészítő jellegére vonatkozó stockholmi program végrehajtásának keretében végzett munka eredményére, valamint az EU külső biztonsági stratégiájának lehetséges frissítésére irányuló kísérletekre; |
| --- | --- |

9.

kiemeli a biztonság belső és külső aspektusai közötti koherencia és szinergia fontosságát, és hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani a belső biztonsági stratégia végrehajtására irányuló intézkedések és lépések összhangját az Uniónak az EUSZ 2., 6. és 7. cikke szerinti alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségeivel és az EUSZ 21. cikke szerinti külpolitikai célkitűzéseivel, valamint a nemzetközi emberi jogi és humanitárius jogszabályokkal; tudomásul veszi a közös biztonság- és védelempolitika (KVBP), a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség szereplői közötti kapcsolatok erősítéséről és az erre vonatkozó menetrendben körvonalazott lépésekről szóló közös munkadokumentumot; hangsúlyozza az összes érintett szereplővel folytatott megfelelő információcsere, konzultáció és együttműködés, valamint az eseményekre való reagálás helyett az események előrejelzésére irányuló megoldások fontosságát; várakozással tekint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség külső dimenziója terén tett tagállami és uniós lépések kiegészítő jellegére vonatkozó stockholmi program végrehajtásának keretében végzett munka eredményére, valamint az EU külső biztonsági stratégiájának lehetséges frissítésére irányuló kísérletekre;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a hosszú távú belső biztonsági stratégiának jobban kellene összpontosítania a külső fenyegetések, valamint azon stratégiák és intézkedések – például a célzott fejlesztési támogatások, a szegénység csökkentésére irányuló stratégiák vagy a természeti vagy ember okozta katasztrófák helyreállítási tervei – hiánya vagy elégtelensége között bizonyíthatóan fennálló kapcsolatra, amelyek a biztonsággal kapcsolatos fenyegetések megelőzésének fontos elemei lehetnek; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a hosszú távú belső biztonsági stratégiának jobban kellene összpontosítania a külső fenyegetések, valamint azon stratégiák és intézkedések – például a célzott fejlesztési támogatások, a szegénység csökkentésére irányuló stratégiák vagy a természeti vagy ember okozta katasztrófák helyreállítási tervei – hiánya vagy elégtelensége között bizonyíthatóan fennálló kapcsolatra, amelyek a biztonsággal kapcsolatos fenyegetések megelőzésének fontos elemei lehetnek;

| 11. | figyelembe veszi annak az öt alapvető területnek a meghatározását, amelyekre az EU és a tagállamok szintjén különféle konkrét intézkedéseket javasoltak; úgy ítéli meg, hogy ezek a célok nem teljesek és a prioritási sorrendet jobban is meg lehetett volna határozni; kiemeli, hogy a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem a belső biztonsági stratégia keretében kulcsfontosságú prioritás és annak is kell maradnia; úgy ítéli meg, hogy a természeti és az ember okozta katasztrófákkal – többek között a létfontosságú infrastruktúrák meghibásodásával – szembeni ellenálló képesség kérdésével foglalkozni kell; megjegyzi, hogy nem tűnik teljesen indokoltnak vagy helyénvalónak a belső biztonsági stratégia keretében a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítése területén intézkedést tenni, amelyről mélyreható külön vitát kell folytatni; |
| --- | --- |

11.

figyelembe veszi annak az öt alapvető területnek a meghatározását, amelyekre az EU és a tagállamok szintjén különféle konkrét intézkedéseket javasoltak; úgy ítéli meg, hogy ezek a célok nem teljesek és a prioritási sorrendet jobban is meg lehetett volna határozni; kiemeli, hogy a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem a belső biztonsági stratégia keretében kulcsfontosságú prioritás és annak is kell maradnia; úgy ítéli meg, hogy a természeti és az ember okozta katasztrófákkal – többek között a létfontosságú infrastruktúrák meghibásodásával – szembeni ellenálló képesség kérdésével foglalkozni kell; megjegyzi, hogy nem tűnik teljesen indokoltnak vagy helyénvalónak a belső biztonsági stratégia keretében a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítése területén intézkedést tenni, amelyről mélyreható külön vitát kell folytatni;

| 12. | úgy véli, hogy a szervezett bűnözés valamennyi formája – köztük a bűnszervezetek – növekvő fenyegetést jelent az EU polgárainak szabadságára, biztonságára és a jog érvényesülésére, és az ellene folytatott küzdelemnek prioritásnak kell maradnia az Európai Unión belüli szervezett bűnözésről szóló, 2011. október 25-i határozatában megállapított ajánlások fényében, az EU és a tagállamok közötti, a bűnszervezetek, a pénzmosás, a korrupció, a szellemi bűnözés és a szervezett bűnözés egyéb formái elleni küzdelemben meglévő együttműködésre vonatkozó konkrét adatok és információ alapján; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a szervezett bűnözés valamennyi formája – köztük a bűnszervezetek – növekvő fenyegetést jelent az EU polgárainak szabadságára, biztonságára és a jog érvényesülésére, és az ellene folytatott küzdelemnek prioritásnak kell maradnia az Európai Unión belüli szervezett bűnözésről szóló, 2011. október 25-i határozatában megállapított ajánlások fényében, az EU és a tagállamok közötti, a bűnszervezetek, a pénzmosás, a korrupció, a szellemi bűnözés és a szervezett bűnözés egyéb formái elleni küzdelemben meglévő együttműködésre vonatkozó konkrét adatok és információ alapján;

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EU biztonsági programja keretében kezelje kiemelten a korrupció elleni küzdelmet, és bocsásson rendelkezésre megfelelő erőforrásokat, figyelembe véve, hogy a stockholmi program (4.1.) azon transznacionális veszélyek között említi a korrupciót, amelyek továbbra is veszélyeztetik az Unió belső biztonságát, és amelyekre egyértelmű és mindenre kiterjedő választ kell adni; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EU biztonsági programja keretében kezelje kiemelten a korrupció elleni küzdelmet, és bocsásson rendelkezésre megfelelő erőforrásokat, figyelembe véve, hogy a stockholmi program (4.1.) azon transznacionális veszélyek között említi a korrupciót, amelyek továbbra is veszélyeztetik az Unió belső biztonságát, és amelyekre egyértelmű és mindenre kiterjedő választ kell adni;

| 14. | emlékeztet a terrorizmus és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek – többek között annak finanszírozása – megelőzésének és az ellenük folytatott küzdelemnek a jelentőségére, és várakozással tekint a közigazgatási intézkedéseket – például a terrorizmussal gyanúsítható személyek pénzeszközeinek az EUMSZ 75. cikke szerinti befagyasztását – magában foglaló keretre vonatkozó javaslatra; továbbá – a belső biztonsági stratégia egyedi keretien túl – arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mérlegeljék a terrorizmus áldozataival foglalkozó különös jogszabály elfogadását az ilyen áldozatok nyilvános jellegének elismerése és olyan részletesebb rendelkezések meghatározása érdekében, amelyek biztosítják a megfelelő védelmet, támogatást és elismerést; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet a terrorizmus és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek – többek között annak finanszírozása – megelőzésének és az ellenük folytatott küzdelemnek a jelentőségére, és várakozással tekint a közigazgatási intézkedéseket – például a terrorizmussal gyanúsítható személyek pénzeszközeinek az EUMSZ 75. cikke szerinti befagyasztását – magában foglaló keretre vonatkozó javaslatra; továbbá – a belső biztonsági stratégia egyedi keretien túl – arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mérlegeljék a terrorizmus áldozataival foglalkozó különös jogszabály elfogadását az ilyen áldozatok nyilvános jellegének elismerése és olyan részletesebb rendelkezések meghatározása érdekében, amelyek biztosítják a megfelelő védelmet, támogatást és elismerést;

| 15. | úgy véli, hogy kiemelkedő jelentőségű a határozott küzdelem a környezet elleni, a gazdasági és a vállalati bűnözés ellen, amelyek hatása, kiváltképp válság idején, különösen káros az EU polgárai életkörülményeire; e tekintetben sajnálja, hogy egyes tagállamok az ezekkel kapcsolatban elkövetett szabálysértések büntetését célzó büntetési tételek enyhítésére irányuló intézkedéseket hoztak; ezenfelül hangsúlyozza, hogy eltérés mutatkozik az ezekkel a területekkel kapcsolatos javaslatok és az egyes enyhébb bűncselekmények megbélyegzése között; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy kiemelkedő jelentőségű a határozott küzdelem a környezet elleni, a gazdasági és a vállalati bűnözés ellen, amelyek hatása, kiváltképp válság idején, különösen káros az EU polgárai életkörülményeire; e tekintetben sajnálja, hogy egyes tagállamok az ezekkel kapcsolatban elkövetett szabálysértések büntetését célzó büntetési tételek enyhítésére irányuló intézkedéseket hoztak; ezenfelül hangsúlyozza, hogy eltérés mutatkozik az ezekkel a területekkel kapcsolatos javaslatok és az egyes enyhébb bűncselekmények megbélyegzése között;

| 16. | Üdvözli azt a tényt, hogy a számítógépes bűnözés elleni küzdelmet elsőbbégi kérdésként kezelik a belső biztonsági stratégia keretében, és kiemeli a megelőzésre való fókuszálás jelentőségét; tudomásul veszi és támogatja a Bizottság arra vonatkozó ígéretét, hogy 2012-ben az internetes biztonságról szóló átfogó európai stratégiát dolgoz ki; sürgeti a tagállamokat, hogy ratifikálják az Európa Tanács számítógépes bűnözésről szóló egyezményét; |
| --- | --- |

16.

Üdvözli azt a tényt, hogy a számítógépes bűnözés elleni küzdelmet elsőbbégi kérdésként kezelik a belső biztonsági stratégia keretében, és kiemeli a megelőzésre való fókuszálás jelentőségét; tudomásul veszi és támogatja a Bizottság arra vonatkozó ígéretét, hogy 2012-ben az internetes biztonságról szóló átfogó európai stratégiát dolgoz ki; sürgeti a tagállamokat, hogy ratifikálják az Európa Tanács számítógépes bűnözésről szóló egyezményét;

| 17. | megismétli, hogy az uniós rendőrségi és igazságügyi együttműködés az Europol és az Eurojust közreműködésével, valamint a megfelelő szakképzés révén történő fokozása alapvető fontosságú a megfelelő belső biztonsági stratégia szempontjából, és magában kell foglalnia a tagállamok illetékes hatóságait, valamint az EU intézményeit és ügynökségeit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék ezt a belső biztonsági stratégia prioritásává; továbbá felkér a bizonyíték felhasználását elősegítő megfelelő és egységes jogi eszközök biztosítására; |
| --- | --- |

17.

megismétli, hogy az uniós rendőrségi és igazságügyi együttműködés az Europol és az Eurojust közreműködésével, valamint a megfelelő szakképzés révén történő fokozása alapvető fontosságú a megfelelő belső biztonsági stratégia szempontjából, és magában kell foglalnia a tagállamok illetékes hatóságait, valamint az EU intézményeit és ügynökségeit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék ezt a belső biztonsági stratégia prioritásává; továbbá felkér a bizonyíték felhasználását elősegítő megfelelő és egységes jogi eszközök biztosítására;

| 18. | hangsúlyozza a közös biztonság- és védelempolitika küldetéseinek hozzájárulását a jogállamiság tiszteletben tartásának előmozdításához, valamint a béke és biztonság az Unió szomszédságában és a világon máshol történő fenntartásához való hozzájárulását, ezzel segítve az állami összeomlás megakadályozását és a nemzetközi bűnözés és terrorizmus menekülési útvonalainak felszámolását; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a közös biztonság- és védelempolitika küldetéseinek hozzájárulását a jogállamiság tiszteletben tartásának előmozdításához, valamint a béke és biztonság az Unió szomszédságában és a világon máshol történő fenntartásához való hozzájárulását, ezzel segítve az állami összeomlás megakadályozását és a nemzetközi bűnözés és terrorizmus menekülési útvonalainak felszámolását;

| 19. | csalódott ezzel kapcsolatban, mivel a belső biztonsági stratégia nem rendelkezik megfelelő „igazságügyi dimenzióval”; emlékeztet arra, hogy a stockholmi program értelmében a jogrendszerek sokféleségén és az európai jogszabályok keretében megvalósuló egységen alapuló európai igazságügyi kultúra folyamatos kidolgozása révén erősíteni kell a kölcsönös bizalmat, valamint, hogy a tagállamok igazságügyi rendszereinek képeseknek kell lenniük a koherens és hatékony együttműködésre a nemzeti hagyományaikkal összhangban; úgy véli, hogy az igazságügyi együttműködés területén a prioritáscsoport felállítását az EUMSZ V. címe alatti, nevezetesen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben az összes dimenzió közötti szoros kapcsolat összefüggésében kell értelmezni; kiemeli a harmadik országokkal kötött igazságügyi együttműködési megállapodások megfelelő végrehajtásának jelentőségét; |
| --- | --- |

19.

csalódott ezzel kapcsolatban, mivel a belső biztonsági stratégia nem rendelkezik megfelelő „igazságügyi dimenzióval”; emlékeztet arra, hogy a stockholmi program értelmében a jogrendszerek sokféleségén és az európai jogszabályok keretében megvalósuló egységen alapuló európai igazságügyi kultúra folyamatos kidolgozása révén erősíteni kell a kölcsönös bizalmat, valamint, hogy a tagállamok igazságügyi rendszereinek képeseknek kell lenniük a koherens és hatékony együttműködésre a nemzeti hagyományaikkal összhangban; úgy véli, hogy az igazságügyi együttműködés területén a prioritáscsoport felállítását az EUMSZ V. címe alatti, nevezetesen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben az összes dimenzió közötti szoros kapcsolat összefüggésében kell értelmezni; kiemeli a harmadik országokkal kötött igazságügyi együttműködési megállapodások megfelelő végrehajtásának jelentőségét;

| 20. | úgy véli, hogy – a belső és külső biztonság közötti kapcsolódások tekintetében – tovább kell ösztönözni az EU együttműködését az egyéb nemzetközi intézményekkel, például a NATO-val és az EBESZ-szel; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy – a belső és külső biztonság közötti kapcsolódások tekintetében – tovább kell ösztönözni az EU együttműködését az egyéb nemzetközi intézményekkel, például a NATO-val és az EBESZ-szel;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni küzdelem a belső biztonsági stratégia prioritása, amelynek célkitűzéseit és eszközeit „Az EU terrorizmusellenes politikája: fő eredmények és jövőbeni kihívások” című, 2011. december 14-i határozata szerint megfelelően értékelni kell; rámutat, hogy a megelőző és védelmi politikák számára továbbra is prioritást kell biztosítani a bűnüldözéssel és az ezekre adandó válasszal együtt; ebben az összefüggésben azon a véleményen van, hogy jobban kell fókuszálni a célzott bűnüldözési és hírszerzési tevékenységre, amelyek bizonyítottan képesek megelőzni terrorista támadásokat, és amelyeket a szükségesség és az arányosság elvével összhangban és az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett, valamint megfelelő felügyelet és elszámoltathatóság alapján végeznek; emlékeztet arra, hogy alapvető fontosságú az EU számára, hogy a belső és a külső dimenzió vonatkozásában egyaránt hiteles szereplő legyen az alapvető jogok ösztönzése terén; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni küzdelem a belső biztonsági stratégia prioritása, amelynek célkitűzéseit és eszközeit „Az EU terrorizmusellenes politikája: fő eredmények és jövőbeni kihívások” című, 2011. december 14-i határozata szerint megfelelően értékelni kell; rámutat, hogy a megelőző és védelmi politikák számára továbbra is prioritást kell biztosítani a bűnüldözéssel és az ezekre adandó válasszal együtt; ebben az összefüggésben azon a véleményen van, hogy jobban kell fókuszálni a célzott bűnüldözési és hírszerzési tevékenységre, amelyek bizonyítottan képesek megelőzni terrorista támadásokat, és amelyeket a szükségesség és az arányosság elvével összhangban és az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett, valamint megfelelő felügyelet és elszámoltathatóság alapján végeznek; emlékeztet arra, hogy alapvető fontosságú az EU számára, hogy a belső és a külső dimenzió vonatkozásában egyaránt hiteles szereplő legyen az alapvető jogok ösztönzése terén;

| 22. | alapvető fontosságúnak ítéli megelőző mechanizmusok kidolgozását, különösen az erőszakos radikalizálódás és fenyegetés – ideértve az erőszakos vagy katonai szélsőségesek által jelentett fenyegetést – jeleinek korai azonosítása érdekében; emlékeztet a kiszolgáltatott lakosság körében megvalósuló erőszakos radikalizálódás elleni fellépés jelentőségére, és várakozással tekint a radikalizálódással kapcsolatos ismeretek terjesztését célzó uniós hálózat jövőbeli munkájára, amelynek küldetése az ismeretek terjesztésének, a kapcsolódó tudatosságnak, valamint az innovatív megoldások kidolgozásának elősegítése; |
| --- | --- |

22.

alapvető fontosságúnak ítéli megelőző mechanizmusok kidolgozását, különösen az erőszakos radikalizálódás és fenyegetés – ideértve az erőszakos vagy katonai szélsőségesek által jelentett fenyegetést – jeleinek korai azonosítása érdekében; emlékeztet a kiszolgáltatott lakosság körében megvalósuló erőszakos radikalizálódás elleni fellépés jelentőségére, és várakozással tekint a radikalizálódással kapcsolatos ismeretek terjesztését célzó uniós hálózat jövőbeli munkájára, amelynek küldetése az ismeretek terjesztésének, a kapcsolódó tudatosságnak, valamint az innovatív megoldások kidolgozásának elősegítése;

| 23. | elismeri a határok biztonságának középpontba állítását a belső biztonsági stratégia összefüggésében, de úgy véli, hogy a határigazgatás és az emberek mobilitása nem pusztán biztonsági kérdés, hanem az átfogóbb politikai stratégia kulcsfontosságú elemei, amelyek a biztonsági dimenzió mellett az EU szintjén a bevándorlási, a menekültügyi és a fejlesztési politikákat, valamint a harmadik országokban a gazdasági, társadalmi és demokratikus fejlődést segítő és az emberi jogokat ösztönző politikákat is érintik; ezenkívül hangsúlyozza, hogy a biztonságra az Unió által elért eredmények – azaz a belső határokon belüli szabad mozgáshoz való jog – tiszteletben tartása mellett kell törekedni; |
| --- | --- |

23.

elismeri a határok biztonságának középpontba állítását a belső biztonsági stratégia összefüggésében, de úgy véli, hogy a határigazgatás és az emberek mobilitása nem pusztán biztonsági kérdés, hanem az átfogóbb politikai stratégia kulcsfontosságú elemei, amelyek a biztonsági dimenzió mellett az EU szintjén a bevándorlási, a menekültügyi és a fejlesztési politikákat, valamint a harmadik országokban a gazdasági, társadalmi és demokratikus fejlődést segítő és az emberi jogokat ösztönző politikákat is érintik; ezenkívül hangsúlyozza, hogy a biztonságra az Unió által elért eredmények – azaz a belső határokon belüli szabad mozgáshoz való jog – tiszteletben tartása mellett kell törekedni;

| 24. | ismételten megemlíti, hogy fontos biztosítani a külső határok igazgatása kapcsán tett tagállami intézkedések összehangolását, valamint kihangsúlyozza, hogy az EU-val határos szomszédos országokkal folytatott szoros együttműködés alapvető fontosságú a szabad mozgás, a fokozott szolidaritás és a külső határok biztonságának elősegítéséhez; hangsúlyozza, hogy az integrált határigazgatás fokozatos bevezetésének célja az utazás elősegítése; |
| --- | --- |

24.

ismételten megemlíti, hogy fontos biztosítani a külső határok igazgatása kapcsán tett tagállami intézkedések összehangolását, valamint kihangsúlyozza, hogy az EU-val határos szomszédos országokkal folytatott szoros együttműködés alapvető fontosságú a szabad mozgás, a fokozott szolidaritás és a külső határok biztonságának elősegítéséhez; hangsúlyozza, hogy az integrált határigazgatás fokozatos bevezetésének célja az utazás elősegítése;

| 25. | azon a véleményen van, hogy ezért a belső biztonsági stratégiának továbbra is tükröznie kell a stockholmi program jövőképét, és célszerűnek véli, hogy 2013 vége előtt végezzék el a stockholmi program félidős parlamenti felülvizsgálatát annak stratégiai, jogalkotási és pénzügyi prioritásainak az értékelése érdekében; továbbá úgy ítéli meg, hogy egy kiegészítő értékelés szükséges a jelenleg a Lisszaboni Szerződéshez igazított érintett európai ügynökségek (Europol, Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat) és más ügynökségek és szervek tekintetében; emlékeztet arra, hogy az ügynökségek intézkedéseinek és műveleteinek meg kell felelniük az ügynökségek létrehozásával és működésével kapcsolatban hozott határozatokban meghatározott megbízatásnak, és tiszteletben kell tartaniuk a demokratikus értékeket és elveket, valamint az EU Alapjogi Chartájában meghatározott szabadságokat és alapvető jogokat; |
| --- | --- |

25.

azon a véleményen van, hogy ezért a belső biztonsági stratégiának továbbra is tükröznie kell a stockholmi program jövőképét, és célszerűnek véli, hogy 2013 vége előtt végezzék el a stockholmi program félidős parlamenti felülvizsgálatát annak stratégiai, jogalkotási és pénzügyi prioritásainak az értékelése érdekében; továbbá úgy ítéli meg, hogy egy kiegészítő értékelés szükséges a jelenleg a Lisszaboni Szerződéshez igazított érintett európai ügynökségek (Europol, Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat) és más ügynökségek és szervek tekintetében; emlékeztet arra, hogy az ügynökségek intézkedéseinek és műveleteinek meg kell felelniük az ügynökségek létrehozásával és működésével kapcsolatban hozott határozatokban meghatározott megbízatásnak, és tiszteletben kell tartaniuk a demokratikus értékeket és elveket, valamint az EU Alapjogi Chartájában meghatározott szabadságokat és alapvető jogokat;

| 26. | emlékeztet, hogy a belső biztonsági stratégia keretében a személyes adatok feldolgozásának és gyűjtésének minden körülmények között meg kell felelnie az EU adatvédelmi elveinek, különösen a szükségesség, az arányosság és a jogszerűség elvének, és az e területen érvényes vonatkozó uniós jogszabályoknak; üdvözli a Bizottság által 2012. január 25-én előterjesztett adatvédelmi javaslatokat, de úgy véli, hogy a büntetőügyekben és a bűnüldözés terén folytatott igazságügyi együttműködésről szóló irányelvre irányuló javaslatnak ambiciózusabbnak kell lennie, és erősebb biztosítékokat kell előírnia, különösen a profilalkotásra és az automatizált feldolgozásra vonatkozó rendelkezéseiben; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet, hogy a belső biztonsági stratégia keretében a személyes adatok feldolgozásának és gyűjtésének minden körülmények között meg kell felelnie az EU adatvédelmi elveinek, különösen a szükségesség, az arányosság és a jogszerűség elvének, és az e területen érvényes vonatkozó uniós jogszabályoknak; üdvözli a Bizottság által 2012. január 25-én előterjesztett adatvédelmi javaslatokat, de úgy véli, hogy a büntetőügyekben és a bűnüldözés terén folytatott igazságügyi együttműködésről szóló irányelvre irányuló javaslatnak ambiciózusabbnak kell lennie, és erősebb biztosítékokat kell előírnia, különösen a profilalkotásra és az automatizált feldolgozásra vonatkozó rendelkezéseiben;

| 27. | megerősíti, ezzel kapcsolatban, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséghez tartozó ügynökségek megfelelő, demokratikus felügyeletének és értékelésének szükségességét, hogy elkerüljék a „szakpolitikai tanácsadás és az aktuális politikaalakítás” közötti választóvonal elhalványodásának a kockázatát az említett ügynökségekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

27.

megerősíti, ezzel kapcsolatban, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséghez tartozó ügynökségek megfelelő, demokratikus felügyeletének és értékelésének szükségességét, hogy elkerüljék a „szakpolitikai tanácsadás és az aktuális politikaalakítás” közötti választóvonal elhalványodásának a kockázatát az említett ügynökségekkel kapcsolatban;

| 28. | arra hívja fel az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy nyújtsák be a szolidaritási klauzula végrehajtásáról szóló – 2011-re tervezett – javaslatukat, amelynek nem a meglévő kezdeményezéseket kell megkétszereznie, hanem meg kell határoznia a rendelkezésre álló uniós és nemzeti eszközök alkalmazásának és összehangolásának keretét, beleértve – az EUMSZ 222. cikkében említett helyzetekben – a KVBP-t is; azon a véleményen van, hogy csak a szolidaritási klauzula által az összes tagállam között megnyitott lehetőségek teljes spektrumával fog az Unió készen állni arra, hogy az egy vagy több tagállam biztonságát fenyegető veszélyeket megelőzze, és azokra biztos és összehangolt válaszlépéseket adhasson. |
| --- | --- |

28.

arra hívja fel az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy nyújtsák be a szolidaritási klauzula végrehajtásáról szóló – 2011-re tervezett – javaslatukat, amelynek nem a meglévő kezdeményezéseket kell megkétszereznie, hanem meg kell határoznia a rendelkezésre álló uniós és nemzeti eszközök alkalmazásának és összehangolásának keretét, beleértve – az EUMSZ 222. cikkében említett helyzetekben – a KVBP-t is; azon a véleményen van, hogy csak a szolidaritási klauzula által az összes tagállam között megnyitott lehetőségek teljes spektrumával fog az Unió készen állni arra, hogy az egy vagy több tagállam biztonságát fenyegető veszélyeket megelőzze, és azokra biztos és összehangolt válaszlépéseket adhasson.

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 52., 2010.3.3., 50. o.

(2)  A „Biztonságos Európa egy jobb világban – az európai biztonsági stratégia” című, az Európai Tanács 2003. december 12-i brüsszeli ülésén elfogadott dokumentum, amelynek megszövegezése Javier Solana európai uniós főképviselő felügyelete alatt zajlott.

(3)  Jelentés az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról – A biztonság megteremtése a változó világban, S407/08.

(4)  HL C 285E., 2010.10.21., 12. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0459.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0388.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0577.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/7

---

2012. május 22., keddA büntetőjog uniós megközelítése

P7_TA(2012)0208

Az Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a büntetőjog uniós megközelítéséről (2010/2310(INI))

2013/C 264 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen a harmadik rész V. címének „Igazságügyi együttműködés büntetőügyekben” című 4. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen a harmadik rész V. címének „Igazságügyi együttműködés büntetőügyekben” című 4. fejezetére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak az igazságszolgáltatásról szóló VI. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak az igazságszolgáltatásról szóló VI. címére,

| — | tekintettel „Az uniós büntetőpolitika létrehozása: Az uniós szakpolitikák hatékony végrehajtásának biztosítása a büntetőjog útján” című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós büntetőpolitika létrehozása: Az uniós szakpolitikák hatékony végrehajtásának biztosítása a büntetőjog útján” című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0573),

| — | tekintettel a Tanács büntetőjogi tanácskozásait irányító mintarendelkezésekről szóló, 2009. november 30-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács büntetőjogi tanácskozásait irányító mintarendelkezésekről szóló, 2009. november 30-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Unióban a szervezett bűnözésről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a szervezett bűnözésről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, egy európai uniós büntetőjogi térség kialakításáról szóló, 2009. május 7-i ajánlására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, egy európai uniós büntetőjogi térség kialakításáról szóló, 2009. május 7-i ajánlására (2),

| — | tekintettel az EU-ban a büntetőjog összehangolásáról szóló tanulmányára (3), valamint az európai uniós büntetőjogi térség kialakításáról szóló tanulmányára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a büntetőjog összehangolásáról szóló tanulmányára (3), valamint az európai uniós büntetőjogi térség kialakításáról szóló tanulmányára (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0144/2012),

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint többek között a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint többek között a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul;

| B. | mivel az EUMSZ 83. cikkével összhangban a Parlament és a Tanács szabályozási minimumokat állapíthat meg a bűncselekményi tényállások és a büntetési tételek meghatározására vonatkozóan; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 83. cikkével összhangban a Parlament és a Tanács szabályozási minimumokat állapíthat meg a bűncselekményi tényállások és a büntetési tételek meghatározására vonatkozóan;

| C. | mivel ugyanakkor az EUMSZ 83. cikkének (3) bekezdése „vészfékeljárást” vezet be arra az esetre, ha a Tanács valamely tagjának megítélése szerint a javasolt jogalkotási intézkedés büntető igazságszolgáltatási rendszerének alapvető vonatkozásait érintené, ekként pedig elismeri, hogy a büntetőjog gyakran a társadalmak alapvető értékeit, szokásait és döntéseit tükrözi, noha a nemzetközi emberi jogi jog teljes körű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

C.

mivel ugyanakkor az EUMSZ 83. cikkének (3) bekezdése „vészfékeljárást” vezet be arra az esetre, ha a Tanács valamely tagjának megítélése szerint a javasolt jogalkotási intézkedés büntető igazságszolgáltatási rendszerének alapvető vonatkozásait érintené, ekként pedig elismeri, hogy a büntetőjog gyakran a társadalmak alapvető értékeit, szokásait és döntéseit tükrözi, noha a nemzetközi emberi jogi jog teljes körű tiszteletben tartása mellett;

| D. | mivel az EUSZ 5. cikkében említett szubszidiaritás és az arányosság elve ennélfogva kiemelt jelentőséggel bír a büntetőjogra irányadó jogalkotási javaslatok esetében; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUSZ 5. cikkében említett szubszidiaritás és az arányosság elve ennélfogva kiemelt jelentőséggel bír a büntetőjogra irányadó jogalkotási javaslatok esetében;

| E. | mivel a tagállamok büntetőjogi és büntető eljárásjogi rendszerei évszázadok során alakultak ki, és minden államnak megvannak a maga egészen egyedi jellegzetességei és sajátosságai, és ebből következően a büntetőjog alapvető területeit továbbra is a tagállamokra kell bízni; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok büntetőjogi és büntető eljárásjogi rendszerei évszázadok során alakultak ki, és minden államnak megvannak a maga egészen egyedi jellegzetességei és sajátosságai, és ebből következően a büntetőjog alapvető területeit továbbra is a tagállamokra kell bízni;

| F. | mivel a kölcsönös elismerés elve egyre több politikai területre vonul be, elsősorban az ítéletekre és a bírói határozatokra vonatkozóan, és mivel ez az elv kölcsönös bizalmat feltételez, amely a minimális védelmi normák lehető legmagasabb szintű kialakítását követeli meg; |
| --- | --- |

F.

mivel a kölcsönös elismerés elve egyre több politikai területre vonul be, elsősorban az ítéletekre és a bírói határozatokra vonatkozóan, és mivel ez az elv kölcsönös bizalmat feltételez, amely a minimális védelmi normák lehető legmagasabb szintű kialakítását követeli meg;

| G. | mivel a büntetőjog EU-n belüli harmonizálásának hozzá kell járulnia a bűnözés elleni küzdelmet célzó közös uniós jogi kultúra megvalósításához, amely kiegészíti, de nem helyettesíti a nemzeti jogi hagyományokat, és kedvező hatással van az uniós tagállamok jogrendszerei közötti kölcsönös bizalomra; |
| --- | --- |

G.

mivel a büntetőjog EU-n belüli harmonizálásának hozzá kell járulnia a bűnözés elleni küzdelmet célzó közös uniós jogi kultúra megvalósításához, amely kiegészíti, de nem helyettesíti a nemzeti jogi hagyományokat, és kedvező hatással van az uniós tagállamok jogrendszerei közötti kölcsönös bizalomra;

| H. | mivel a büntetőjognak olyan egységes jogalkotási rendszer képeznie, amelyre – az EU Alapjogi Chartájának, az emberi jogok európai egyezményének és a tagállamok által aláírt más nemzetközi emberi jogi egyezményeknek a teljes körű tiszteletben tartása mellett – egy sor alapvető elv és a felelősségteljes kormányzás normái az irányadók; |
| --- | --- |

H.

mivel a büntetőjognak olyan egységes jogalkotási rendszer képeznie, amelyre – az EU Alapjogi Chartájának, az emberi jogok európai egyezményének és a tagállamok által aláírt más nemzetközi emberi jogi egyezményeknek a teljes körű tiszteletben tartása mellett – egy sor alapvető elv és a felelősségteljes kormányzás normái az irányadók;

| I. | mivel – tekintettel arra, hogy a büntetőeljárás nyomozati szakaszának esetleges megbélyegző hatásán túlmenően is jellegénél fogva képes a gyanúsítottak, vádlottak, illetve elítéltek bizonyos emberi jogainak és alapvető szabadságainak korlátozására, és figyelemmel arra, hogy a büntető jogszabályok túlzott mértékű alkalmazása a hatékonyság rovására megy – a büntetőjogot az egyértelműen meghatározott és körülhatárolt azon magatartásra vonatkozó végső eszközként (ultima ratio) kell alkalmazni, amely magatartás kevésbé szigorú intézkedésekkel nem kezelhetők eredményesen, és amely a társadalom vagy a magánszemélyek számára súlyos kárt okoz; |
| --- | --- |

I.

mivel – tekintettel arra, hogy a büntetőeljárás nyomozati szakaszának esetleges megbélyegző hatásán túlmenően is jellegénél fogva képes a gyanúsítottak, vádlottak, illetve elítéltek bizonyos emberi jogainak és alapvető szabadságainak korlátozására, és figyelemmel arra, hogy a büntető jogszabályok túlzott mértékű alkalmazása a hatékonyság rovására megy – a büntetőjogot az egyértelműen meghatározott és körülhatárolt azon magatartásra vonatkozó végső eszközként (ultima ratio) kell alkalmazni, amely magatartás kevésbé szigorú intézkedésekkel nem kezelhetők eredményesen, és amely a társadalom vagy a magánszemélyek számára súlyos kárt okoz;

| J. | mivel az uniós büntető jogszabályoknak – főszabályként – kizárólag olyan cselekmények tekintetében szabad szankciókat előírniuk, amelyeket szándékosan, vagy – kivételes körülmények mellett – súlyos gondatlansággal követtek el, és azoknak az egyéni bűnösség elvén kell alapulniuk (nulla poena sine culpa), bár bizonyos jogsértéstípusok esetén indokolt lehet kivételt tenni, és egyetemleges felelősséget számon kérni; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós büntető jogszabályoknak – főszabályként – kizárólag olyan cselekmények tekintetében szabad szankciókat előírniuk, amelyeket szándékosan, vagy – kivételes körülmények mellett – súlyos gondatlansággal követtek el, és azoknak az egyéni bűnösség elvén kell alapulniuk (nulla poena sine culpa), bár bizonyos jogsértéstípusok esetén indokolt lehet kivételt tenni, és egyetemleges felelősséget számon kérni;

| K | mivel a lex certa követelménnyel összhangban a bűncselekmények tényállását pontosan kell megfogalmazni azok alkalmazásának, hatályának és jelentésének kiszámíthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

K

mivel a lex certa követelménnyel összhangban a bűncselekmények tényállását pontosan kell megfogalmazni azok alkalmazásának, hatályának és jelentésének kiszámíthatóságának biztosítása érdekében;

| L. | I. mivel az irányelvek esetében a tagállamok bizonyos fokig mérlegelhetik, hogy miként ültessék át a rendelkezéseket nemzeti jogszabályaikba, ami azt jelenti, hogy a lex certa követelmény teljesítése érdekében nemcsak maguknak az uniós jogszabályoknak, hanem azoknak a nemzeti jogszabályokba való átültetésének is a lehető legjobb minőségűnek kell lennie; |
| --- | --- |

L.

I. mivel az irányelvek esetében a tagállamok bizonyos fokig mérlegelhetik, hogy miként ültessék át a rendelkezéseket nemzeti jogszabályaikba, ami azt jelenti, hogy a lex certa követelmény teljesítése érdekében nemcsak maguknak az uniós jogszabályoknak, hanem azoknak a nemzeti jogszabályokba való átültetésének is a lehető legjobb minőségűnek kell lennie;

| M. | mivel az uniós büntetőjogi rendelkezések bevezetése nem korlátozódik a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre, hanem számos különféle politikához kapcsolódhat; |
| --- | --- |

M.

mivel az uniós büntetőjogi rendelkezések bevezetése nem korlátozódik a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre, hanem számos különféle politikához kapcsolódhat;

| N. | mivel az Európai Unió eleddig gyakorta eseti jelleggel alakította ki büntetőjogi rendelkezéseit, ekként pedig kialakult a fokozott egységesség iránti igény; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Unió eleddig gyakorta eseti jelleggel alakította ki büntetőjogi rendelkezéseit, ekként pedig kialakult a fokozott egységesség iránti igény;

| O. | mivel a Parlamentnek ki kell dolgoznia saját eljárásait a lehető legjobb minőségű, egységes büntetőjogi rendszernek a társjogalkotóval együttes biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

O.

mivel a Parlamentnek ki kell dolgoznia saját eljárásait a lehető legjobb minőségű, egységes büntetőjogi rendszernek a társjogalkotóval együttes biztosítása érdekében;

| P. | mivel a Bizottság, a Tanács és a Parlament között a büntetőjog területén folytatott együttműködés elősegítése érdekében intézményközi megállapodásra van szükség; |
| --- | --- |

P.

mivel a Bizottság, a Tanács és a Parlament között a büntetőjog területén folytatott együttműködés elősegítése érdekében intézményközi megállapodásra van szükség;

| Q. | mivel az EUMSZ 67. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió egy, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget alkot, amelyben tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a tagállamok eltérő jogrendszereit és jogi hagyományait; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EUMSZ 67. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió egy, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget alkot, amelyben tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a tagállamok eltérő jogrendszereit és jogi hagyományait;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az uniós büntető anyagi jogi rendelkezésekre irányuló javaslatoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a szubszidiaritás és arányosság elvét; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az uniós büntető anyagi jogi rendelkezésekre irányuló javaslatoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a szubszidiaritás és arányosság elvét;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a büntetőjognak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a gyanúsított, vádlott vagy elítélt személyek alapvető jogait; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a büntetőjognak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a gyanúsított, vádlott vagy elítélt személyek alapvető jogait;

| 3. | hangsúlyozza, hogy e tekintetben nem elegendő elvont fogalmakra vagy jelképes hatásokra hivatkozni, hanem hogy az új büntető anyagi jogi rendelkezéseket a szükséges bizonyítékoknak kell alátámasztaniuk, amelyek egyértelművé teszik a következőket:






  — | a büntetőjogi rendelkezések a társadalom, a magánszemélyek vagy a magánszemélyek csoportjai számára jelentős anyagi vagy nem anyagi kárt okozó magatartásra összpontosítanak, |
| --- | --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy e tekintetben nem elegendő elvont fogalmakra vagy jelképes hatásokra hivatkozni, hanem hogy az új büntető anyagi jogi rendelkezéseket a szükséges bizonyítékoknak kell alátámasztaniuk, amelyek egyértelművé teszik a következőket:

—

a büntetőjogi rendelkezések a társadalom, a magánszemélyek vagy a magánszemélyek csoportjai számára jelentős anyagi vagy nem anyagi kárt okozó magatartásra összpontosítanak,

| — | az ilyen magatartás kezelésére nem állnak rendelkezésre más, kevésbé beavatkozó jellegű intézkedések, |
| --- | --- |

—

az ilyen magatartás kezelésére nem állnak rendelkezésre más, kevésbé beavatkozó jellegű intézkedések,

| — | a szóban forgó bűncselekmény különösen súlyos jellegű és határokon átnyúló vetülettel rendelkezik vagy közvetlenül hátrányos hatása van valamely – harmonizációs intézkedésekkel érintett – területen az uniós politika eredményes végrehajtására, |
| --- | --- |

—

a szóban forgó bűncselekmény különösen súlyos jellegű és határokon átnyúló vetülettel rendelkezik vagy közvetlenül hátrányos hatása van valamely – harmonizációs intézkedésekkel érintett – területen az uniós politika eredményes végrehajtására,

| — | szükséges az érintett bűncselekmény elleni, közös alapokon folytatott küzdelem, azaz a közös uniós megközelítés hozzáadott gyakorlati értékkel bír, figyelemmel többek között arra, hogy a bűncselekmény mennyire elterjedt és gyakori a tagállamokban, |
| --- | --- |

—

szükséges az érintett bűncselekmény elleni, közös alapokon folytatott küzdelem, azaz a közös uniós megközelítés hozzáadott gyakorlati értékkel bír, figyelemmel többek között arra, hogy a bűncselekmény mennyire elterjedt és gyakori a tagállamokban,

| — | az EU alapjogi chartája 49. cikkének (3) bekezdésével összhangban a javasolt büntetések súlyossága nem lehet a bűncselekményhez viszonyítva aránytalan; |
| --- | --- |

—

az EU alapjogi chartája 49. cikkének (3) bekezdésével összhangban a javasolt büntetések súlyossága nem lehet a bűncselekményhez viszonyítva aránytalan;

| 4. | elismeri a büntetőjogra irányadó egyéb általános elvek fontosságát, úgy mint az alábbiakat:






  — | az egyéni bűnösség elve (nulla poena sine culpa), azaz szankciókat csak olyan cselekményekre lehet előírni, amelyeket szándékosan vagy – kivételes körülmények mellett – súlyos gondatlansággal követtek el, |
| --- | --- | --- |

4.

elismeri a büntetőjogra irányadó egyéb általános elvek fontosságát, úgy mint az alábbiakat:

—

az egyéni bűnösség elve (nulla poena sine culpa), azaz szankciókat csak olyan cselekményekre lehet előírni, amelyeket szándékosan vagy – kivételes körülmények mellett – súlyos gondatlansággal követtek el,

| — | a jogbiztonság elve (lex certa): valamely bűncselekmény tényállásának leírását pontosan kell megfogalmazni azért, hogy a jogalany tudatában lehessen annak, hogy mely cselekmények vonják maguk után büntetőjogi felelősségét, |
| --- | --- |

—

a jogbiztonság elve (lex certa): valamely bűncselekmény tényállásának leírását pontosan kell megfogalmazni azért, hogy a jogalany tudatában lehessen annak, hogy mely cselekmények vonják maguk után büntetőjogi felelősségét,

| — | a visszaható hatály tilalma és a lex mitior elve: a visszaható hatály elve alóli kivételek csak abban az esetben megengedettek, ha azok az elkövető javát szolgálják, |
| --- | --- |

—

a visszaható hatály tilalma és a lex mitior elve: a visszaható hatály elve alóli kivételek csak abban az esetben megengedettek, ha azok az elkövető javát szolgálják,

| — | a kétszeres büntetés tilalma (ne bis in idem), amely tiltja, hogy valakit egy olyan bűncselekményért, amely miatt egy tagállamban a törvénynek megfelelően már jogerősen elítélték vagy felmentették, egy másik tagállamban ismét büntetőeljárás alá vonjanak vagy megbüntessenek, |
| --- | --- |

—

a kétszeres büntetés tilalma (ne bis in idem), amely tiltja, hogy valakit egy olyan bűncselekményért, amely miatt egy tagállamban a törvénynek megfelelően már jogerősen elítélték vagy felmentették, egy másik tagállamban ismét büntetőeljárás alá vonjanak vagy megbüntessenek,

| — | az ártatlanság vélelme, amely kimondja, hogy mindaddig ártatlannak kell vélelmezni minden bűncselekménnyel vádolt személyt, amíg a törvénynek megfelelően be nem bizonyosodik a bűnössége; |
| --- | --- |

—

az ártatlanság vélelme, amely kimondja, hogy mindaddig ártatlannak kell vélelmezni minden bűncselekménnyel vádolt személyt, amíg a törvénynek megfelelően be nem bizonyosodik a bűnössége;

| 5. | üdvözli, hogy a Bizottság az uniós büntetőjogi szakpolitikáról szóló, közelmúltbeli közleményében elismerte azt, hogy a büntetőjogi jogalkotással összefüggésben az első lépésnek mindenkor annak eldöntésének kell lennie, hogy büntető anyagi jogi intézkedéseket egyáltalán el kell-e fogadni; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Bizottság az uniós büntetőjogi szakpolitikáról szóló, közelmúltbeli közleményében elismerte azt, hogy a büntetőjogi jogalkotással összefüggésben az első lépésnek mindenkor annak eldöntésének kell lennie, hogy büntető anyagi jogi intézkedéseket egyáltalán el kell-e fogadni;

| 6. | ösztönzi a Bizottságot, hogy terjesszen elő olyan intézkedéseket, amelyek megkönnyítik az uniós büntető anyagi jog fennálló rendelkezéseinek nemzeti szinten történő következetesebb és egységesebb végrehajtását, a szükségesség és a szubszidiaritás elveinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

6.

ösztönzi a Bizottságot, hogy terjesszen elő olyan intézkedéseket, amelyek megkönnyítik az uniós büntető anyagi jog fennálló rendelkezéseinek nemzeti szinten történő következetesebb és egységesebb végrehajtását, a szükségesség és a szubszidiaritás elveinek sérelme nélkül;

| 7. | hangsúlyozza, hogy harmonizációs intézkedéseket elsősorban azt a célt szem előtt tartva kell javasolni, hogy támogassák a kölcsönös elismerés elvének gyakorlatban történő alkalmazását, nem pedig pusztán a harmonizált uniós büntetőjog hatályának bővítése céljából; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy harmonizációs intézkedéseket elsősorban azt a célt szem előtt tartva kell javasolni, hogy támogassák a kölcsönös elismerés elvének gyakorlatban történő alkalmazását, nem pedig pusztán a harmonizált uniós büntetőjog hatályának bővítése céljából;

| 8. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy hatásvizsgálataiba továbbra is építse be a szükségesség és az arányosság vizsgálatát, támaszkodjon a magas szintű eljárásjogi garanciákkal rendelkező tagállamok legjobb gyakorlataira, térjen ki az alapvető jogok érvényesülésének értékelésére, valamint vezessen be olyan vizsgálatot, amely meghatározza, hogy javaslatai miként tükrözik a büntetőjogra irányadó, fent említett általános elveket; |
| --- | --- |

8.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy hatásvizsgálataiba továbbra is építse be a szükségesség és az arányosság vizsgálatát, támaszkodjon a magas szintű eljárásjogi garanciákkal rendelkező tagállamok legjobb gyakorlataira, térjen ki az alapvető jogok érvényesülésének értékelésére, valamint vezessen be olyan vizsgálatot, amely meghatározza, hogy javaslatai miként tükrözik a büntetőjogra irányadó, fent említett általános elveket;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bizalom erősítése érdekében egységes védelmi normákat kell létrehozni a lehető legmagasabb szinten a gyanúsítottak és vádlottak számára a büntetőeljárás során; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bizalom erősítése érdekében egységes védelmi normákat kell létrehozni a lehető legmagasabb szinten a gyanúsítottak és vádlottak számára a büntetőeljárás során;

| 10. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mérlegeljenek olyan nem jogalkotási intézkedéseket is, amelyek megszilárdítják a különböző tagállami jogrendszerek közötti bizalmat, fokozzák a következetességet, és ösztönzik egy bűnözés elleni küzdelmet célzó közös uniós jogi kultúra kialakítását; |
| --- | --- |

10.

arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mérlegeljenek olyan nem jogalkotási intézkedéseket is, amelyek megszilárdítják a különböző tagállami jogrendszerek közötti bizalmat, fokozzák a következetességet, és ösztönzik egy bűnözés elleni küzdelmet célzó közös uniós jogi kultúra kialakítását;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a büntetőjog tekintetében egységesebb és jó minőségű uniós megközelítésre van szükség, és sajnálatát fejezi ki az eleddig alkalmazott töredezett megközelítés miatt; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a büntetőjog tekintetében egységesebb és jó minőségű uniós megközelítésre van szükség, és sajnálatát fejezi ki az eleddig alkalmazott töredezett megközelítés miatt;

| 12. | üdvözli a Bizottságnál a büntetőjoggal foglalkozó, főigazgatóságok közötti koordinációs csoport meglétét, és kéri a Bizottságot, hogy nyújtson a Parlamentnek pontosabb információkat annak megbízatásáról és működéséről; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a Bizottságnál a büntetőjoggal foglalkozó, főigazgatóságok közötti koordinációs csoport meglétét, és kéri a Bizottságot, hogy nyújtson a Parlamentnek pontosabb információkat annak megbízatásáról és működéséről;

| 13. | az egységes megközelítés biztosítása érdekében kéri a büntetőjogi rendelkezéseket tartalmazó valamennyi javaslat koordinálásáért felelős bizottsági hatóság egyértelmű kijelölését; |
| --- | --- |

13.

az egységes megközelítés biztosítása érdekében kéri a büntetőjogi rendelkezéseket tartalmazó valamennyi javaslat koordinálásáért felelős bizottsági hatóság egyértelmű kijelölését;

| 14. | üdvözli a büntető anyagi joggal foglalkozó tanácsi munkacsoport meglétét, és kéri a Tanácsot, hogy szolgáljon a Parlamentnek meghatározott információkkal arra vonatkozóan, hogy a munkacsoport hogyan kapcsolódik a bel- és igazságügyektől eltérő más területeken meglévő büntetőjogi rendelkezésekkel foglalkozó más tanácsi munkacsoportokhoz; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a büntető anyagi joggal foglalkozó tanácsi munkacsoport meglétét, és kéri a Tanácsot, hogy szolgáljon a Parlamentnek meghatározott információkkal arra vonatkozóan, hogy a munkacsoport hogyan kapcsolódik a bel- és igazságügyektől eltérő más területeken meglévő büntetőjogi rendelkezésekkel foglalkozó más tanácsi munkacsoportokhoz;

| 15. | intézményközi megállapodást szorgalmaz a jövőbeli uniós büntető anyagi jogi rendelkezésekre irányuló javaslatokra irányadó elvekről és munkamódszerekről, és felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzanak létre intézményközi munkacsoportot, amelyek keretében ezek az intézmények és a Parlament ki tudják dolgozni az említett megállapodást és – az uniós büntetőjog egységességének biztosítása érdekében, valamint szükség esetén független szakértőkkel konzultálva – meg tudják vitatni az általános kérdéseket; |
| --- | --- |

15.

intézményközi megállapodást szorgalmaz a jövőbeli uniós büntető anyagi jogi rendelkezésekre irányuló javaslatokra irányadó elvekről és munkamódszerekről, és felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzanak létre intézményközi munkacsoportot, amelyek keretében ezek az intézmények és a Parlament ki tudják dolgozni az említett megállapodást és – az uniós büntetőjog egységességének biztosítása érdekében, valamint szükség esetén független szakértőkkel konzultálva – meg tudják vitatni az általános kérdéseket;

| 16. | úgy véli, hogy az intézményközi munkacsoportnak segítenie kellene az uniós szintű büntetőjogi szankciók megfelelő hatályának és alkalmazásának meghatározásában, valamint a meglévő jogszabályok megvizsgálásában, a jelenlegi töredezett megközelítés és az ütköző jogrendszerek visszaszorítása céljából; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az intézményközi munkacsoportnak segítenie kellene az uniós szintű büntetőjogi szankciók megfelelő hatályának és alkalmazásának meghatározásában, valamint a meglévő jogszabályok megvizsgálásában, a jelenlegi töredezett megközelítés és az ütköző jogrendszerek visszaszorítása céljából;

| 17. | célul tűzi ki annak vizsgálatát, hogy miként biztosítható a Parlamenten belül a legjobban az uniós büntető anyagi jogi jogszabályok egységes megközelítése, e tekintetben pedig rámutat egy koordináló bizottság jelenlegi hiányára, valamint a jogi szolgálat által potenciálisan betölthető jelentős szerepre; |
| --- | --- |

17.

célul tűzi ki annak vizsgálatát, hogy miként biztosítható a Parlamenten belül a legjobban az uniós büntető anyagi jogi jogszabályok egységes megközelítése, e tekintetben pedig rámutat egy koordináló bizottság jelenlegi hiányára, valamint a jogi szolgálat által potenciálisan betölthető jelentős szerepre;

| 18. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy létrehozzák a Parlament tudományos szolgálatát, amely támogathatja az egyes képviselőket a napi munkában, és ezáltal szavatolja a Parlament mint társjogalkotó munkájának minőségét. |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy létrehozzák a Parlament tudományos szolgálatát, amely támogathatja az egyes képviselőket a napi munkában, és ezáltal szavatolja a Parlament mint társjogalkotó munkájának minőségét.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az egységes megközelítés szükségessé teszi azt, hogy a büntető anyagi jogról szóló bármely jogalkotási javaslat elfogadása előtt a Parlament rendelkezésére álljon a javaslat jogi szempontú elemzése, amelyből kitűnik, hogy az ebben az állásfoglalásban megemlített valamennyi követelmény maradéktalanul teljesült-e, illetve hogy milyen javításokra van még szükség; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az egységes megközelítés szükségessé teszi azt, hogy a büntető anyagi jogról szóló bármely jogalkotási javaslat elfogadása előtt a Parlament rendelkezésére álljon a javaslat jogi szempontú elemzése, amelyből kitűnik, hogy az ebben az állásfoglalásban megemlített valamennyi követelmény maradéktalanul teljesült-e, illetve hogy milyen javításokra van még szükség;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok nemzeti parlamentjeinek, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok nemzeti parlamentjeinek, valamint az Európa Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0459

(2)  HL C 212. E, 2010.8.5., 116. o.

(3)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30168

(4)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30499

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/11

---

2012. május 22., keddA kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégia

P7_TA(2012)0209

Az Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról (2011/2272(INI))

2013/C 264 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó fogyasztóvédelmi programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0707) és az azt kísérő dokumentumokra (SEC(2011)1320 és SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó fogyasztóvédelmi programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0707) és az azt kísérő dokumentumokra (SEC(2011)1320 és SEC(2011)1321),

| — | tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (4),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) (5),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió – az EUSZ 6. cikkével a Szerződésekbe beépített – Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. cikkére (a családi és a magánélet tiszteletben tartása), 21. cikkére (a megkülönböztetés tilalma), 24. cikkére (a gyermekek jogai), 25. cikkére (az idősek jogai), 26. cikkére (a fogyatékkal élő személyek beilleszkedése) és 38. cikkére (a fogyasztók védelme), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió – az EUSZ 6. cikkével a Szerződésekbe beépített – Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. cikkére (a családi és a magánélet tiszteletben tartása), 21. cikkére (a megkülönböztetés tilalma), 24. cikkére (a gyermekek jogai), 25. cikkére (az idősek jogai), 26. cikkére (a fogyatékkal élő személyek beilleszkedése) és 38. cikkére (a fogyasztók védelme),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 12. cikkére, amely kimondja, hogy „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 12. cikkére, amely kimondja, hogy „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikkére, amely szerint „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikkére, amely szerint „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”,

| — | tekintettel az új fogyasztóvédelmi stratégiáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új fogyasztóvédelmi stratégiáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Tanácshoz intézett, az „Európa 2020, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácshoz intézett, az „Európa 2020, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló 2010. december 15-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló 2010. december 15-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a fogyasztói panaszok és kérdések osztályozására és bejelentésére szolgáló harmonizált módszerről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2009. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0346) és az ezt kísérő bizottsági ajánlástervezetre (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói panaszok és kérdések osztályozására és bejelentésére szolgáló harmonizált módszerről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2009. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0346) és az ezt kísérő bizottsági ajánlástervezetre (SEC(2009)0949),

| — | tekintettel a „A fogyasztói öntudat fejlesztése az EU-ban” című, 2011. április 7-i bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „A fogyasztói öntudat fejlesztése az EU-ban” című, 2011. április 7-i bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2011)0469),

| — | tekintettel „A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára – a fogyasztói piacok eredménytáblája (hatodik kiadás)” című, 2011. októberi bizottsági közleményre (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára – a fogyasztói piacok eredménytáblája (hatodik kiadás)” című, 2011. októberi bizottsági közleményre (SEC(2011)1271),

| — | tekintettel az „Otthon a belső piacon – a fogyasztói piacok eredménytáblája (ötödik kiadás)” című, 2011. március 11-i bizottsági közleményre (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Otthon a belső piacon – a fogyasztói piacok eredménytáblája (ötödik kiadás)” című, 2011. március 11-i bizottsági közleményre (SEC(2011)0299),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000. június 8-i, 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000. június 8-i, 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a belső piaci eredménytábláról szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci eredménytábláról szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről szóló 2009. január 13-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről szóló 2009. január 13-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a marketingtevékenységeknek és a reklámoknak a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a marketingtevékenységeknek és a reklámoknak a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az Eurobarométer 342., a fogyasztói öntudat fejlesztéséről szóló különszámára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurobarométer 342., a fogyasztói öntudat fejlesztéséről szóló különszámára,

| — | tekintettel a határokon átnyúló eladásokkal szembeni viselkedésről és a fogyasztók védelméről szóló, a Bizottság által az Eurobarométer 282. különszámában 2010 márciusában közzétett elemző jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a határokon átnyúló eladásokkal szembeni viselkedésről és a fogyasztók védelméről szóló, a Bizottság által az Eurobarométer 282. különszámában 2010 márciusában közzétett elemző jelentésre,

| — | tekintettel a digitális környezethez igazodó médiaműveltség európai megközelítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális környezethez igazodó médiaműveltség európai megközelítésére,

| — | tekintettel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv alkalmazására vonatkozó bizottsági iránymutatásokra (SEC(2009)1666), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv alkalmazására vonatkozó bizottsági iránymutatásokra (SEC(2009)1666),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0155/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0155/2012),

| A. | mivel a fogyasztói jogok és védelmük előmozdítása a fogyasztókkal kapcsolatos, különösen az egységes piac megerősítését és az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött célok elérését célzó uniós politikák alapját képező alapvető értékek, |
| --- | --- |

A.

mivel a fogyasztói jogok és védelmük előmozdítása a fogyasztókkal kapcsolatos, különösen az egységes piac megerősítését és az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött célok elérését célzó uniós politikák alapját képező alapvető értékek,

| B. | mivel az uniós fogyasztóvédelmi politika céljának a magas szintű fogyasztói tudatosság elérését és valamennyi fogyasztó magas szintű védelmének biztosítását kell tekinteni, |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós fogyasztóvédelmi politika céljának a magas szintű fogyasztói tudatosság elérését és valamennyi fogyasztó magas szintű védelmének biztosítását kell tekinteni,

| C. | mivel az egységes piacnak egyúttal magas szintű védelmet kell biztosítania valamennyi fogyasztó számára, különös tekintettel a kiszolgáltatott fogyasztókra, az ő sajátos szükségleteik figyelembevétele és képességeik megerősítése érdekében, |
| --- | --- |

C.

mivel az egységes piacnak egyúttal magas szintű védelmet kell biztosítania valamennyi fogyasztó számára, különös tekintettel a kiszolgáltatott fogyasztókra, az ő sajátos szükségleteik figyelembevétele és képességeik megerősítése érdekében,

| D. | mivel a „kiszolgáltatott fogyasztó” széles körben elterjedt fogalma a belső okokra visszavezethető sebezhetőség képzetén alapul, és egy olyan személyekből álló csoportra utal, akik szellemi, testi vagy lelki fogyatékosságuk, életkoruk, hiszékenységük vagy nemük okán tekinthetők sebezhetőnek, és mivel e fogalomnak magában kellene foglalnia a kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztókat is, vagyis azokat, akik az egyéni állapotuk vagy jellemzőik és külső környezetük közötti távolság miatt átmenetileg elvesztik saját helyzetük befolyásolásának képességét, ezen állapotok és jellemzők közé értve az olyan tényezőket, mint az iskolázottság, a szociális és pénzügyi helyzet (pl. túlzott eladósodottság), internet-hozzáférés stb.; mivel valamennyi fogyasztóra igaz, hogy – külső okok és a piaccal való találkozásai miatt, vagy mert nehézségei támadnak a megfelelő fogyasztói tájékoztatáshoz való hozzáférés vagy a nyújtott információk értelmezése terén – élete bármely pillanatában kiszolgáltatottá válhat, és ezért különleges védelemre szorul, |
| --- | --- |

D.

mivel a „kiszolgáltatott fogyasztó” széles körben elterjedt fogalma a belső okokra visszavezethető sebezhetőség képzetén alapul, és egy olyan személyekből álló csoportra utal, akik szellemi, testi vagy lelki fogyatékosságuk, életkoruk, hiszékenységük vagy nemük okán tekinthetők sebezhetőnek, és mivel e fogalomnak magában kellene foglalnia a kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztókat is, vagyis azokat, akik az egyéni állapotuk vagy jellemzőik és külső környezetük közötti távolság miatt átmenetileg elvesztik saját helyzetük befolyásolásának képességét, ezen állapotok és jellemzők közé értve az olyan tényezőket, mint az iskolázottság, a szociális és pénzügyi helyzet (pl. túlzott eladósodottság), internet-hozzáférés stb.; mivel valamennyi fogyasztóra igaz, hogy – külső okok és a piaccal való találkozásai miatt, vagy mert nehézségei támadnak a megfelelő fogyasztói tájékoztatáshoz való hozzáférés vagy a nyújtott információk értelmezése terén – élete bármely pillanatában kiszolgáltatottá válhat, és ezért különleges védelemre szorul,

Kiszolgáltatottság és kiszolgáltatott fogyasztók

| 1. | megjegyzi, hogy a kiszolgáltatott helyzetek különbözősége – a fogyasztóra kiterjesztett jogi védelem és az ágazati vagy átmeneti kiszolgáltatottsági helyzetek esetében egyaránt – megnehezíti e helyzetek egységes kezelését és egy átfogó jogi eszköz elfogadását, így ma a kiszolgáltatottság kérdését mind a jogszabályok, mind a ma létező politikák egyedi esetek alapján közelítik meg; ezért hangsúlyozza, hogy az európai jognak horizontális módon kell foglalkoznia a fogyasztói kiszolgáltatottság problémájával, figyelembe véve a fogyasztók különböző igényeit, képességeit és körülményeit; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a kiszolgáltatott helyzetek különbözősége – a fogyasztóra kiterjesztett jogi védelem és az ágazati vagy átmeneti kiszolgáltatottsági helyzetek esetében egyaránt – megnehezíti e helyzetek egységes kezelését és egy átfogó jogi eszköz elfogadását, így ma a kiszolgáltatottság kérdését mind a jogszabályok, mind a ma létező politikák egyedi esetek alapján közelítik meg; ezért hangsúlyozza, hogy az európai jognak horizontális módon kell foglalkoznia a fogyasztói kiszolgáltatottság problémájával, figyelembe véve a fogyasztók különböző igényeit, képességeit és körülményeit;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük, hogy megfelelő garanciákat nyújtsanak a kiszolgáltatott fogyasztók védelmére; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük, hogy megfelelő garanciákat nyújtsanak a kiszolgáltatott fogyasztók védelmére;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott fogyasztókra vonatkozó stratégia középpontjába e fogyasztók jogainak megerősítését, valamint e jogok hatékony védelmének és érvényesítésének biztosítását kell állítani, és azt, hogy a fogyasztók számára biztosítsák az összes szükséges eszközt ahhoz, hogy meghozhassák a megfelelő döntéseket és tudatosan cselekedjenek, függetlenül az alkalmazott eszköztől; tekintettel arra, hogy az EU-nak valamennyi fogyasztó jogainak hatékony védelmére kell összpontosítania, úgy véli, hogy az „átlagos fogyasztó” fogalma nem kellően rugalmas az egyedi esetekre való alkalmazhatósághoz, ugyanakkor előfordul, hogy valós helyzeteknek nem feleltethető meg; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott fogyasztókra vonatkozó stratégia középpontjába e fogyasztók jogainak megerősítését, valamint e jogok hatékony védelmének és érvényesítésének biztosítását kell állítani, és azt, hogy a fogyasztók számára biztosítsák az összes szükséges eszközt ahhoz, hogy meghozhassák a megfelelő döntéseket és tudatosan cselekedjenek, függetlenül az alkalmazott eszköztől; tekintettel arra, hogy az EU-nak valamennyi fogyasztó jogainak hatékony védelmére kell összpontosítania, úgy véli, hogy az „átlagos fogyasztó” fogalma nem kellően rugalmas az egyedi esetekre való alkalmazhatósághoz, ugyanakkor előfordul, hogy valós helyzeteknek nem feleltethető meg;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztói kiszolgáltatottság kezelésére szolgáló stratégiának arányosnak kell lennie, hogy ne korlátozza az egyéni szabadságjogokat és a fogyasztói döntéseket; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztói kiszolgáltatottság kezelésére szolgáló stratégiának arányosnak kell lennie, hogy ne korlátozza az egyéni szabadságjogokat és a fogyasztói döntéseket;

| 5. | kéri a Bizottságot és arra buzdítja a tagállamokat, hogy – például fogyasztói panaszok elemzése útján – folyamatosan és alaposan elemezzék azokat a társadalmi és fogyasztói magatartásformákat és azon helyzeteket, amelyek bizonyos közösségeket és egyéneket a kiszolgáltatottság állapotába taszíthatnak, és adott esetben egyedi intézkedések révén vessenek véget a kiszolgáltatott helyzetnek, hogy védelmet biztosítsanak valamennyi fogyasztó számára, függetlenül a képességeiktől és attól, hogy életük mely szakaszában vannak; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot és arra buzdítja a tagállamokat, hogy – például fogyasztói panaszok elemzése útján – folyamatosan és alaposan elemezzék azokat a társadalmi és fogyasztói magatartásformákat és azon helyzeteket, amelyek bizonyos közösségeket és egyéneket a kiszolgáltatottság állapotába taszíthatnak, és adott esetben egyedi intézkedések révén vessenek véget a kiszolgáltatott helyzetnek, hogy védelmet biztosítsanak valamennyi fogyasztó számára, függetlenül a képességeiktől és attól, hogy életük mely szakaszában vannak;

| 6. | rámutat, hogy a különböző tagállamokban egyazon márkanév alatt forgalmazott termékek között is van eltérés, és így bizonyos tagállamokban a fogyasztók kevesebb védelmet élveznek; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi jogi keret nem teszi lehetővé a különböző tagállamokban egyazon márkanév alatt forgalmazott termékek közötti eltérések kiküszöbölését, és kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően egészítse ki a fogyasztóvédelmi jogszabályokat; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy a különböző tagállamokban egyazon márkanév alatt forgalmazott termékek között is van eltérés, és így bizonyos tagállamokban a fogyasztók kevesebb védelmet élveznek; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi jogi keret nem teszi lehetővé a különböző tagállamokban egyazon márkanév alatt forgalmazott termékek közötti eltérések kiküszöbölését, és kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően egészítse ki a fogyasztóvédelmi jogszabályokat;

A jelenlegi jogszabályi keret értékelése

| 7. | megjegyzi, hogy a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv bevezette a fogyasztók kiszolgáltatottságának kérdését, a „nem megengedett befolyásolás” gyakorlatára összpontosítva, amely olyan fogyasztókkal szemben alkalmazott nyomásgyakorlás, akiknek még nincs határozott döntése; megjegyzi, hogy a 2005/29/EK irányelv elsősorban a fogyasztók gazdasági érdekei szempontjából vett kiszolgáltatottságra összpontosít; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv bevezette a fogyasztók kiszolgáltatottságának kérdését, a „nem megengedett befolyásolás” gyakorlatára összpontosítva, amely olyan fogyasztókkal szemben alkalmazott nyomásgyakorlás, akiknek még nincs határozott döntése; megjegyzi, hogy a 2005/29/EK irányelv elsősorban a fogyasztók gazdasági érdekei szempontjából vett kiszolgáltatottságra összpontosít;

| 8. | kiemeli, hogy a fogyasztók jogaival foglalkozó legújabb jogi eszköz, a fogyasztói jogokról szóló 2011/83/EU irányelv megerősíti a szerződést megelőzően és a szerződéskötéskor nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó követelményeket, és erőteljesebben fogalmazza meg a szerződéstől való elállás jogát abban az esetben, ha a szolgáltató vagy az eladó nem teljesítette a megfelelő tájékoztatás nyújtására irányuló jogszabályi kötelezettségét, továbbá előírja, hogy a szerződéstől való elállás lehetőségét egyértelmű és érthető módon kell megfogalmazni; úgy véli, hogy a 2011/83/EU irányelv hatályán kívül eső, és a kiszolgáltatottság sajátos formái által fémjelzett ágazatokban – mint például a pénzügyi vagy a közlekedési ágazat – is megfelelő és hatékony intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy a fogyasztók jogaival foglalkozó legújabb jogi eszköz, a fogyasztói jogokról szóló 2011/83/EU irányelv megerősíti a szerződést megelőzően és a szerződéskötéskor nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó követelményeket, és erőteljesebben fogalmazza meg a szerződéstől való elállás jogát abban az esetben, ha a szolgáltató vagy az eladó nem teljesítette a megfelelő tájékoztatás nyújtására irányuló jogszabályi kötelezettségét, továbbá előírja, hogy a szerződéstől való elállás lehetőségét egyértelmű és érthető módon kell megfogalmazni; úgy véli, hogy a 2011/83/EU irányelv hatályán kívül eső, és a kiszolgáltatottság sajátos formái által fémjelzett ágazatokban – mint például a pénzügyi vagy a közlekedési ágazat – is megfelelő és hatékony intézkedésekre van szükség;

Fogyasztói tudatosság: a saját védelmük terén a fogyasztókat terhelő felelősség

| 9. | úgy véli, hogy a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítése nemcsak a jogszabályok fejlődését és e fogyasztók jogainak hatékony érvényesítését vonja maga után, hanem erősíti az optimális döntések önálló meghozására való képességüket is; ezért üdvözli és határozottan támogatja a Bizottság fogyasztói tudatosság előmozdítására irányuló törekvéseit, amelyek a könnyen elérhető és közérthető tájékoztatás nyújtásában és a fogyasztók képzésében nyilvánulnak meg, mivel minden erre irányuló fellépés hozzájárul a hatékonyabb és méltányosabb belső piac létrejöttéhez; aggódik ugyanakkor amiatt, hogy ez a megközelítés nem biztos, hogy elegendő lesz a kiszolgáltatott fogyasztók védelméhez, mivel lehet, hogy kiszolgáltatottságuk a számukra nyújtott tájékoztatáshoz való hozzáféréssel vagy e tájékoztatás megértésével kapcsolatos nehézségeikből ered; kéri a Bizottságot, hogy fogyasztóvédelmi politikája kidolgozásakor valamennyi európai fogyasztó érdekeit vegye figyelembe, és gondoskodjon róla, hogy a kiszolgáltatott fogyasztók is hozzáférjenek ugyanazon termékekhez és szolgáltatásokhoz, és ne vezethessék félre őket; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítése nemcsak a jogszabályok fejlődését és e fogyasztók jogainak hatékony érvényesítését vonja maga után, hanem erősíti az optimális döntések önálló meghozására való képességüket is; ezért üdvözli és határozottan támogatja a Bizottság fogyasztói tudatosság előmozdítására irányuló törekvéseit, amelyek a könnyen elérhető és közérthető tájékoztatás nyújtásában és a fogyasztók képzésében nyilvánulnak meg, mivel minden erre irányuló fellépés hozzájárul a hatékonyabb és méltányosabb belső piac létrejöttéhez; aggódik ugyanakkor amiatt, hogy ez a megközelítés nem biztos, hogy elegendő lesz a kiszolgáltatott fogyasztók védelméhez, mivel lehet, hogy kiszolgáltatottságuk a számukra nyújtott tájékoztatáshoz való hozzáféréssel vagy e tájékoztatás megértésével kapcsolatos nehézségeikből ered; kéri a Bizottságot, hogy fogyasztóvédelmi politikája kidolgozásakor valamennyi európai fogyasztó érdekeit vegye figyelembe, és gondoskodjon róla, hogy a kiszolgáltatott fogyasztók is hozzáférjenek ugyanazon termékekhez és szolgáltatásokhoz, és ne vezethessék félre őket;

| 10. | megjegyzi, hogy számos fogyasztó kiszolgáltatottságának kiváltó oka éppen a magabiztosság hiánya és a kapott információk vagy a választási lehetőségek meg nem értése, vagy pedig a panasztételi és kártérítési eljárások ismeretének hiánya, valamint hogy ezek az akadályok még fokozottabban vannak jelen a határokon átnyúló vásárlás és a házhozszállítással történő értékesítések esetében, ideértve a határokon átnyúló online kereskedelmet; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy számos fogyasztó kiszolgáltatottságának kiváltó oka éppen a magabiztosság hiánya és a kapott információk vagy a választási lehetőségek meg nem értése, vagy pedig a panasztételi és kártérítési eljárások ismeretének hiánya, valamint hogy ezek az akadályok még fokozottabban vannak jelen a határokon átnyúló vásárlás és a házhozszállítással történő értékesítések esetében, ideértve a határokon átnyúló online kereskedelmet;

| 11. | kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet és fektessenek több pénzt a fogyasztókat célzó tájékoztatási és oktatási kampányokba, amelyek a megfelelő üzeneteket juttatják el a megfelelő fogyasztói körökhöz; |
| --- | --- |

11.

kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet és fektessenek több pénzt a fogyasztókat célzó tájékoztatási és oktatási kampányokba, amelyek a megfelelő üzeneteket juttatják el a megfelelő fogyasztói körökhöz;

| 12. | ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is támogassák és fejlesszék a meglévő kezdeményezéseket (pl. Dolceta, ECC-Net stb.), és emellett biztosítsák ezek összhangját a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás és képzés javítása érdekében; |
| --- | --- |

12.

ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is támogassák és fejlesszék a meglévő kezdeményezéseket (pl. Dolceta, ECC-Net stb.), és emellett biztosítsák ezek összhangját a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás és képzés javítása érdekében;

| 13. | kiemeli, hogy a szerződéses viszonyokban gyakran a fogyasztó a gyengébbik fél; kéri a vállalkozásokat, hogy dolgozzanak ki és népszerűsítsenek önszabályozási kezdeményezéseket a kiszolgáltatott fgyasztók jogainak megerősítésére, biztosítsák, hogy e fogyasztók jobb és közérthetőbb tájékoztatásban részesüljenek, és vezessenek be olyan gyakorlatokat, melyek valamennyi fogyasztó számára megkönnyítik az adásvételi megállapodások megértését és értékelését; kéri az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy maguk is tegyenek kezdeményezéseket ez irányba, valamint biztosítsák a fogyasztók megfelelő jogi védelmét; |
| --- | --- |

13.

kiemeli, hogy a szerződéses viszonyokban gyakran a fogyasztó a gyengébbik fél; kéri a vállalkozásokat, hogy dolgozzanak ki és népszerűsítsenek önszabályozási kezdeményezéseket a kiszolgáltatott fgyasztók jogainak megerősítésére, biztosítsák, hogy e fogyasztók jobb és közérthetőbb tájékoztatásban részesüljenek, és vezessenek be olyan gyakorlatokat, melyek valamennyi fogyasztó számára megkönnyítik az adásvételi megállapodások megértését és értékelését; kéri az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy maguk is tegyenek kezdeményezéseket ez irányba, valamint biztosítsák a fogyasztók megfelelő jogi védelmét;

Tájékoztatás és szabályozás

| 14. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatékonyabban biztosítsák, hogy a bizonyos termékekre vonatkozó biztonsági alapkövetelmények és működési feltételek kidolgozásakor hangsúlyt kapjanak a minőségi előírások és a védelmi intézkedések, és ténylegesen figyelembe vegyék a kiszolgáltatott fogyasztók megfelelő védelmének szükségességét; megjegyzi, hogy a rendeltetésszerű használat tervezésekor nem mindig merülnek fel olyan kockázatok, amelyekkel a kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztóknak adott esetben számolniuk kell, ami különösen igaz a látásukban korlátozott személyek mindennapi fogyasztási termékekhez való hozzáférésére; ezért javasolja, hogy az egyes termékekre vonatkozó biztonsági alapkövetelményekről és feltételekről szóló jogszabályok – ahol lehet – ne csak a rendeltetésszerű használatot, hanem az elképzelhető felhasználási módokat is vegyék figyelembe; felszólít arra, hogy az általános termékbiztonságról szóló irányelv jövőbeni felülvizsgálata során foglalkozzanak ezen aggályokkal; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatékonyabban biztosítsák, hogy a bizonyos termékekre vonatkozó biztonsági alapkövetelmények és működési feltételek kidolgozásakor hangsúlyt kapjanak a minőségi előírások és a védelmi intézkedések, és ténylegesen figyelembe vegyék a kiszolgáltatott fogyasztók megfelelő védelmének szükségességét; megjegyzi, hogy a rendeltetésszerű használat tervezésekor nem mindig merülnek fel olyan kockázatok, amelyekkel a kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztóknak adott esetben számolniuk kell, ami különösen igaz a látásukban korlátozott személyek mindennapi fogyasztási termékekhez való hozzáférésére; ezért javasolja, hogy az egyes termékekre vonatkozó biztonsági alapkövetelményekről és feltételekről szóló jogszabályok – ahol lehet – ne csak a rendeltetésszerű használatot, hanem az elképzelhető felhasználási módokat is vegyék figyelembe; felszólít arra, hogy az általános termékbiztonságról szóló irányelv jövőbeni felülvizsgálata során foglalkozzanak ezen aggályokkal;

| 15. | kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek erőfeszítéseket a fogyatékkal élő polgároknak szánt útmutatások elérhetővé tételére – például harmonizáció útján –, a vállalkozások számára tegyék elérhetővé a jó gyakorlatokat, illetve bátorítsák azok megvalósítását, és segítsék elő – többek között az európai uniós források felhasználásakor – azt is, hogy a vállalkozások valamennyi polgár számára hozzáférhető formátumban nyújtsanak tájékoztatást és szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

15.

kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek erőfeszítéseket a fogyatékkal élő polgároknak szánt útmutatások elérhetővé tételére – például harmonizáció útján –, a vállalkozások számára tegyék elérhetővé a jó gyakorlatokat, illetve bátorítsák azok megvalósítását, és segítsék elő – többek között az európai uniós források felhasználásakor – azt is, hogy a vállalkozások valamennyi polgár számára hozzáférhető formátumban nyújtsanak tájékoztatást és szolgáltatásokat;

| 16. | kéri a tagállamokat, hogy írják alá és ratifikálják a felnőttek nemzetközi védelméről szóló, 2000. január 13-i egyezményt, amely azon felnőtt személyek nemzetközi ügyekben való védelmére vonatkozik, akik valamely egyéni képességeiket érintő fogyatékosság okán nem képesek fellépni érdekeik védelmében; |
| --- | --- |

16.

kéri a tagállamokat, hogy írják alá és ratifikálják a felnőttek nemzetközi védelméről szóló, 2000. január 13-i egyezményt, amely azon felnőtt személyek nemzetközi ügyekben való védelmére vonatkozik, akik valamely egyéni képességeiket érintő fogyatékosság okán nem képesek fellépni érdekeik védelmében;

| 17. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vegyék fontolóra, hogy a 2014–2020-as fogyasztóvédelmi programról szóló rendeletre irányuló javaslat folyamatban lévő felülvizsgálata, valamint a fogyasztóvédelmi menetrend közelgő közzététele keretében a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítését kiemelt prioritásként kezeljék; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vegyék fontolóra, hogy a 2014–2020-as fogyasztóvédelmi programról szóló rendeletre irányuló javaslat folyamatban lévő felülvizsgálata, valamint a fogyasztóvédelmi menetrend közelgő közzététele keretében a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítését kiemelt prioritásként kezeljék;

| 18. | kéri a Bizottságot, hogy a fogyasztói kiszolgáltatottság kérdését építse be a fogyasztói eredménytáblával kapcsolatos munkába, például az adatok életkor, iskolázottsági szint vagy társadalmi-gazdasági tényezők szerinti lebontásban való közlése révén annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjunk a kiszolgáltatott fogyasztók szükségleteiről; |
| --- | --- |

18.

kéri a Bizottságot, hogy a fogyasztói kiszolgáltatottság kérdését építse be a fogyasztói eredménytáblával kapcsolatos munkába, például az adatok életkor, iskolázottsági szint vagy társadalmi-gazdasági tényezők szerinti lebontásban való közlése révén annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjunk a kiszolgáltatott fogyasztók szükségleteiről;

| 19. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának elvével összhangban nyújtsanak ösztönzőket a társaságok számára arra, hogy hozzanak létre önkéntes rendszert a Braille írással készült – legalább a termék típusát és szavatosságát tartalmazó – címkék ipari termékek csomagolásán történő elhelyezésére, a látássérült személyek életének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának elvével összhangban nyújtsanak ösztönzőket a társaságok számára arra, hogy hozzanak létre önkéntes rendszert a Braille írással készült – legalább a termék típusát és szavatosságát tartalmazó – címkék ipari termékek csomagolásán történő elhelyezésére, a látássérült személyek életének megkönnyítése érdekében;

| 20. | ugyanebben a szellemben kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő az egyetemes felhasználásra tervezett, vagyis átalakítás vagy egyedi kialakítás nélkül is a lehető legnagyobb mértékben mindenki által használható árukkal, szolgáltatásokkal, berendezésekkel és épületekkel kapcsolatos kutatást és fejlesztést; |
| --- | --- |

20.

ugyanebben a szellemben kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő az egyetemes felhasználásra tervezett, vagyis átalakítás vagy egyedi kialakítás nélkül is a lehető legnagyobb mértékben mindenki által használható árukkal, szolgáltatásokkal, berendezésekkel és épületekkel kapcsolatos kutatást és fejlesztést;

Különösen problematikus ágazatok

| 21. | megjegyzi, hogy a nemzetközi fórumokon elismerték, hogy a fogyasztókat tájékoztatással és a pénzügyi piacok szabályozásával védeni kell, mivel a pénzügyi piacok bonyolultsága miatt bárki kiszolgáltatott fogyasztóvá válhat; megállapítja, hogy ez a rendkívüli összetettség adott esetben túlzott adósságba taszíthatja a fogyasztót; megjegyzi, hogy a Bizottság egy közelmúltbeli tanulmánya szerint a pénzügyi intézmények és társaságok honlapjainak 70 %-án alapvető hibákat tartalmazó reklámok és terméktájékoztatók jelennek meg, továbbá félrevezető a költségekről nyújtott tájékoztatás; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi szolgáltató iparágnak többet kellene tennie annak érdekében, hogy világos és egyszerű ismertetőket biztosítsanak az általuk nyújtott termékek és szolgáltatások természetéről, és felszólítja az érdekelt feleket a fogyasztók pénzügyi ismereteit javító, hatékony programok kidolgozására; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy a nemzetközi fórumokon elismerték, hogy a fogyasztókat tájékoztatással és a pénzügyi piacok szabályozásával védeni kell, mivel a pénzügyi piacok bonyolultsága miatt bárki kiszolgáltatott fogyasztóvá válhat; megállapítja, hogy ez a rendkívüli összetettség adott esetben túlzott adósságba taszíthatja a fogyasztót; megjegyzi, hogy a Bizottság egy közelmúltbeli tanulmánya szerint a pénzügyi intézmények és társaságok honlapjainak 70 %-án alapvető hibákat tartalmazó reklámok és terméktájékoztatók jelennek meg, továbbá félrevezető a költségekről nyújtott tájékoztatás; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi szolgáltató iparágnak többet kellene tennie annak érdekében, hogy világos és egyszerű ismertetőket biztosítsanak az általuk nyújtott termékek és szolgáltatások természetéről, és felszólítja az érdekelt feleket a fogyasztók pénzügyi ismereteit javító, hatékony programok kidolgozására;

| 22. | kéri, hogy a tájékoztatást hatékonyabban juttassák célba és terjesszék valamennyi csatornán, ideértve nemcsak a hivatalos csatornákat, hanem a fogyasztói szervezeteket, valamint a regionális, városi és helyi szintű hivatalokat is, amelyek közelebb vannak a fogyasztókhoz, továbbá láthatóbbak és elérhetőbbek a számukra; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy a tájékoztatást hatékonyabban juttassák célba és terjesszék valamennyi csatornán, ideértve nemcsak a hivatalos csatornákat, hanem a fogyasztói szervezeteket, valamint a regionális, városi és helyi szintű hivatalokat is, amelyek közelebb vannak a fogyasztókhoz, továbbá láthatóbbak és elérhetőbbek a számukra;

| 23. | hangsúlyozza, hogy szükség van az elsősorban a kiszolgáltatott fogyasztókat célzó európai és tagállami szintű fellépésekre, összhangban az Eurobarométer legutóbbi felmérésének eredményeivel, melyek szerint a fogyasztók kevesebb, mint 50 %-a tartja magát tájékozottnak és véli úgy, hogy megfelelő védelemben részesül; különösen a kiszolgáltatott csoportoknak okoz nehézséget az előttük álló alternatívák megértése, ők nincsenek tisztában a jogaikkal, ők szembesülnek több problémával, és ők azok, akik probléma esetén nem mernek fellépni a saját érdekükben; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy szükség van az elsősorban a kiszolgáltatott fogyasztókat célzó európai és tagállami szintű fellépésekre, összhangban az Eurobarométer legutóbbi felmérésének eredményeivel, melyek szerint a fogyasztók kevesebb, mint 50 %-a tartja magát tájékozottnak és véli úgy, hogy megfelelő védelemben részesül; különösen a kiszolgáltatott csoportoknak okoz nehézséget az előttük álló alternatívák megértése, ők nincsenek tisztában a jogaikkal, ők szembesülnek több problémával, és ők azok, akik probléma esetén nem mernek fellépni a saját érdekükben;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek és a fiatalok – akiket egyre inkább sújtanak a mozgásszegény életmód és az elhízás káros következményei – fogékonyabbak a magas zsír-, só- és cukortartalmú élelmiszerek hirdetéseire; üdvözli a vállalkozások által bevezetett önszabályozási kezdeményezéseket és magatartási kódexeket, melyek a gyermekek és fiatalok élelmiszerreklámokkal szembeni kitettségének korlátozására irányulnak (például a Bizottság által létrehozott Táplálkozás, Testmozgás és Egészség Európai Uniós Platform keretében bevezetett kezdeményezéseket), és felszólítja valamennyi érdekeltet, hogy nyújtsanak hatékony oktatást és tájékoztatást a gyermekek és a fiatalok, valamint a nevelőik részére a kiegyensúlyozott étrend és az aktív, egészséges életvitel fontosságáról; e tekintetben alapos elemzést kér a Bizottságtól arról, hogy szükség van-e szigorúbb szabályokra a gyermekeket és fiatalokat célzó reklámtevékenység vonatkozásában; sürgeti a Bizottságot, hogy a gyermekek védelmét iktassa be a fogyasztóvédelmi menetrend kiemelt prioritásai közé, különös figyelemmel az agresszív vagy félrevezető televíziós és internetes reklámokra; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a gyermekek és a fiatalok – akiket egyre inkább sújtanak a mozgásszegény életmód és az elhízás káros következményei – fogékonyabbak a magas zsír-, só- és cukortartalmú élelmiszerek hirdetéseire; üdvözli a vállalkozások által bevezetett önszabályozási kezdeményezéseket és magatartási kódexeket, melyek a gyermekek és fiatalok élelmiszerreklámokkal szembeni kitettségének korlátozására irányulnak (például a Bizottság által létrehozott Táplálkozás, Testmozgás és Egészség Európai Uniós Platform keretében bevezetett kezdeményezéseket), és felszólítja valamennyi érdekeltet, hogy nyújtsanak hatékony oktatást és tájékoztatást a gyermekek és a fiatalok, valamint a nevelőik részére a kiegyensúlyozott étrend és az aktív, egészséges életvitel fontosságáról; e tekintetben alapos elemzést kér a Bizottságtól arról, hogy szükség van-e szigorúbb szabályokra a gyermekeket és fiatalokat célzó reklámtevékenység vonatkozásában; sürgeti a Bizottságot, hogy a gyermekek védelmét iktassa be a fogyasztóvédelmi menetrend kiemelt prioritásai közé, különös figyelemmel az agresszív vagy félrevezető televíziós és internetes reklámokra;

| 25. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bővítsék a fogyasztók ismereteit a termékbiztonság tekintetében, külön figyelmet szentelve a leginkább kiszolgáltatott fogyasztói csoportokra, például a gyermekekre és a várandós anyákra; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bővítsék a fogyasztók ismereteit a termékbiztonság tekintetében, külön figyelmet szentelve a leginkább kiszolgáltatott fogyasztói csoportokra, például a gyermekekre és a várandós anyákra;

| 26. | aggályainak ad hangot az online viselkedésalapú reklámok rutinszerű használatának a kiszolgáltatott fogyasztókra gyakorolt hatása, valamint a tolakodó – különösen a szociális médiát felhasználó – online hirdetési gyakorlatok kibontakozása kapcsán; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 végéig részletekbe menően elemezze a megtévesztő és agresszív reklámok kiszolgáltatott fogyasztókra – különösen a gyermekekre és a serdülőkorúakra – gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

26.

aggályainak ad hangot az online viselkedésalapú reklámok rutinszerű használatának a kiszolgáltatott fogyasztókra gyakorolt hatása, valamint a tolakodó – különösen a szociális médiát felhasználó – online hirdetési gyakorlatok kibontakozása kapcsán; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 végéig részletekbe menően elemezze a megtévesztő és agresszív reklámok kiszolgáltatott fogyasztókra – különösen a gyermekekre és a serdülőkorúakra – gyakorolt hatását;

| 27. | rámutat, hogy a pénzügyi befektetési termékek hirdetései gyakran nem térnek ki kellő mértékben az ügyletek kockázataira, és túlhangsúlyozzák a lehetséges előnyöket, melyek viszont gyakran nem valósulnak meg, kitéve ezáltal a pénzügyi szolgáltatási termékek fogyasztóit a tőkevesztés kockázatának; felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be szigorúbb hirdetési szabályokat olyan összetett pénzügyi termékek esetében, amelyek a pénzügyi kockázatokat kellő mélységben esetleg nem ismerő lakossági befektetőket célozzák meg, ideértve az arra vonatkozó követelményt, hogy egyértelműen tájékoztassanak minden veszteségről, amelyet a befektető esetleg elszenvedhet; |
| --- | --- |

27.

rámutat, hogy a pénzügyi befektetési termékek hirdetései gyakran nem térnek ki kellő mértékben az ügyletek kockázataira, és túlhangsúlyozzák a lehetséges előnyöket, melyek viszont gyakran nem valósulnak meg, kitéve ezáltal a pénzügyi szolgáltatási termékek fogyasztóit a tőkevesztés kockázatának; felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be szigorúbb hirdetési szabályokat olyan összetett pénzügyi termékek esetében, amelyek a pénzügyi kockázatokat kellő mélységben esetleg nem ismerő lakossági befektetőket célozzák meg, ideértve az arra vonatkozó követelményt, hogy egyértelműen tájékoztassanak minden veszteségről, amelyet a befektető esetleg elszenvedhet;

| 28. | úgy véli, hogy a gyermekek és a serdülőkorúak különösen ki vannak szolgáltatva az agresszív marketing- és reklámtevékenységnek; felszólítja a Bizottságot, hogy részletekbe menően elemezze a megtévesztő és agresszív reklámok kiszolgáltatott fogyasztókra – különösen a gyermekekre és a serdülőkorúakra – gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a gyermekek és a serdülőkorúak különösen ki vannak szolgáltatva az agresszív marketing- és reklámtevékenységnek; felszólítja a Bizottságot, hogy részletekbe menően elemezze a megtévesztő és agresszív reklámok kiszolgáltatott fogyasztókra – különösen a gyermekekre és a serdülőkorúakra – gyakorolt hatását;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek és a serdülőkorúak kiszolgáltatottsága a távközlési technológiák – pl. okostelefonok és internetes játékok – használata terén különös erővel érvényesül; úgy véli, hogy az ezekből eredő túlzott mértékű díjfelhalmozás elkerülése érdekében védelmi intézkedéseket kell életbe léptetni; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a gyermekek és a serdülőkorúak kiszolgáltatottsága a távközlési technológiák – pl. okostelefonok és internetes játékok – használata terén különös erővel érvényesül; úgy véli, hogy az ezekből eredő túlzott mértékű díjfelhalmozás elkerülése érdekében védelmi intézkedéseket kell életbe léptetni;

| 30. | megjegyzi, hogy a meglévő jogszabályok ellenére a fogyasztók továbbra is nehézségekbe ütköznek utazásaik alkalmával és gyakran kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek – különösen, ha az őket érintő járatokat törlik vagy ha azok késnek –, és ez a kiszolgáltatottság még fokozottabb, ha a fogyasztó valamilyen fogyatékosságban szenved; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a hatékonyabb tájékoztatás, valamint a kártérítési eljárásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében, kivált az utasok jogai és a menetdíjak átláthatósága tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy az utasok jogaira vonatkozó uniós jogszabályok tervezett felülvizsgálata során vegye figyelembe a kiszolgáltatott fogyasztók helyzetét, különös tekintettel a mozgáskorlátozott vagy fogyatékkal élő személyekre, és igazítsa ki a kártérítések szintjét, feltételeit és mechanizmusait, biztosítva ugyanakkor, hogy azok jelenlegi szintje ne csökkenjen; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy a meglévő jogszabályok ellenére a fogyasztók továbbra is nehézségekbe ütköznek utazásaik alkalmával és gyakran kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek – különösen, ha az őket érintő járatokat törlik vagy ha azok késnek –, és ez a kiszolgáltatottság még fokozottabb, ha a fogyasztó valamilyen fogyatékosságban szenved; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a hatékonyabb tájékoztatás, valamint a kártérítési eljárásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében, kivált az utasok jogai és a menetdíjak átláthatósága tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy az utasok jogaira vonatkozó uniós jogszabályok tervezett felülvizsgálata során vegye figyelembe a kiszolgáltatott fogyasztók helyzetét, különös tekintettel a mozgáskorlátozott vagy fogyatékkal élő személyekre, és igazítsa ki a kártérítések szintjét, feltételeit és mechanizmusait, biztosítva ugyanakkor, hogy azok jelenlegi szintje ne csökkenjen;

| 31. | megjegyzi, hogy a szolgáltatások digitalizálása adott esetben kiszolgáltatottsági helyzetet eredményezhet azon fogyasztók számára, akik valamilyen okból nem rendelkeznek internet-hozzáféréssel vagy nem tudják azt használni, mivel ők nem tudják teljes mértékben kihasználni az online kereskedelem nyújtotta előnyöket, így kiszorulnak a belső piac jelentős részéből, miközben ugyanazon termékekért többet kell fizetniük vagy mások segítségére szorulnak; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a fogyasztói bizalom erősödését, ugyanakkor építsék le a határokon átnyúló e-kereskedelem előtt álló akadályokat egy olyan hatékony politika kidolgozásával, amely a digitális szakadék áthidalására irányuló valamennyi intézkedésében különös figyelmet fordít a kiszolgáltatott fogyasztók szükségleteire; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – az összes európai polgár és fogyasztó javát szolgálva – gyorsítsák fel az európai digitális menetrend végrehajtását; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell általában a társadalom – és különösen a vállalkozások – arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a kiszolgáltatott fogyasztók – ideértve az időseket – tájékoztatást kapjanak, és ők is teljes mértékben élvezhessék a digitalizálás előnyeit; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy a szolgáltatások digitalizálása adott esetben kiszolgáltatottsági helyzetet eredményezhet azon fogyasztók számára, akik valamilyen okból nem rendelkeznek internet-hozzáféréssel vagy nem tudják azt használni, mivel ők nem tudják teljes mértékben kihasználni az online kereskedelem nyújtotta előnyöket, így kiszorulnak a belső piac jelentős részéből, miközben ugyanazon termékekért többet kell fizetniük vagy mások segítségére szorulnak; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a fogyasztói bizalom erősödését, ugyanakkor építsék le a határokon átnyúló e-kereskedelem előtt álló akadályokat egy olyan hatékony politika kidolgozásával, amely a digitális szakadék áthidalására irányuló valamennyi intézkedésében különös figyelmet fordít a kiszolgáltatott fogyasztók szükségleteire; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – az összes európai polgár és fogyasztó javát szolgálva – gyorsítsák fel az európai digitális menetrend végrehajtását; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell általában a társadalom – és különösen a vállalkozások – arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a kiszolgáltatott fogyasztók – ideértve az időseket – tájékoztatást kapjanak, és ők is teljes mértékben élvezhessék a digitalizálás előnyeit;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a legfőbb ellátó piacok liberalizációja növelte a versenyt, ami a fogyasztók előnyére válhat, amennyiben rendelkeznek a megfelelő információkkal, össze tudják hasonlítani az árakat, és szolgáltatót tudnak váltani; megjegyzi, hogy a fő szolgáltatási piacok – többek között az energetikai vagy a távközlési ágazat – átláthatóságának hiánya egyes esetekben további nehézségeket teremthetett általában véve a fogyasztók, és különösen a kiszolgáltatott fogyasztók számára az igényeiknek leginkább megfelelő díjcsomagok kiválasztása, a szolgáltatóváltás és a kiszámlázott tételek megértése tekintetében; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a vállalkozásokat, hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy általában véve a fogyasztók, és különösen a kiszolgáltatott fogyasztók egyértelmű, érthető és összehasonlítható információkat kapjanak a díjakról, a feltételekről és a jogorvoslati lehetőségekről, valamint hogy könnyen válthassanak szolgáltatót; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a legfőbb ellátó piacok liberalizációja növelte a versenyt, ami a fogyasztók előnyére válhat, amennyiben rendelkeznek a megfelelő információkkal, össze tudják hasonlítani az árakat, és szolgáltatót tudnak váltani; megjegyzi, hogy a fő szolgáltatási piacok – többek között az energetikai vagy a távközlési ágazat – átláthatóságának hiánya egyes esetekben további nehézségeket teremthetett általában véve a fogyasztók, és különösen a kiszolgáltatott fogyasztók számára az igényeiknek leginkább megfelelő díjcsomagok kiválasztása, a szolgáltatóváltás és a kiszámlázott tételek megértése tekintetében; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a vállalkozásokat, hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy általában véve a fogyasztók, és különösen a kiszolgáltatott fogyasztók egyértelmű, érthető és összehasonlítható információkat kapjanak a díjakról, a feltételekről és a jogorvoslati lehetőségekről, valamint hogy könnyen válthassanak szolgáltatót;

| 33. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fogyasztói jogviták alternatív rendezésről szóló irányelvre irányuló javaslat és a fogyasztói jogviták online rendezéséről szóló rendeletre irányuló javaslat – amelyek jelenleg felülvizsgálat alatt állnak – biztosítson tényleges hozzáférést a kiszolgáltatott fogyasztók számára a díjmentes vagy a lehető legalacsonyabb díj ellenében nyújtott alternatív vitarendezéshez; felszólítja a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra megfelelő mechanizmusokat annak biztosítására, hogy a kiszolgáltatott fogyasztók igényeit és jogait megfelelően figyelembe vegyék az uniós szintű, kollektív jogorvoslati rendszer esetleges létrehozásakor; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fogyasztói jogviták alternatív rendezésről szóló irányelvre irányuló javaslat és a fogyasztói jogviták online rendezéséről szóló rendeletre irányuló javaslat – amelyek jelenleg felülvizsgálat alatt állnak – biztosítson tényleges hozzáférést a kiszolgáltatott fogyasztók számára a díjmentes vagy a lehető legalacsonyabb díj ellenében nyújtott alternatív vitarendezéshez; felszólítja a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra megfelelő mechanizmusokat annak biztosítására, hogy a kiszolgáltatott fogyasztók igényeit és jogait megfelelően figyelembe vegyék az uniós szintű, kollektív jogorvoslati rendszer esetleges létrehozásakor;

| 34. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy kiszolgáltatottsággal kapcsolatos, széleskörű és koherens politikai és jogalkotási stratégia elfogadásában, figyelembe véve az ide tartozó lehetséges helyzetek sokféleségét és összetettségét; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy kiszolgáltatottsággal kapcsolatos, széleskörű és koherens politikai és jogalkotási stratégia elfogadásában, figyelembe véve az ide tartozó lehetséges helyzetek sokféleségét és összetettségét;

*

* *

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(2)  HL L 304., 2011.11.22., 64. o.

(3)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o.

(4)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(5)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

(6)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0453.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0491.

(9)  HL C 50 E., 2012.2.21., 1. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0484.

(11)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(12)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(13)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(14)  HL C 349 E., 2010.12.22., 1. o.

(15)  HL C 349 E., 2010.12.22., 25.o.

(16)  HL C 46 E., 2010.2.24., 26. o.

(17)  HL C 295 E., 2009.12.4., 43. o.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/18

---

2012. május 22., keddBelső piaci eredménytábla

P7_TA(2012)0211

Az Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a belső piaci eredménytábláról (2011/2155(INI))

2013/C 264 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által közzétett 23. belső piaci eredménytáblára (SEC(2011)1128), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által közzétett 23. belső piaci eredménytáblára (SEC(2011)1128),

| — | tekintettel az egységes piac irányításának 2011-es értékeléséről szóló 2012. február 24-i, „Making the single market deliver – Annual Governance Check-up 2011” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac irányításának 2011-es értékeléséről szóló 2012. február 24-i, „Making the single market deliver – Annual Governance Check-up 2011” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság által közzétett 22. belső piaci eredménytáblára (SEC(2011)0372), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által közzétett 22. belső piaci eredménytáblára (SEC(2011)0372),

| — | tekintettel a „Reinforcing effective problem-solving in the single market – Unlocking SOLVIT’s potential at the occasion of its 10th anniversary” (A hatékony problémamegoldás erősítése az egységes piacon – a SOLVIT-ban rejlő lehetőségek felszabadításáról a SOLVIT 10. születésnapja alkalmából) című, 2012. február 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Reinforcing effective problem-solving in the single market – Unlocking SOLVIT’s potential at the occasion of its 10th anniversary” (A hatékony problémamegoldás erősítése az egységes piacon – a SOLVIT-ban rejlő lehetőségek felszabadításáról a SOLVIT 10. születésnapja alkalmából) című, 2012. február 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Tanács tagjainak „Cél a növekedésorientált konszolidáció és a munkahelyteremtéssel járó növekedés” című, az egységes piac irányításáról és az egységes piacban rejlő potenciál teljes kiaknázása érdekében a tagállamok közötti megállapodásban foglalt intézkedések gyors és maradéktalan végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásról szóló 2012. január 30-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács tagjainak „Cél a növekedésorientált konszolidáció és a munkahelyteremtéssel járó növekedés” című, az egységes piac irányításáról és az egységes piacban rejlő potenciál teljes kiaknázása érdekében a tagállamok közötti megállapodásban foglalt intézkedések gyors és maradéktalan végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásról szóló 2012. január 30-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a SOLVIT hálózat fejlődéséről és teljesítményéről szóló 2010. évi jelentésre (SEC(2011)0229), |
| --- | --- |

—

tekintettel a SOLVIT hálózat fejlődéséről és teljesítményéről szóló 2010. évi jelentésre (SEC(2011)0229),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című 2011. április 13-i bizottsági közleményre (SEC(2011)0467), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című 2011. április 13-i bizottsági közleményre (SEC(2011)0467),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, 2011. november 11-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, 2011. november 11-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel az egységes piaci fórumon jóváhagyott krakkói nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piaci fórumon jóváhagyott krakkói nyilatkozatra,

| — | tekintettel a „The Single Market through the lens of the people: A snapshot of citizens’ and businesses’ 20 main concerns” (Az egységes piac az emberek szemével: A polgárok és vállalkozások 20 fő aggálya) című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „The Single Market through the lens of the people: A snapshot of citizens’ and businesses’ 20 main concerns” (Az egységes piac az emberek szemével: A polgárok és vállalkozások 20 fő aggálya) című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1003),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” ” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” ” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel az „EU Pilot” projekt működéséről szóló éves jelentésre (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EU Pilot” projekt működéséről szóló éves jelentésre (COM(2010)0070),

| — | tekintettel az EUMSZ 260. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2010. november 11-i bizottsági közleményre (SEC(2010)1371), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 260. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2010. november 11-i bizottsági közleményre (SEC(2010)1371),

| — | tekintettel a Bizottság 2009. június 29-i ajánlására az egységes piac működésének javítását célzó intézkedésekről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2009. június 29-i ajánlására az egységes piac működésének javítását célzó intézkedésekről (1),

| — | tekintettel „Az egységes piac megvalósítása a fogyasztók és a polgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac megvalósítása a fogyasztók és a polgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a belső piaci eredménytábláról szóló 2010. március 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci eredménytábláról szóló 2010. március 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a SOLVIT-ról szóló 2010. március 9-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a SOLVIT-ról szóló 2010. március 9-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel Mario Monti professzor „Az egységes piac új stratégiája – az európai gazdaság és társadalom szolgálatában” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mario Monti professzor „Az egységes piac új stratégiája – az európai gazdaság és társadalom szolgálatában” című jelentésére,

| — | tekintettel a Tanács (Versenyképesség – Belső piac, Ipar, Kutatás és Űrpolitika) egységes piaci intézkedéscsomagról szóló, 2010. december 10-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács (Versenyképesség – Belső piac, Ipar, Kutatás és Űrpolitika) egységes piaci intézkedéscsomagról szóló, 2010. december 10-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0153/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0153/2012),

| A. | mivel a 2011. október 2–4. között a lengyelországi Krakkóban megrendezett első egységes piaci fórum és különösen az egységes piaci fórum eredményéről szóló 2011. december 1-jei parlamenti állásfoglalás (5) – amelyben Európa fenntartható növekedési és munkahely-teremtési pályára való visszaállításának legerőteljesebb eszközeként említették az egységes piacot – kiemelte a működőképes belső piac fontosságát; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2011. október 2–4. között a lengyelországi Krakkóban megrendezett első egységes piaci fórum és különösen az egységes piaci fórum eredményéről szóló 2011. december 1-jei parlamenti állásfoglalás (5) – amelyben Európa fenntartható növekedési és munkahely-teremtési pályára való visszaállításának legerőteljesebb eszközeként említették az egységes piacot – kiemelte a működőképes belső piac fontosságát;

| B. | mivel a belső piac a működését érintő irányelvek helyes átültetése, alkalmazása és végrehajtása nélkül nem tud megfelelően működni; |
| --- | --- |

B.

mivel a belső piac a működését érintő irányelvek helyes átültetése, alkalmazása és végrehajtása nélkül nem tud megfelelően működni;

| C. | mivel elengedhetetlen, hogy a tagállamok a belső piaci jogszabályokat ne csak időben, de helyesen is ültessék át nemzeti jogukba, és mivel egyetlen tagállam megfelelés terén tanúsított mulasztása nem csak az adott tagállam, hanem az Unió egészének gazdasági érdekeit is hátráltatja; |
| --- | --- |

C.

mivel elengedhetetlen, hogy a tagállamok a belső piaci jogszabályokat ne csak időben, de helyesen is ültessék át nemzeti jogukba, és mivel egyetlen tagállam megfelelés terén tanúsított mulasztása nem csak az adott tagállam, hanem az Unió egészének gazdasági érdekeit is hátráltatja;

| D. | mivel az európai irányelvek időben történő és helyes átültetése önmagában nem elegendő, miután az uniós jog helyes alkalmazása is nagy jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai irányelvek időben történő és helyes átültetése önmagában nem elegendő, miután az uniós jog helyes alkalmazása is nagy jelentőséggel bír;

| E. | mivel a belső piaci eredménytábla közzététele – azzal, hogy objektív és érdemi adatokat szolgáltatott az egységes piacra vonatkozó jogszabályok tagállamok általi átültetéséről és végrehajtásáról – következetesen elősegítette e jogszabályok fokozott átültetését; ennek ellenére úgy véli, hogy egyes tagállamok még mindig nem teljesítik teljes mértékben az európai jogszabályok nemzeti jogba való helyes és kellő időben történő átültetésére vonatkozó célkitűzéseiket, és emiatt a belső piaci eredménytábla magját továbbra is az objektív adatoknak kell képezniük; mivel a minőségre jobban összpontosító szemléletmódot kell alkalmazni, amely a számadatokon túllépve az elmaradás okait is feltárja; |
| --- | --- |

E.

mivel a belső piaci eredménytábla közzététele – azzal, hogy objektív és érdemi adatokat szolgáltatott az egységes piacra vonatkozó jogszabályok tagállamok általi átültetéséről és végrehajtásáról – következetesen elősegítette e jogszabályok fokozott átültetését; ennek ellenére úgy véli, hogy egyes tagállamok még mindig nem teljesítik teljes mértékben az európai jogszabályok nemzeti jogba való helyes és kellő időben történő átültetésére vonatkozó célkitűzéseiket, és emiatt a belső piaci eredménytábla magját továbbra is az objektív adatoknak kell képezniük; mivel a minőségre jobban összpontosító szemléletmódot kell alkalmazni, amely a számadatokon túllépve az elmaradás okait is feltárja;

| F. | mivel annak ellenére, hogy a belső piaci eredménytáblát és a fogyasztói piaci eredménytáblát más-más környezetben alkalmazzák, és különböző hatókörű és eltérő mutatókat használó különböző módszertanok alapján működnek, közös átfogó céljuk a belső piac működésének javítása; |
| --- | --- |

F.

mivel annak ellenére, hogy a belső piaci eredménytáblát és a fogyasztói piaci eredménytáblát más-más környezetben alkalmazzák, és különböző hatókörű és eltérő mutatókat használó különböző módszertanok alapján működnek, közös átfogó céljuk a belső piac működésének javítása;

| G. | mivel Málta érte el a legjobb eredményt az uniós irányelvek kellő időben történő átültetésében, Belgium pedig – tovább növelve már így is tekintélyes átültetési hátralékát – a sereghajtó; |
| --- | --- |

G.

mivel Málta érte el a legjobb eredményt az uniós irányelvek kellő időben történő átültetésében, Belgium pedig – tovább növelve már így is tekintélyes átültetési hátralékát – a sereghajtó;

| H. | mivel csak Észtország tud jó eredményt felmutatni az úgynevezett belső piaci állapotfelmérés valamennyi területén; |
| --- | --- |

H.

mivel csak Észtország tud jó eredményt felmutatni az úgynevezett belső piaci állapotfelmérés valamennyi területén;

| I. | mivel annak ellenére, hogy a kisméretű közigazgatással rendelkező tagállamoknak korlátozott erőforrások állnak rendelkezésére az összetett jogalkotási dossziék átültetésének megvalósítására, a kisebb tagállamok – mint például Málta – sikeresen betartották az átültetési határidőket; |
| --- | --- |

I.

mivel annak ellenére, hogy a kisméretű közigazgatással rendelkező tagállamoknak korlátozott erőforrások állnak rendelkezésére az összetett jogalkotási dossziék átültetésének megvalósítására, a kisebb tagállamok – mint például Málta – sikeresen betartották az átültetési határidőket;

| J. | mivel a jelenlegi 1,2 %-os elmaradás ismételten meghaladja az állam- és kormányfők 2007. évi megállapodásában szereplő 1 %-os célértéket, kifogásolja az egyre növekvő átültetési elmaradásokat, szorgalmazza, hogy a tagállamok fordítsanak több erőforrást e trend megfordítására, ugyanakkor megállapítja, hogy számos tagállam csökkentette az átültetésre váró irányelvek számát; |
| --- | --- |

J.

mivel a jelenlegi 1,2 %-os elmaradás ismételten meghaladja az állam- és kormányfők 2007. évi megállapodásában szereplő 1 %-os célértéket, kifogásolja az egyre növekvő átültetési elmaradásokat, szorgalmazza, hogy a tagállamok fordítsanak több erőforrást e trend megfordítására, ugyanakkor megállapítja, hogy számos tagállam csökkentette az átültetésre váró irányelvek számát;

| K. | mivel 85 olyan irányelv van, amelyet legalább egy tagállamban nem ültettek át (a töredezettségi tényező 6 %), így ezek az irányelvek nem tudják teljes mértékben kifejteni hatásukat az egységes piacon; |
| --- | --- |

K.

mivel 85 olyan irányelv van, amelyet legalább egy tagállamban nem ültettek át (a töredezettségi tényező 6 %), így ezek az irányelvek nem tudják teljes mértékben kifejteni hatásukat az egységes piacon;

| L. | mivel két irányelv esetében a késés meghaladja a két évet az átültetési határidőhöz képest, ami közvetlenül sérti az állam- és kormányfők által 2007-ben megszabott zéró toleranciára vonatkozó célkitűzést; |
| --- | --- |

L.

mivel két irányelv esetében a késés meghaladja a két évet az átültetési határidőhöz képest, ami közvetlenül sérti az állam- és kormányfők által 2007-ben megszabott zéró toleranciára vonatkozó célkitűzést;

| M. | mivel a helytelenül átültetett irányelvek száma továbbra is átlagosan 0,8 % annak ellenére, hogy a Bizottság az egységes piaci intézkedéscsomagban rámutatott a megfelelési hátralék terén az egyértelmű és eltökélt politika szükségességére; |
| --- | --- |

M.

mivel a helytelenül átültetett irányelvek száma továbbra is átlagosan 0,8 % annak ellenére, hogy a Bizottság az egységes piaci intézkedéscsomagban rámutatott a megfelelési hátralék terén az egyértelmű és eltökélt politika szükségességére;

| N. | mivel az elmúlt néhány hónapban hét tagállam is növelte elmaradását az uniós irányelvek átültetése terén; |
| --- | --- |

N.

mivel az elmúlt néhány hónapban hét tagállam is növelte elmaradását az uniós irányelvek átültetése terén;

| O. | mivel pontosabb információkra van szükség az átültetés minőségére vonatkozóan; |
| --- | --- |

O.

mivel pontosabb információkra van szükség az átültetés minőségére vonatkozóan;

| P. | mivel az elfogadott jogszabályok jobb minőségű szövegezése hozzásegíthet az uniós jog átültetésében mutatkozó késedelem csökkentéséhez; |
| --- | --- |

P.

mivel az elfogadott jogszabályok jobb minőségű szövegezése hozzásegíthet az uniós jog átültetésében mutatkozó késedelem csökkentéséhez;

| Q. | mivel a Lisszaboni Szerződés első alkalommal vezette be az Európai Bíróság általi közvetlen bírságolás lehetőségét az átültetési intézkedésekről szóló tájékoztatás elmulasztásának esetére; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Lisszaboni Szerződés első alkalommal vezette be az Európai Bíróság általi közvetlen bírságolás lehetőségét az átültetési intézkedésekről szóló tájékoztatás elmulasztásának esetére;

| R. | mivel a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a nemzeti parlamenteknek és a tagállamok közigazgatásainak többet kell tenniük annak érdekében, hogy meghatározzák és kommunikálják a polgárok jogait, valamint segítsék a polgárokat jogaik érvényesítésében, minthogy ezáltal a belső piac is jobban működne; |
| --- | --- |

R.

mivel a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a nemzeti parlamenteknek és a tagállamok közigazgatásainak többet kell tenniük annak érdekében, hogy meghatározzák és kommunikálják a polgárok jogait, valamint segítsék a polgárokat jogaik érvényesítésében, minthogy ezáltal a belső piac is jobban működne;

| S. | mivel a belső piaci szabályok nem megfelelő alkalmazása esetén a hatékony jogorvoslati rendszerek hiánya akadályozhatja a polgárok jogainak érvényesülését azáltal, hogy önmaguk megvédése érdekében hosszadalmas és lassú bírósági eljárások megindítására kényszeríti őket; |
| --- | --- |

S.

mivel a belső piaci szabályok nem megfelelő alkalmazása esetén a hatékony jogorvoslati rendszerek hiánya akadályozhatja a polgárok jogainak érvényesülését azáltal, hogy önmaguk megvédése érdekében hosszadalmas és lassú bírósági eljárások megindítására kényszeríti őket;

| T. | mivel meg kell valósítani a bevált gyakorlatok és az információk szabad cseréjét a belső piaci szabályok helyes alkalmazásáért és a nem megfelelő alkalmazás esetében a jogorvoslatért felelős hatóságok között; |
| --- | --- |

T.

mivel meg kell valósítani a bevált gyakorlatok és az információk szabad cseréjét a belső piaci szabályok helyes alkalmazásáért és a nem megfelelő alkalmazás esetében a jogorvoslatért felelős hatóságok között;

| U. | mivel a Bizottság és a tagállamok 2002-ben azzal a céllal hozták létre a SOLVIT hálózatot, hogy megoldják a belső piaci jogszabályok helytelen alkalmazása miatt a polgárok és a vállalkozások számára felmerülő problémákat, |
| --- | --- |

U.

mivel a Bizottság és a tagállamok 2002-ben azzal a céllal hozták létre a SOLVIT hálózatot, hogy megoldják a belső piaci jogszabályok helytelen alkalmazása miatt a polgárok és a vállalkozások számára felmerülő problémákat,

| V. | mivel a SOLVIT egy olyan online problémamegoldó hálózat, amelyben az uniós tagállamok (valamint Norvégia, Izland és Liechtenstein) közösen dolgoznak annak érdekében, hogy jogi eljárások nélkül megoldják azokat a problémákat, amelyekkel a polgárok és a vállalkozások a belső piaci jogszabályok helytelen hatósági alkalmazása miatt szembesülnek; |
| --- | --- |

V.

mivel a SOLVIT egy olyan online problémamegoldó hálózat, amelyben az uniós tagállamok (valamint Norvégia, Izland és Liechtenstein) közösen dolgoznak annak érdekében, hogy jogi eljárások nélkül megoldják azokat a problémákat, amelyekkel a polgárok és a vállalkozások a belső piaci jogszabályok helytelen hatósági alkalmazása miatt szembesülnek;

| W. | mivel a SOLVIT sikeres rendszer, amely átlagosan tízhetes határidőn belül informális jogorvoslatot biztosít, és mivel a SOLVIT-nak a belső piaci problémák megoldása terén mutatott sikere az egységes piaccal kapcsolatos segítségnyújtási szolgáltatások számára is jó gyakorlati modellként szolgálhat, |
| --- | --- |

W.

mivel a SOLVIT sikeres rendszer, amely átlagosan tízhetes határidőn belül informális jogorvoslatot biztosít, és mivel a SOLVIT-nak a belső piaci problémák megoldása terén mutatott sikere az egységes piaccal kapcsolatos segítségnyújtási szolgáltatások számára is jó gyakorlati modellként szolgálhat,

| X. | mivel a maximális hatékonyság és a legjobb eredmények garantálása érdekében fontos a SOLVIT jelenlétének és kapacitásainak megszilárdítása és továbbfejlesztése a nemzeti közigazgatások minden szintjén; |
| --- | --- |

X.

mivel a maximális hatékonyság és a legjobb eredmények garantálása érdekében fontos a SOLVIT jelenlétének és kapacitásainak megszilárdítása és továbbfejlesztése a nemzeti közigazgatások minden szintjén;

| Y. | mivel a SOLVIT-nak – azzal, hogy felhívja a Bizottság figyelmét az uniós jog tagállami átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos konkrét kérdésekre – ki kell egészítenie a Bizottság kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatos jogi tevékenységét; |
| --- | --- |

Y.

mivel a SOLVIT-nak – azzal, hogy felhívja a Bizottság figyelmét az uniós jog tagállami átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos konkrét kérdésekre – ki kell egészítenie a Bizottság kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatos jogi tevékenységét;

| Z. | mivel a Bizottság most készít elő egy új stratégiát a SOLVIT megerősítésére; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Bizottság most készít elő egy új stratégiát a SOLVIT megerősítésére;

A belső piac szabályozási keretének építése

| 1. | üdvözli a belső piaci eredménytáblát és a SOLVIT-ot mint az uniós jog átültetése és végrehajtása tekintetében felmerülő problémák nyomon követésének és azonosításának, továbbá az egységes piacon fennálló hiányosságok és szűk keresztmetszetek azonosításának fontos – bár különböző jellegű – eszközeit, fellépést szorgalmazva a belső piac megfelelőbb működése érdekében; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a belső piaci eredménytáblát és a SOLVIT-ot mint az uniós jog átültetése és végrehajtása tekintetében felmerülő problémák nyomon követésének és azonosításának, továbbá az egységes piacon fennálló hiányosságok és szűk keresztmetszetek azonosításának fontos – bár különböző jellegű – eszközeit, fellépést szorgalmazva a belső piac megfelelőbb működése érdekében;

| 2. | megerősíti, hogy a belső piaci jogszabályok időben és helyesen történő átültetése és végrehajtása a belső piac sikerének elengedhetetlen előfeltétele, ami viszont a nagyobb versenyképesség és a növekedés kulcsfontosságú hajtóereje, különösen gazdasági válság idején; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy a belső piaci jogszabályok időben és helyesen történő átültetése és végrehajtása a belső piac sikerének elengedhetetlen előfeltétele, ami viszont a nagyobb versenyképesség és a növekedés kulcsfontosságú hajtóereje, különösen gazdasági válság idején;

| 3. | üdvözli, hogy a Bizottság egyetlen átfogó jelentésben, az éves irányítási értékelésben egyesítette a belső piaci eredménytábláról, az Európa Önökért portálról, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálatról, a SOLVIT-ról, az IMI-ről és az egyablakos ügyintézésről szóló jelentéseket, ami lehetővé teszi az egységes piac működésének olvasóbarát, holisztikus értékelését; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a Bizottság egyetlen átfogó jelentésben, az éves irányítási értékelésben egyesítette a belső piaci eredménytábláról, az Európa Önökért portálról, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálatról, a SOLVIT-ról, az IMI-ről és az egyablakos ügyintézésről szóló jelentéseket, ami lehetővé teszi az egységes piac működésének olvasóbarát, holisztikus értékelését;

| 4. | a tagállami előrehaladás folyamatos és rendszeres figyelemmel kísérését az egyik legfontosabb olyan tényezőnek tartja, amely ösztönzi a tagállamokat erőfeszítéseik felgyorsítására; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság azon bejelentését, amely szerint továbbra is évente, nyáron vagy ahhoz közeli időpontban külön belső piaci eredménytáblát tesz közzé; aggodalommal jegyzi meg azonban, hogy az éves irányítási értékelés különböző elemeiről készített külön jelentések elterelhetik a figyelmet a holisztikus megközelítésről, és a bizottsági szolgálatok erőfeszítéseit az éves irányítási értékelésben kiemelt problémákról a jelentéstétel irányába téríthetik el; |
| --- | --- |

4.

a tagállami előrehaladás folyamatos és rendszeres figyelemmel kísérését az egyik legfontosabb olyan tényezőnek tartja, amely ösztönzi a tagállamokat erőfeszítéseik felgyorsítására; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság azon bejelentését, amely szerint továbbra is évente, nyáron vagy ahhoz közeli időpontban külön belső piaci eredménytáblát tesz közzé; aggodalommal jegyzi meg azonban, hogy az éves irányítási értékelés különböző elemeiről készített külön jelentések elterelhetik a figyelmet a holisztikus megközelítésről, és a bizottsági szolgálatok erőfeszítéseit az éves irányítási értékelésben kiemelt problémákról a jelentéstétel irányába téríthetik el;

| 5. | felszólítja a Tanácsot, hogy kötelezze el magát az átültetési hátralék további csökkentése mellett, és határozzon meg keményebb, de egyúttal reálisabb átültetési és végrehajtási célokat a tagállamok számára; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Tanácsot, hogy kötelezze el magát az átültetési hátralék további csökkentése mellett, és határozzon meg keményebb, de egyúttal reálisabb átültetési és végrehajtási célokat a tagállamok számára;

| 6. | felhívja a tagállamokat, hogy vegyék komolyan a részvételükkel kidolgozott és elfogadott irányelveket, és ténylegesen tegyenek eleget az Európai Unió szerződéseiből eredő kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

6.

felhívja a tagállamokat, hogy vegyék komolyan a részvételükkel kidolgozott és elfogadott irányelveket, és ténylegesen tegyenek eleget az Európai Unió szerződéseiből eredő kötelezettségeiknek;

| 7. | üdvözli, hogy jelentős előrelépés figyelhető meg a régóta késésben lévő irányelvek számának csökkentésében, és felhívja a tagállamokat arra, hogy folytassák ezzel kapcsolatos pozitív erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy jelentős előrelépés figyelhető meg a régóta késésben lévő irányelvek számának csökkentésében, és felhívja a tagállamokat arra, hogy folytassák ezzel kapcsolatos pozitív erőfeszítéseiket;

| 8. | felszólítja a Belső Piaci Tanácsadó Bizottság keretein belül a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a Bizottság és a tagállamok közti együttműködés javításának mikéntjét, a bevált gyakorlatok cseréjének lehető legmegfelelőbb módját, valamint a tagállamok által megvalósított sikeres mechanizmusok kiemelésének mikéntjét; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Belső Piaci Tanácsadó Bizottság keretein belül a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a Bizottság és a tagállamok közti együttműködés javításának mikéntjét, a bevált gyakorlatok cseréjének lehető legmegfelelőbb módját, valamint a tagállamok által megvalósított sikeres mechanizmusok kiemelésének mikéntjét;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy osztályozza a belső piaci eredménytáblán szereplő, még fennálló kötelezettségszegéseket aszerint, hogy melyek az egyszerűen rendezhető kötelezettségszegések, és melyek azok, amelyek a Bizottság és a tagállamok közötti teljes véleménykülönbséget eredményeznek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket ezen ellentétek mögöttes okainak azonosítása és megszüntetése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a vitás értelmezési kérdések megoldása érdekében a különösen vitatott ügyekben adott esetben tegyen javaslatot az uniós jogszabályok módosítására; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy osztályozza a belső piaci eredménytáblán szereplő, még fennálló kötelezettségszegéseket aszerint, hogy melyek az egyszerűen rendezhető kötelezettségszegések, és melyek azok, amelyek a Bizottság és a tagállamok közötti teljes véleménykülönbséget eredményeznek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket ezen ellentétek mögöttes okainak azonosítása és megszüntetése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a vitás értelmezési kérdések megoldása érdekében a különösen vitatott ügyekben adott esetben tegyen javaslatot az uniós jogszabályok módosítására;

| 10. | tudomásul veszi a Bizottság EU Pilot terén elért sikereit; figyelmeztet azonban arra, hogy noha ez a kötelezettségszegési ügyek számának csökkenéséhez vezetett, azt eredményezheti, hogy a hivatalos kötelezettségszegési eljárások keretében a legnehezebb ügyek maradnak a Bizottságra, és ez lehetett az oka annak is, hogy a kötelezettségszegési ügyek hosszabb ideig tartottak; attól tart, hogy ennek eredményeként hosszabb késések fordulnak elő a belső piac hiányosságainak megoldása terén; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi a Bizottság EU Pilot terén elért sikereit; figyelmeztet azonban arra, hogy noha ez a kötelezettségszegési ügyek számának csökkenéséhez vezetett, azt eredményezheti, hogy a hivatalos kötelezettségszegési eljárások keretében a legnehezebb ügyek maradnak a Bizottságra, és ez lehetett az oka annak is, hogy a kötelezettségszegési ügyek hosszabb ideig tartottak; attól tart, hogy ennek eredményeként hosszabb késések fordulnak elő a belső piac hiányosságainak megoldása terén;

| 11. | megállapítja, hogy a folyamatban lévő belső piaci kötelezettségszegési eljárások csaknem 50 %-a az adózás és a környezetvédelem területéhez kapcsolódik; felhívja a tagállamokat, hogy ezen a két területen fordítsanak kiemelt figyelmet az uniós szabályok megfelelőbb és határidőre történő átültetésére és végrehajtására; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy a folyamatban lévő belső piaci kötelezettségszegési eljárások csaknem 50 %-a az adózás és a környezetvédelem területéhez kapcsolódik; felhívja a tagállamokat, hogy ezen a két területen fordítsanak kiemelt figyelmet az uniós szabályok megfelelőbb és határidőre történő átültetésére és végrehajtására;

| 12. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós jog megsértésével kapcsolatos ügyekben gyorsan indítsák meg a kötelezettségszegési eljárást; felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen gyorsított kötelezettségszegési eljárást, és vegye fontolóra a Bizottságon belül egy olyan független szerv létrehozását, amely a belső piaci jogsértések kivizsgálásával foglalkozna, és a biztosok kollégiumának egyetértésével kötelezettségszegési eljárásokat indítana; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós jog megsértésével kapcsolatos ügyekben gyorsan indítsák meg a kötelezettségszegési eljárást; felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen gyorsított kötelezettségszegési eljárást, és vegye fontolóra a Bizottságon belül egy olyan független szerv létrehozását, amely a belső piaci jogsértések kivizsgálásával foglalkozna, és a biztosok kollégiumának egyetértésével kötelezettségszegési eljárásokat indítana;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy jobban használja ki a SOLVIT-ot mint az uniós jog határokon átnyúló helyzetekben történő téves alkalmazásával kapcsolatos kifogások bejelentésére szolgáló első állomást; emellett felhívja a Bizottságot arra, hogy gondoskodjon a megfelelő fellépésről azokban az ügyekben, amelyeket a SOLVIT keretében nem sikerült rendezni; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy jobban használja ki a SOLVIT-ot mint az uniós jog határokon átnyúló helyzetekben történő téves alkalmazásával kapcsolatos kifogások bejelentésére szolgáló első állomást; emellett felhívja a Bizottságot arra, hogy gondoskodjon a megfelelő fellépésről azokban az ügyekben, amelyeket a SOLVIT keretében nem sikerült rendezni;

| 14 | felhívja a Bizottságot, hogy új eszközök – például átültetési iránymutatások és átültetési információs szolgálat –kialakításával támogassa a tagállamokat az uniós jog átültetésében; |
| --- | --- |

14

felhívja a Bizottságot, hogy új eszközök – például átültetési iránymutatások és átültetési információs szolgálat –kialakításával támogassa a tagállamokat az uniós jog átültetésében;

| 15. | megállapítja, hogy a kötelezettségszegési eljárások átlagos időtartama túlságosan hosszú, és felhívja a Bizottságot, hogy hozzon hathatós intézkedéseket az eljárások lerövidítésére; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlamentnek ezekről az intézkedésekről; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy a kötelezettségszegési eljárások átlagos időtartama túlságosan hosszú, és felhívja a Bizottságot, hogy hozzon hathatós intézkedéseket az eljárások lerövidítésére; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlamentnek ezekről az intézkedésekről;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen új módszerekkel lehetne biztosítani a Bíróság ítéleteinek és eljárásainak tagállamok általi maradéktalan és határidőre történő alkalmazását; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen új módszerekkel lehetne biztosítani a Bíróság ítéleteinek és eljárásainak tagállamok általi maradéktalan és határidőre történő alkalmazását;

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy a belső piaci eredménytáblát egészítse ki a hatályos jogszabályok helyes végrehajtásának nyomon követését szolgáló további új kritériumokkal anélkül, hogy az eredménytábla „közérthetőségét” befolyásolná; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy a belső piaci eredménytáblát egészítse ki a hatályos jogszabályok helyes végrehajtásának nyomon követését szolgáló további új kritériumokkal anélkül, hogy az eredménytábla „közérthetőségét” befolyásolná;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy a belső piaci eredménytáblán ágazati bontásban tüntesse fel, miként alakult a megindított szabálysértési eljárások megoszlása az előző eredménytábla összeállítása óta, és készítsen értékelést a megindított eljárások száma szempontjából leginkább kiugró változások okairól; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy a belső piaci eredménytáblán ágazati bontásban tüntesse fel, miként alakult a megindított szabálysértési eljárások megoszlása az előző eredménytábla összeállítása óta, és készítsen értékelést a megindított eljárások száma szempontjából leginkább kiugró változások okairól;

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy újítsák meg a célkitűzéseik teljesítésének javítása érdekében tett erőfeszítéseiket; megerősíti, hogy a belső piacnak a meglévő és új jogszabályok jobb és kellő időben megvalósított átültetése révén történő kiteljesítése a gazdasági válság elleni küzdelem eredményes módja; |
| --- | --- |

19.

felhívja a tagállamokat, hogy újítsák meg a célkitűzéseik teljesítésének javítása érdekében tett erőfeszítéseiket; megerősíti, hogy a belső piacnak a meglévő és új jogszabályok jobb és kellő időben megvalósított átültetése révén történő kiteljesítése a gazdasági válság elleni küzdelem eredményes módja;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az 1 %-os célkitűzés elérése érdekében a tagállamoknak tovább kell folytatniuk az átültetésben tapasztalható elmaradások csökkentését; megállapítja, hogy különleges figyelmet kell szentelni és elsőbbséget kell biztosítani azon irányelveknek, amelyeknél a nemzeti jogba való átültetés határideje több mint egy éve lejárt, ezzel jelentős mértékben mérsékelve az átültetési késedelmeket; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az 1 %-os célkitűzés elérése érdekében a tagállamoknak tovább kell folytatniuk az átültetésben tapasztalható elmaradások csökkentését; megállapítja, hogy különleges figyelmet kell szentelni és elsőbbséget kell biztosítani azon irányelveknek, amelyeknél a nemzeti jogba való átültetés határideje több mint egy éve lejárt, ezzel jelentős mértékben mérsékelve az átültetési késedelmeket;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek arról, hogy miként alkalmazza a Lisszaboni Szerződés 260. cikkének (3) bekezdését, amely lehetőséget biztosít az Európai Bíróságnak arra, hogy első fokon közvetlen bírságot szabjon ki azokban az esetekben, amikor a tagállamokról megállapítást nyer, hogy megszegték az uniós jogszabályok átültetésére vonatkozó kötelezettségüket; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek arról, hogy miként alkalmazza a Lisszaboni Szerződés 260. cikkének (3) bekezdését, amely lehetőséget biztosít az Európai Bíróságnak arra, hogy első fokon közvetlen bírságot szabjon ki azokban az esetekben, amikor a tagállamokról megállapítást nyer, hogy megszegték az uniós jogszabályok átültetésére vonatkozó kötelezettségüket;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az Európai Parlamenthez az egységes piaccal kapcsolatos problémákról benyújtott petíciók nyomán tett megállapítások értékelését, és ezen értékeléseket foglalja bele az éves irányítási értékelésbe; hangsúlyozza, hogy az uniós jogalkotási folyamat javítása és polgárokhoz való közelebb hozása érdekében nagyobb figyelmet kell fordítani a petíciós eljárásra; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az Európai Parlamenthez az egységes piaccal kapcsolatos problémákról benyújtott petíciók nyomán tett megállapítások értékelését, és ezen értékeléseket foglalja bele az éves irányítási értékelésbe; hangsúlyozza, hogy az uniós jogalkotási folyamat javítása és polgárokhoz való közelebb hozása érdekében nagyobb figyelmet kell fordítani a petíciós eljárásra;

| 23. | megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése megnövelte az Európai Parlamentnek az uniós jogszabályok alakítására és felülvizsgálatára vonatkozó hatáskörét; kéri, hogy az eredménytábla megállapításai jelenjenek meg az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti strukturált párbeszédben; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése megnövelte az Európai Parlamentnek az uniós jogszabályok alakítására és felülvizsgálatára vonatkozó hatáskörét; kéri, hogy az eredménytábla megállapításai jelenjenek meg az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti strukturált párbeszédben;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a megfelelési táblázatok nyilvánosságra hozataláról, tartson ki amellett, hogy a tagállamok hivatalosan fogadják el a nemzeti jogszabályok tekintetében mind az átültetési, mind a megfelelési hátralékot korlátozó számszerű cél 0,5 %-ra való csökkentését, továbbá biztosítsa a kötelezettségszegési eljárások eredményesebb alkalmazását az eljárás egyes szakaszaihoz rendszelt számszerű célértékek révén, mivel – ahogyan azt az egységes piaci intézkedéscsomagban a Bizottság is megállapította – ezek szükségesek az egységes piaci jogszabályok alapos és átfogó végrehajtásához; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a megfelelési táblázatok nyilvánosságra hozataláról, tartson ki amellett, hogy a tagállamok hivatalosan fogadják el a nemzeti jogszabályok tekintetében mind az átültetési, mind a megfelelési hátralékot korlátozó számszerű cél 0,5 %-ra való csökkentését, továbbá biztosítsa a kötelezettségszegési eljárások eredményesebb alkalmazását az eljárás egyes szakaszaihoz rendszelt számszerű célértékek révén, mivel – ahogyan azt az egységes piaci intézkedéscsomagban a Bizottság is megállapította – ezek szükségesek az egységes piaci jogszabályok alapos és átfogó végrehajtásához;

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy módszeresen készítsenek megfelelési táblázatokat, amelyben ismertetik, hogy a belső piaci irányelveket miként ültetik át a nemzeti szabályozásba; |
| --- | --- |

25.

felhívja a tagállamokat, hogy módszeresen készítsenek megfelelési táblázatokat, amelyben ismertetik, hogy a belső piaci irányelveket miként ültetik át a nemzeti szabályozásba;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket az európai jogszabályok szövegezése minőségének javítására; üdvözli a jobb és intelligensebb jogalkotás irányába tett lépéseket, és a jogalkotási folyamatban részt vevő mindhárom intézményt ösztönzi arra, hogy folyamatosan törekedjenek az általuk közösen létrehozott jogszabályok minőségének javítására; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket az európai jogszabályok szövegezése minőségének javítására; üdvözli a jobb és intelligensebb jogalkotás irányába tett lépéseket, és a jogalkotási folyamatban részt vevő mindhárom intézményt ösztönzi arra, hogy folyamatosan törekedjenek az általuk közösen létrehozott jogszabályok minőségének javítására;

A belső piac megvalósítása a vállalkozások és a polgárok számára

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy a kettős erőfeszítések és erőforrás-felhasználás megelőzése és ezáltal a hatékonyabb irányítás megvalósítása érdekében találjon módot a különböző eszközök – mint a SOLVIT, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, az Enterprise Europe Network, az európai fogyasztóvédelmi központok, az Európai Foglalkoztatási Szolgálat, az IMI, az Europe Direct információs hálózat és az egyablakos ügyintézési pontok – közötti koordináció fokozására; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy a kettős erőfeszítések és erőforrás-felhasználás megelőzése és ezáltal a hatékonyabb irányítás megvalósítása érdekében találjon módot a különböző eszközök – mint a SOLVIT, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, az Enterprise Europe Network, az európai fogyasztóvédelmi központok, az Európai Foglalkoztatási Szolgálat, az IMI, az Europe Direct információs hálózat és az egyablakos ügyintézési pontok – közötti koordináció fokozására;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon módszereket a SOLVIT-hoz hasonló eszközöknek az Európai Parlament petíciós eljárásába történő jobb integrálására; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon módszereket a SOLVIT-hoz hasonló eszközöknek az Európai Parlament petíciós eljárásába történő jobb integrálására;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az évek során a SOLVIT hálózat egyszerű, gyors és költséghatékony eszköznek bizonyult az egységes piaci szabályok téves alkalmazása terén a polgárokat és vállalkozásokat érintő problémák megoldására; mindazonáltal megállapítja, hogy a SOLVIT hálózat még mindig széttöredezett és kihasználatlan; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen több erőfeszítést a SOLVIT hálózatokban foglalkoztatott személyzet képzésére, továbbképzésére, valamint a bevált gyakorlatok személyzeten belüli cseréjére; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az évek során a SOLVIT hálózat egyszerű, gyors és költséghatékony eszköznek bizonyult az egységes piaci szabályok téves alkalmazása terén a polgárokat és vállalkozásokat érintő problémák megoldására; mindazonáltal megállapítja, hogy a SOLVIT hálózat még mindig széttöredezett és kihasználatlan; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen több erőfeszítést a SOLVIT hálózatokban foglalkoztatott személyzet képzésére, továbbképzésére, valamint a bevált gyakorlatok személyzeten belüli cseréjére;

| 30. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a SOLVIT-központok személyzettel való megfelelő ellátásáról és arról, hogy a döntések végrehajtásának biztosítása érdekében megvalósuljon a szükséges fokú koordináció és a kommunikáció a nemzeti közigazgatások minden szintjével és a Bizottság különböző szolgálataival; felhívja a Bizottságot, hogy a hatékony problémamegoldásnak az egységes piacon való erősítéséről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban („Reinforcing effective problem-solving in the single market”) javasoltakkal összhangban modernizálja a „SOLVIT” belső piaci problémamegoldó hálózat alkalmazásának alapelveiről szóló, 2001-es ajánlását; |
| --- | --- |

30.

felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a SOLVIT-központok személyzettel való megfelelő ellátásáról és arról, hogy a döntések végrehajtásának biztosítása érdekében megvalósuljon a szükséges fokú koordináció és a kommunikáció a nemzeti közigazgatások minden szintjével és a Bizottság különböző szolgálataival; felhívja a Bizottságot, hogy a hatékony problémamegoldásnak az egységes piacon való erősítéséről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban („Reinforcing effective problem-solving in the single market”) javasoltakkal összhangban modernizálja a „SOLVIT” belső piaci problémamegoldó hálózat alkalmazásának alapelveiről szóló, 2001-es ajánlását;

| 31. | megjegyzi, hogy a társadalombiztosítással kapcsolatos nehézkes eljárások jelentik az egyik legfőbb olyan aggályt a polgárok számára, amely elriasztja az európai munkavállalókat a nagyobb mobilitástól; kéri, hogy a SOLVIT-on belül fordítsanak több erőforrást a társadalombiztosítási ügyek kezelésére; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy a társadalombiztosítással kapcsolatos nehézkes eljárások jelentik az egyik legfőbb olyan aggályt a polgárok számára, amely elriasztja az európai munkavállalókat a nagyobb mobilitástól; kéri, hogy a SOLVIT-on belül fordítsanak több erőforrást a társadalombiztosítási ügyek kezelésére;

| 32. | hangsúlyozza a partnerszervezetek bevonásának fontosságát a SOLVIT keretein belül, különösen a SOLVIT-központok tehermentesítése céljából; hangsúlyozza, hogy a partnerszervezetekkel való együttműködés a múltban – többek között e szervezetek polgárokkal és vállalkozásokkal meglévő közvetlen kapcsolatai miatt – eredményesnek bizonyult; ezért felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a partnerszervezetek SOLVIT-hoz való hozzáférésének teljes körű fenntartásáról; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a partnerszervezetek bevonásának fontosságát a SOLVIT keretein belül, különösen a SOLVIT-központok tehermentesítése céljából; hangsúlyozza, hogy a partnerszervezetekkel való együttműködés a múltban – többek között e szervezetek polgárokkal és vállalkozásokkal meglévő közvetlen kapcsolatai miatt – eredményesnek bizonyult; ezért felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a partnerszervezetek SOLVIT-hoz való hozzáférésének teljes körű fenntartásáról;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit annak érdekében, hogy egy tájékoztatási és segítségnyújtási szolgálatokból álló integrált virtuális csomagot kínáljon a polgároknak és a vállalkozásoknak, különösen az „Európa Önökért” portál mint egyetlen online tájékoztatási és segítségnyújtási kapu továbbfejlesztésén keresztül; rámutat ugyanakkor a közvetlen személyes kapcsolat fontosságára, és ezzel kapcsolatban javasolja, hogy e törekvéseket egészítsék ki a Bizottság minden egyes tagállamban megtalálható képviseleti irodái révén kialakított, polgárokat és fogyasztókat kiszolgáló egyablakos élő ügyintézési pontokkal; álláspontja szerint a SOLVIT, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, az Enterprise Europe Network, az európai fogyasztóvédelmi központok és az Európai Foglalkoztatási Szolgálat kapcsolattartó tisztviselőinek a képviseleti irodák keretében történő egyesítése elérné ezt a célt, illetőleg jobb koordinációt és kohéziót eredményezne; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit annak érdekében, hogy egy tájékoztatási és segítségnyújtási szolgálatokból álló integrált virtuális csomagot kínáljon a polgároknak és a vállalkozásoknak, különösen az „Európa Önökért” portál mint egyetlen online tájékoztatási és segítségnyújtási kapu továbbfejlesztésén keresztül; rámutat ugyanakkor a közvetlen személyes kapcsolat fontosságára, és ezzel kapcsolatban javasolja, hogy e törekvéseket egészítsék ki a Bizottság minden egyes tagállamban megtalálható képviseleti irodái révén kialakított, polgárokat és fogyasztókat kiszolgáló egyablakos élő ügyintézési pontokkal; álláspontja szerint a SOLVIT, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, az Enterprise Europe Network, az európai fogyasztóvédelmi központok és az Európai Foglalkoztatási Szolgálat kapcsolattartó tisztviselőinek a képviseleti irodák keretében történő egyesítése elérné ezt a célt, illetőleg jobb koordinációt és kohéziót eredményezne;

| 34. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a nemzeti közigazgatások keretein belül az Európa Önökért portál népszerűsítése érdekében, és alakítsanak ki együttműködést az Európa Önökért portál és a nemzeti közigazgatási honlapok között; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a nemzeti közigazgatások keretein belül az Európa Önökért portál népszerűsítése érdekében, és alakítsanak ki együttműködést az Európa Önökért portál és a nemzeti közigazgatási honlapok között;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy a tájékoztatás területén meglévő európai szintű szinergiák – mint amilyen az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat – kialakítása és teljes körű kihasználása révén erősítsék tovább az egyablakos ügyintézési pontokat, és nyújtsanak egyértelmű és gyakorlati tájékoztatást a polgárok számára; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy a tájékoztatás területén meglévő európai szintű szinergiák – mint amilyen az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat – kialakítása és teljes körű kihasználása révén erősítsék tovább az egyablakos ügyintézési pontokat, és nyújtsanak egyértelmű és gyakorlati tájékoztatást a polgárok számára;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy számoljon be arról, megvalósítható-e bizottsági személyzet biztosítása az élő egyablakos ügyintézési pontok számára minden egyes tagállamban; megítélése szerint ez megoldás lehetne a SOLVIT által a személyzeti ellátottság terén a különböző nemzeti közigazgatásokban feltárt problémákra; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a SOLVIT számára külön jogalap biztosításának megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy számoljon be arról, megvalósítható-e bizottsági személyzet biztosítása az élő egyablakos ügyintézési pontok számára minden egyes tagállamban; megítélése szerint ez megoldás lehetne a SOLVIT által a személyzeti ellátottság terén a különböző nemzeti közigazgatásokban feltárt problémákra; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a SOLVIT számára külön jogalap biztosításának megvalósíthatóságát;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a fogadó ország hivatalos nyelvén és angol nyelven az elektronikus kormányzati portálokon keresztül elérhető online egyablakos ügyintézési pontok létrehozásáról minden tagállamban; megállapítja, hogy az egyablakos ügyintézési pontok kulcsfontosságúak a szolgáltatási irányelv végrehajtása szempontjából; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelkezésre álló online elektronikus kormányzati portáloknak csupán egyharmada biztosít hozzáférést online elektronikus eljárásokhoz; felhívja a tagállamokat, hogy a határokon átnyúló vállalkozási tevékenység megkönnyítése érdekében több uniós nyelven nyújtsanak felhasználóbarát tájékoztatást a szolgáltatásnyújtással kapcsolatos online közigazgatási előírásokra és eljárásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a fogadó ország hivatalos nyelvén és angol nyelven az elektronikus kormányzati portálokon keresztül elérhető online egyablakos ügyintézési pontok létrehozásáról minden tagállamban; megállapítja, hogy az egyablakos ügyintézési pontok kulcsfontosságúak a szolgáltatási irányelv végrehajtása szempontjából; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelkezésre álló online elektronikus kormányzati portáloknak csupán egyharmada biztosít hozzáférést online elektronikus eljárásokhoz; felhívja a tagállamokat, hogy a határokon átnyúló vállalkozási tevékenység megkönnyítése érdekében több uniós nyelven nyújtsanak felhasználóbarát tájékoztatást a szolgáltatásnyújtással kapcsolatos online közigazgatási előírásokra és eljárásokra vonatkozóan;

| 38. | felhívja a SOLVIT-ot, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálatot, az Enterprise Europe Network hálózatot, az európai fogyasztóvédelmi központokat és az Európai Foglalkoztatási Szolgálatot, hogy vegyék figyelembe a polgárok és a vállalkozások „The Single Market through the lens of the people: A snapshot of citizens’ and businesses’ 20 main concerns” (Az egységes piac az emberek szemével: A polgárok és vállalkozások 20 fő aggálya) című bizottsági szolgálati munkadokumentumban is kifejezésre juttatott fő aggályait, és ennek megfelelően határozzák meg tevékenységük prioritásait; |
| --- | --- |

38.

felhívja a SOLVIT-ot, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálatot, az Enterprise Europe Network hálózatot, az európai fogyasztóvédelmi központokat és az Európai Foglalkoztatási Szolgálatot, hogy vegyék figyelembe a polgárok és a vállalkozások „The Single Market through the lens of the people: A snapshot of citizens’ and businesses’ 20 main concerns” (Az egységes piac az emberek szemével: A polgárok és vállalkozások 20 fő aggálya) című bizottsági szolgálati munkadokumentumban is kifejezésre juttatott fő aggályait, és ennek megfelelően határozzák meg tevékenységük prioritásait;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy a döntéshozatalhoz biztosított jobb tájékoztatás érdekében fontolja meg az Eurobarométer-felmérések megállapításainak az értékelés részeként történő beépítését az éves irányítási értékelésbe; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy a döntéshozatalhoz biztosított jobb tájékoztatás érdekében fontolja meg az Eurobarométer-felmérések megállapításainak az értékelés részeként történő beépítését az éves irányítási értékelésbe;

| 40. | tudomásul veszi a 20 fő aggályról szóló, közelmúltbeli bizottsági közleményt, amely a 2010. május 20-i állásfoglalás nyomán született; kiemeli az egységes piacon továbbra is fennálló tájékoztatási, jogalkotási és végrehajtási hiányosságokat, valamint a fogyasztók és a vállalkozások részéről jogaikkal és kötelezettségeikkel kapcsolatban fennálló ismerethiányt, ami megakadályozza őket abban, hogy kihasználják az egységes piac előnyeit; vállalja, hogy fokozza a polgárokkal az egységes piacból eredő jogaikról folytatott kommunikációt, és erre felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat is; |
| --- | --- |

40.

tudomásul veszi a 20 fő aggályról szóló, közelmúltbeli bizottsági közleményt, amely a 2010. május 20-i állásfoglalás nyomán született; kiemeli az egységes piacon továbbra is fennálló tájékoztatási, jogalkotási és végrehajtási hiányosságokat, valamint a fogyasztók és a vállalkozások részéről jogaikkal és kötelezettségeikkel kapcsolatban fennálló ismerethiányt, ami megakadályozza őket abban, hogy kihasználják az egységes piac előnyeit; vállalja, hogy fokozza a polgárokkal az egységes piacból eredő jogaikról folytatott kommunikációt, és erre felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat is;

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy számoljon be a fogyatékkal élő polgárokat és fogyasztókat érintő, fő belső piaci akadályokról, és tegyen különleges erőfeszítéseket ezen akadályok felszámolására; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot, hogy számoljon be a fogyatékkal élő polgárokat és fogyasztókat érintő, fő belső piaci akadályokról, és tegyen különleges erőfeszítéseket ezen akadályok felszámolására;

| 42. | további koordinációt ajánl a SOLVIT és az EU Pilot között a koordináció és a bevált gyakorlatok cseréjének javítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

további koordinációt ajánl a SOLVIT és az EU Pilot között a koordináció és a bevált gyakorlatok cseréjének javítása érdekében;

| 43. | rámutat az első egységes piaci fórum sikerére, amely lehetőséget biztosít az egységes piac fejlődésének ellenőrzésére és annak elősegítésére, hogy a polgárok és a vállalkozások megismerjék jogaikat, jogosultságaikat és kötelezettségeiket az egységes piacon; üdvözli, hogy az esemény alkalmat biztosít az egységes piac megfelelő működése útjában álló meglévő akadályok hangsúlyozására; ismételten kiemeli annak fontosságát, hogy a Bizottság és a tagállamok fellépjenek ezen akadályok felszámolása érdekében, és a polgárok és a vállalkozások aggályait állítsák a középpontba; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy őrizzék meg ezt a lendületet, és az egységes piaci fórumok rendszeres megszervezésével továbbra is biztosítsák az érdekelt felek részvételét és pozíciójuk erősítését, kiegészítve ezt az egyes tagállamokba tett gyakori látogatásokkal, amelyek célja az egységes piac felmérése és előmozdítása; |
| --- | --- |

43.

rámutat az első egységes piaci fórum sikerére, amely lehetőséget biztosít az egységes piac fejlődésének ellenőrzésére és annak elősegítésére, hogy a polgárok és a vállalkozások megismerjék jogaikat, jogosultságaikat és kötelezettségeiket az egységes piacon; üdvözli, hogy az esemény alkalmat biztosít az egységes piac megfelelő működése útjában álló meglévő akadályok hangsúlyozására; ismételten kiemeli annak fontosságát, hogy a Bizottság és a tagállamok fellépjenek ezen akadályok felszámolása érdekében, és a polgárok és a vállalkozások aggályait állítsák a középpontba; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy őrizzék meg ezt a lendületet, és az egységes piaci fórumok rendszeres megszervezésével továbbra is biztosítsák az érdekelt felek részvételét és pozíciójuk erősítését, kiegészítve ezt az egyes tagállamokba tett gyakori látogatásokkal, amelyek célja az egységes piac felmérése és előmozdítása;

*

* *

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

44.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 176., 2009.7.7., 17 o.

(2)  HL C 161. E, 2011.5.31., 84. o.

(3)  HL C 349.E, 2010.12.22., 25. o.

(4)  HL C 349. E, 2010.12.22., 10. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0543.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/25

---

2012. május 22., keddA törökországi nők kilátásai 2020-ig

P7_TA(2012)0212

Az Európai Parlament 2012. május 22-i állásfoglalása a törökországi nők kilátásairól 2020-ig (2011/2066(INI))

2013/C 264 E/05

Az Európai Parlament

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés felszámolásáról szóló egyezményre (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyvére, amelyek a nemzetközi jog részét képezik, és amelyekhez Törökország 1985-ben, illetve 2002-ben csatlakozott, továbbá tekintettel Törökország alkotmányának 90. cikkére, amely kimondja, hogy a nemzetközi jog elsőbbséget élvez Törökország nemzeti jogával szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés felszámolásáról szóló egyezményre (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyvére, amelyek a nemzetközi jog részét képezik, és amelyekhez Törökország 1985-ben, illetve 2002-ben csatlakozott, továbbá tekintettel Törökország alkotmányának 90. cikkére, amely kimondja, hogy a nemzetközi jog elsőbbséget élvez Törökország nemzeti jogával szemben,

| — | tekintettel az Európa Tanács egyezményeire, azaz az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, valamint a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről szóló egyezményre, amelyet elsőként Törökország ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács egyezményeire, azaz az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, valamint a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről szóló egyezményre, amelyet elsőként Törökország ratifikált,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A parlamentek közös fellépése a nők elleni családon belüli erőszakkal szemben – a kampány félidős értékelése” című, 11372. sz. dokumentumára és azonos című 1817(2007) ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A parlamentek közös fellépése a nők elleni családon belüli erőszakkal szemben – a kampány félidős értékelése” című, 11372. sz. dokumentumára és azonos című 1817(2007) ajánlására,

| — | tekintettel a közösségi vívmányokra a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség területén, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi vívmányokra a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség területén,

| — | tekintettel a Törökország európai uniós csatlakozási tárgyalásainak megnyitásáról szóló 2004. december 17-i európai tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökország európai uniós csatlakozási tárgyalásainak megnyitásáról szóló 2004. december 17-i európai tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a Törökország által elért haladásról szóló 2010. évi (SEC(2010)1327) és 2011. évi (SEC(2011)1201) bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökország által elért haladásról szóló 2010. évi (SEC(2010)1327) és 2011. évi (SEC(2011)1201) bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2010–2011” című bizottsági közleményre (COM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2010–2011” című bizottsági közleményre (COM(2010)0660),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a nőknek a török társadalmi, gazdasági és politikai életben betöltött szerepéről szóló 2005. július 6-i (1) és 2007. február 13-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőknek a török társadalmi, gazdasági és politikai életben betöltött szerepéről szóló 2005. július 6-i (1) és 2007. február 13-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Törökország által elért haladásról szóló 2010. évi jelentésről elfogadott, 2011. március 9-i állásfoglalására (3), valamint a Törökország által elért haladásról szóló 2011. évi jelentésről elfogadott, 2012. március 29-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökország által elért haladásról szóló 2010. évi jelentésről elfogadott, 2011. március 9-i állásfoglalására (3), valamint a Törökország által elért haladásról szóló 2011. évi jelentésről elfogadott, 2012. március 29-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0138/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0138/2012),

| A. | mivel tagjelölt országként Törökország köteles tiszteletben tartani a közösségi vívmányokat, és kötelezettséget vállalni az emberi jogok, többek között a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása mellett; mivel felkérték Törökországot, hogy folytassa a jogalkotási reform végrehajtásának megvalósítását és felügyeletét, valamint szervezzen figyelemfelkeltő tevékenységeket a nők elleni erőszakkal – köztük a családon belüli erőszakkal – szembeni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel tagjelölt országként Törökország köteles tiszteletben tartani a közösségi vívmányokat, és kötelezettséget vállalni az emberi jogok, többek között a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása mellett; mivel felkérték Törökországot, hogy folytassa a jogalkotási reform végrehajtásának megvalósítását és felügyeletét, valamint szervezzen figyelemfelkeltő tevékenységeket a nők elleni erőszakkal – köztük a családon belüli erőszakkal – szembeni küzdelem érdekében;

| B. | mivel a növekedés és a teljes körű foglalkoztatottság elősegítésével a nemek közötti egyenlőség megvalósulását szolgáló politikák nagy lehetőséget rejtenek az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel a növekedés és a teljes körű foglalkoztatottság elősegítésével a nemek közötti egyenlőség megvalósulását szolgáló politikák nagy lehetőséget rejtenek az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése tekintetében;

| C. | mivel Törökország korlátozott eredményeket ért el a jogi keret javítása és végrehajtása terén annak biztosítása érdekében, hogy a nők egyenlő eséllyel vegyenek részt a társadalmi, gazdasági és politikai életben; |
| --- | --- |

C.

mivel Törökország korlátozott eredményeket ért el a jogi keret javítása és végrehajtása terén annak biztosítása érdekében, hogy a nők egyenlő eséllyel vegyenek részt a társadalmi, gazdasági és politikai életben;

| D. | mivel a Törökországban elért haladásról szóló 2010. és 2011. évi jelentésében a Bizottság hangsúlyozta, hogy folyamatos további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a jelenlegi jogi keretet politikai, társadalmi és gazdasági valósággá alakítsák; mivel a Bizottság hozzáfűzte, hogy a nemek közötti egyenlőség, a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelem – a becsületgyilkosságokat, valamint a korai és kényszerházasságokat is ideértve – továbbra is komoly kihívások elé állítják Törökországot; mivel a nemek közötti egyenlőséget, a nők jogait és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését a készülő új török alkotmánynak is magában kell foglalnia; |
| --- | --- |

D.

mivel a Törökországban elért haladásról szóló 2010. és 2011. évi jelentésében a Bizottság hangsúlyozta, hogy folyamatos további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a jelenlegi jogi keretet politikai, társadalmi és gazdasági valósággá alakítsák; mivel a Bizottság hozzáfűzte, hogy a nemek közötti egyenlőség, a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelem – a becsületgyilkosságokat, valamint a korai és kényszerházasságokat is ideértve – továbbra is komoly kihívások elé állítják Törökországot; mivel a nemek közötti egyenlőséget, a nők jogait és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését a készülő új török alkotmánynak is magában kell foglalnia;

| E. | mivel közös és összehangolt fellépésre van szükség különösen a nők elleni erőszak, az oktatás, a munka és a nemzeti, illetve helyi szintű érdekképviselet területén; |
| --- | --- |

E.

mivel közös és összehangolt fellépésre van szükség különösen a nők elleni erőszak, az oktatás, a munka és a nemzeti, illetve helyi szintű érdekképviselet területén;

Jogalkotás, koordináció és civil társadalom

| 1. | felszólítja a török kormányt, hogy jogi keretének elfogadásakor és módosításakor – az új alkotmány kidolgozásának tervezett folyamatát is ideértve – tartsa fenn és erősítse meg az egyenlőség elveit és a nők jogait; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a török kormányt, hogy jogi keretének elfogadásakor és módosításakor – az új alkotmány kidolgozásának tervezett folyamatát is ideértve – tartsa fenn és erősítse meg az egyenlőség elveit és a nők jogait;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a Törökország hátrányos helyzetű térségeiben tapasztalható gazdasági és társadalmi alulfejlettség, valamint a bevándorlásból, a szegénységből és a továbbra is fennálló patriarchális társadalmi szerkezetből adódó problémák tovább súlyosbítják a nők nehézségeit és gyengítik helyzetüket; kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a regionális különbségek figyelembevételére a nők jogait érintő kérdések kezelése során, illetve a megfelelő szakpolitikák kidolgozására, felismerve ugyanakkor, hogy a kurd származású nők által tapasztalt problémák és egyenlőtlenségek általában véve egyre súlyosabbak; felszólítja a török kormányt, hogy hajtson végre minden szükséges reformot és működjön együtt a helyi önkormányzatokkal annak érdekében, hogy minden nő – köztük a kurd származású nők is – egyenlő jogokat élvezzen; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a Törökország hátrányos helyzetű térségeiben tapasztalható gazdasági és társadalmi alulfejlettség, valamint a bevándorlásból, a szegénységből és a továbbra is fennálló patriarchális társadalmi szerkezetből adódó problémák tovább súlyosbítják a nők nehézségeit és gyengítik helyzetüket; kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a regionális különbségek figyelembevételére a nők jogait érintő kérdések kezelése során, illetve a megfelelő szakpolitikák kidolgozására, felismerve ugyanakkor, hogy a kurd származású nők által tapasztalt problémák és egyenlőtlenségek általában véve egyre súlyosabbak; felszólítja a török kormányt, hogy hajtson végre minden szükséges reformot és működjön együtt a helyi önkormányzatokkal annak érdekében, hogy minden nő – köztük a kurd származású nők is – egyenlő jogokat élvezzen;

| 3. | üdvözli az új szociális és családügyi miniszter kinevezését, valamint a férfiak és a nők esélyegyenlőségével foglalkozó bizottság létrehozását a török parlamenten belül, amely sikeres erőfeszítéseket tesz fontos kérdésekkel – például a nők elleni erőszakkal és a gyermekházasságokkal – kapcsolatban, annak érdekében, hogy vizsgálatot végezzen, jelentéseket dolgozzon ki és konzultációkat folytasson különféle szervezetekkel, a nem kormányzati szervezeteket is ideértve; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az új szociális és családügyi miniszter kinevezését, valamint a férfiak és a nők esélyegyenlőségével foglalkozó bizottság létrehozását a török parlamenten belül, amely sikeres erőfeszítéseket tesz fontos kérdésekkel – például a nők elleni erőszakkal és a gyermekházasságokkal – kapcsolatban, annak érdekében, hogy vizsgálatot végezzen, jelentéseket dolgozzon ki és konzultációkat folytasson különféle szervezetekkel, a nem kormányzati szervezeteket is ideértve;

| 4. | hangsúlyozza a hatékony koordináció fontosságát a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésében; ennélfogva üdvözli a török kormánynak a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatban az állami hatóságok körében folytatott együttműködés fokozására irányuló erőfeszítéseit; felszólítja a török kormányt, hogy fogadjon el további stratégiákat a civil társadalom aktív és megkülönböztetésmentes közreműködésével a nemek közötti teljes egyenlőség végrehajtása – többek között a nemek közötti bérszakadék felszámolása – biztosításának és hatékony ellenőrzésének céljából, és hogy ezen együttműködés eredményeit ültesse át a gyakorlatba; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a hatékony koordináció fontosságát a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésében; ennélfogva üdvözli a török kormánynak a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatban az állami hatóságok körében folytatott együttműködés fokozására irányuló erőfeszítéseit; felszólítja a török kormányt, hogy fogadjon el további stratégiákat a civil társadalom aktív és megkülönböztetésmentes közreműködésével a nemek közötti teljes egyenlőség végrehajtása – többek között a nemek közötti bérszakadék felszámolása – biztosításának és hatékony ellenőrzésének céljából, és hogy ezen együttműködés eredményeit ültesse át a gyakorlatba;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő hatályos jogszabályokat kellő pénzügyi és emberi források biztosításával országszerte át kell ültetni a gyakorlatba, továbbá gondoskodni kell a következetességről, illetve egyértelmű és mérhető célkitűzéseken alapuló ellenőrzési mechanizmusok kialakításáról; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő hatályos jogszabályokat kellő pénzügyi és emberi források biztosításával országszerte át kell ültetni a gyakorlatba, továbbá gondoskodni kell a következetességről, illetve egyértelmű és mérhető célkitűzéseken alapuló ellenőrzési mechanizmusok kialakításáról;

| 6. | felszólítja a török kormányt, hogy ismerje el, a civil társadalom részvétele fontos a nemek kérdésével kapcsolatos politikák kialakításában, és hogy központi, valamint helyi szinten biztosítsa a nem kormányzati szervezetek bevonását a nők számára leginkább kedvező politikák kialakításába; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a török kormányt, hogy ismerje el, a civil társadalom részvétele fontos a nemek kérdésével kapcsolatos politikák kialakításában, és hogy központi, valamint helyi szinten biztosítsa a nem kormányzati szervezetek bevonását a nők számára leginkább kedvező politikák kialakításába;

| 7. | üdvözli Törökország előrelépését a gyermekek születéskori anyakönyvezése terén, amelynek aránya jelenleg 93 %; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a nemspecifikus statisztikai adatok következetes és szisztematikus gyűjtésére van szükség annak érdekében, hogy nyomon követhessék a jogszabályok végrehajtása terén, illetve a nemzeti törvények joghézagai tekintetében elért előrelépést; |
| --- | --- |

7.

üdvözli Törökország előrelépését a gyermekek születéskori anyakönyvezése terén, amelynek aránya jelenleg 93 %; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a nemspecifikus statisztikai adatok következetes és szisztematikus gyűjtésére van szükség annak érdekében, hogy nyomon követhessék a jogszabályok végrehajtása terén, illetve a nemzeti törvények joghézagai tekintetében elért előrelépést;

| 8. | tájékozódni kíván arról, hogy milyen előrelépést sikerült a török kormánynak elérnie a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyek jogainak elismerése terén a közéletben; |
| --- | --- |

8.

tájékozódni kíván arról, hogy milyen előrelépést sikerült a török kormánynak elérnie a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyek jogainak elismerése terén a közéletben;

A nők elleni erőszak

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Török Statisztikai Intézet hivatalos adatai szerint a nők 39 %-a vált fizikai erőszak áldozatává élete során; mély aggodalommal tölti el a nők elleni erőszak rendszeressége és súlyossága – a becsületgyilkosságokat, valamint a korai és kényszerházasságokat is ideértve –, valamint a jogorvoslati lehetőségek eredménytelensége és a török hatóságok engedékenysége a nemi indíttatású bűncselekmények elkövetőinek megbüntetése terén; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a Török Statisztikai Intézet hivatalos adatai szerint a nők 39 %-a vált fizikai erőszak áldozatává élete során; mély aggodalommal tölti el a nők elleni erőszak rendszeressége és súlyossága – a becsületgyilkosságokat, valamint a korai és kényszerházasságokat is ideértve –, valamint a jogorvoslati lehetőségek eredménytelensége és a török hatóságok engedékenysége a nemi indíttatású bűncselekmények elkövetőinek megbüntetése terén;

| 10. | felszólítja a török kormányt, hogy hozzon hatékonyabb jogalkotási, jogi és pénzügyi intézkedéseket a becsületgyilkosságok elleni küzdelem terén, hogy megakadályozzsa e gyilkosságokat és megbüntetesse az elkövetőket, illetve – különösen becsületgyilkosságok esetén– minden olyan családtagot, aki csendben elnézi a nők elleni erőszakot, továbbá támogassa az áldozatokat; tájékoztatást kér a török kormánytól arra vonatkozóan, hogy az áldozatok száma mutatott-e csökkenő tendenciát a török büntető törvénykönyv módosítását követő években, amikor a becsületgyilkosság felkerült a gyilkosság esetén figyelembe vett súlyosbító körülmények listájára; egyúttal arról is tájékoztatást kér, hogy a bírók hány esetben hoztak határozatot becsületgyilkosságok ügyében, és milyen büntetést állapítottak meg; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a török kormányt, hogy hozzon hatékonyabb jogalkotási, jogi és pénzügyi intézkedéseket a becsületgyilkosságok elleni küzdelem terén, hogy megakadályozzsa e gyilkosságokat és megbüntetesse az elkövetőket, illetve – különösen becsületgyilkosságok esetén– minden olyan családtagot, aki csendben elnézi a nők elleni erőszakot, továbbá támogassa az áldozatokat; tájékoztatást kér a török kormánytól arra vonatkozóan, hogy az áldozatok száma mutatott-e csökkenő tendenciát a török büntető törvénykönyv módosítását követő években, amikor a becsületgyilkosság felkerült a gyilkosság esetén figyelembe vett súlyosbító körülmények listájára; egyúttal arról is tájékoztatást kér, hogy a bírók hány esetben hoztak határozatot becsületgyilkosságok ügyében, és milyen büntetést állapítottak meg;

| 11. | felszólítja a török kormányt, hogy végezzen kutatást, amelyben válaszokat keres a női öngyilkosságok számának Kelet-Törökországban megfigyelhető hirtelen növekedésére, és folytasson alapos vizsgálatot a becsületbeli öngyilkosság jelenségére vonatkozóan, valamint nyújtson segítséget és támogatást olyan nők számára, akikre saját családjuk és környezetük gyakorol nyomást, olyan helyzetek megakadályozása érdekében, amikor becsületgyilkosság elkövetése helyett a családok nyomásgyakorlás útján igyekeznek rávenni a nőket az öngyilkosságra; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a török kormányt, hogy végezzen kutatást, amelyben válaszokat keres a női öngyilkosságok számának Kelet-Törökországban megfigyelhető hirtelen növekedésére, és folytasson alapos vizsgálatot a becsületbeli öngyilkosság jelenségére vonatkozóan, valamint nyújtson segítséget és támogatást olyan nők számára, akikre saját családjuk és környezetük gyakorol nyomást, olyan helyzetek megakadályozása érdekében, amikor becsületgyilkosság elkövetése helyett a családok nyomásgyakorlás útján igyekeznek rávenni a nőket az öngyilkosságra;

| 12. | megállapítja, hogy a nők ellen irányuló mindenféle erőszak elfogadhatatlan; felszólítja a török kormányt, hogy a nők elleni erőszak esetében a zéró tolerancia politikáját folytassa és hajtsa végre azáltal, hogy megfelelő jogszabályokat fogad el, felügyel és hajt végre az áldozatok védelme, az elkövetők felelősségre vonása és az erőszak megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a nők ellen irányuló mindenféle erőszak elfogadhatatlan; felszólítja a török kormányt, hogy a nők elleni erőszak esetében a zéró tolerancia politikáját folytassa és hajtsa végre azáltal, hogy megfelelő jogszabályokat fogad el, felügyel és hajt végre az áldozatok védelme, az elkövetők felelősségre vonása és az erőszak megakadályozása érdekében;

| 13. | üdvözli, hogy a család védelméről szóló 4320. sz. törvény helyére 2012. március 8-tól a család védelméről és a nők elleni erőszak megelőzéséről szóló 6248. sz. törvény lép; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e módosítás gondoskodjon a széles alkalmazási körről – tekintet nélkül az áldozat és az elkövető közötti kapcsolat jellegére és a nemi identitásra –, a hatékony jogorvoslati és védelmi mechanizmusokról, továbbá a jogi keret azonnali és engedmények nélküli végrehajtásáról annak érdekében, hogy a nők ellen elkövetett erőszakot visszatartó erejű és súlyos büntetések révén felszámolják; hangsúlyozza, hogy meg kell hozni az erőszakos házastársak vagy élettársak eltávolításához szükséges rendelkezéseket, az áldozatok számára pedig garantálni kell a bíróságokhoz és a védelmi intézkedésekhez való hatékony hozzáférést; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a család védelméről szóló 4320. sz. törvény helyére 2012. március 8-tól a család védelméről és a nők elleni erőszak megelőzéséről szóló 6248. sz. törvény lép; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e módosítás gondoskodjon a széles alkalmazási körről – tekintet nélkül az áldozat és az elkövető közötti kapcsolat jellegére és a nemi identitásra –, a hatékony jogorvoslati és védelmi mechanizmusokról, továbbá a jogi keret azonnali és engedmények nélküli végrehajtásáról annak érdekében, hogy a nők ellen elkövetett erőszakot visszatartó erejű és súlyos büntetések révén felszámolják; hangsúlyozza, hogy meg kell hozni az erőszakos házastársak vagy élettársak eltávolításához szükséges rendelkezéseket, az áldozatok számára pedig garantálni kell a bíróságokhoz és a védelmi intézkedésekhez való hatékony hozzáférést;

| 14. | felkéri a török kormányt, hogy hozzon létre referenciaértékeken és időkereteken alapuló nyomon követési rendszert a nők elleni erőszak leküzdésére irányuló nemzeti cselekvési terv végrehajtása tekintetében, és tegyen határozott ígéretet annak biztosítására, hogy e terv kellő finanszírozásban részesül a török kormánytól; |
| --- | --- |

14.

felkéri a török kormányt, hogy hozzon létre referenciaértékeken és időkereteken alapuló nyomon követési rendszert a nők elleni erőszak leküzdésére irányuló nemzeti cselekvési terv végrehajtása tekintetében, és tegyen határozott ígéretet annak biztosítására, hogy e terv kellő finanszírozásban részesül a török kormánytól;

| 15. | szót emel a rendőrség, az egészségügyi alkalmazottak, bírák, ügyészek, vallási tisztségviselők és a családon belüli erőszak megelőzése terén tevékenykedő más hivatalos személyek magas szintű képzésének érdekében; ezen erőfeszítések kiegészítése céljából ismét megállapítja, hogy mechanizmusokra van szükség azoknak az azonosítása és vizsgálata érdekében, akik nem biztosítják az áldozatok védelmét és segítését, illetve megfelelő költségvetési forrásokat kell biztosítani a védelmi intézkedésekhez; |
| --- | --- |

15.

szót emel a rendőrség, az egészségügyi alkalmazottak, bírák, ügyészek, vallási tisztségviselők és a családon belüli erőszak megelőzése terén tevékenykedő más hivatalos személyek magas szintű képzésének érdekében; ezen erőfeszítések kiegészítése céljából ismét megállapítja, hogy mechanizmusokra van szükség azoknak az azonosítása és vizsgálata érdekében, akik nem biztosítják az áldozatok védelmét és segítését, illetve megfelelő költségvetési forrásokat kell biztosítani a védelmi intézkedésekhez;

| 16. | üdvözli az ankarai főállamügyész hivatalán belüli, családi erőszakra szakosodó hivatal létrehozását; hangsúlyozza, hogy annak biztosításával, hogy a nők elleni erőszak ügyeiben a teljes jogi eljárás a családon belüli erőszak terén szakértő államügyészek kezében van, illetve azáltal, hogy feljogosítja az erre szakosodott hivatalt arra, hogy azonnali hatályú közvetlen parancsokat adhasson a rendőrségnek az elkövető letartóztatása és az áldozat védelme érdekében, többek között azonnali védelmi határozat kibocsátása és az áldozat menhelyre való szállítása révén, e hivatal fontos lépést tett – az áldozatok védelmében és az elkövetőket megbüntetve – a nők ellen irányuló erőszak elleni küzdelem terén; annak érdekében, hogy a védelem e szintje az egész országra kiterjedjen, felkéri a török kormányt, hogy az ország valamennyi tartományában hozzon létre a családon belüli erőszakkal foglalkozó szakosodott államügyészi hivatalokat; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az ankarai főállamügyész hivatalán belüli, családi erőszakra szakosodó hivatal létrehozását; hangsúlyozza, hogy annak biztosításával, hogy a nők elleni erőszak ügyeiben a teljes jogi eljárás a családon belüli erőszak terén szakértő államügyészek kezében van, illetve azáltal, hogy feljogosítja az erre szakosodott hivatalt arra, hogy azonnali hatályú közvetlen parancsokat adhasson a rendőrségnek az elkövető letartóztatása és az áldozat védelme érdekében, többek között azonnali védelmi határozat kibocsátása és az áldozat menhelyre való szállítása révén, e hivatal fontos lépést tett – az áldozatok védelmében és az elkövetőket megbüntetve – a nők ellen irányuló erőszak elleni küzdelem terén; annak érdekében, hogy a védelem e szintje az egész országra kiterjedjen, felkéri a török kormányt, hogy az ország valamennyi tartományában hozzon létre a családon belüli erőszakkal foglalkozó szakosodott államügyészi hivatalokat;

| 17. | felszólítja a török kormányt, hogy gondoskodjon az áldozatok megfelelő jogi információkhoz, jogsegélyhez és megfelelő bírósági eljárásokhoz való hatékony hozzáféréséről, aminek révén úgy lehet részük igazságszolgáltatásban, hogy jogaik védelme nem vonja maga után további erőszak kockázatát; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a török kormányt, hogy gondoskodjon az áldozatok megfelelő jogi információkhoz, jogsegélyhez és megfelelő bírósági eljárásokhoz való hatékony hozzáféréséről, aminek révén úgy lehet részük igazságszolgáltatásban, hogy jogaik védelme nem vonja maga után további erőszak kockázatát;

| 18. | támogatja azt az álláspontot, hogy a védelmi mechanizmusoknak egyformán elérhetővé kell válniuk a női bevándorlók számára is, akik további problémákkal szembesülnek (például nyelvi korlátok, a családokon belüli elszigeteltség stb.); |
| --- | --- |

18.

támogatja azt az álláspontot, hogy a védelmi mechanizmusoknak egyformán elérhetővé kell válniuk a női bevándorlók számára is, akik további problémákkal szembesülnek (például nyelvi korlátok, a családokon belüli elszigeteltség stb.);

| 19. | üdvözli a török kormánynak a menhelyrendszer valamennyi érdekelt fél bevonásával történő átszervezésére irányuló kezdeményezéseit; megállapítja, hogy az erőszak női áldozatai számára fenntartott menhelyek hivatalos száma a nők helyzetével foglalkozó bizottság szerint 81, ami továbbra is nagyon kevés és nem fedezi a mintegy 70 milliós lakosság igényeit; felszólítja a török kormányt, hogy hozzon létre menhelyeket az ország egész területén megfelelő számban és egyenletes földrajzi megoszlásban az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló 2011. május 11-i egyezményével összhangban, és ezzel teljesítse azt a célt, amelyet az önkormányzatokról szóló törvényben önmaga számára kitűzött, és minden olyan településen létesítsen menhelyet, amelynek lakossága eléri legalább az 50 000 főt; megjegyzi, hogy a menhelyeket egyenletesen kell elosztani az ország területén, a vidéki és a városi térségek közötti megfelelő arány figyelembevételével; hangsúlyozza a meglévő menhelyek biztonságát, befogadóképességét és felügyeletét növelő mechanizmusok bevezetésének fontosságát, illetve elégtelenség esetén szankciók kivetését, annak jelentőségét, hogy megfelelően képzett és jól fizetett szociális munkásokból álló személyzetet foglalkoztassanak, valamint hogy szakképzési tanfolyamokon és egyéb szolgáltatásokon keresztül gondoskodjanak arról, hogy a menhelyeken élő nők megfelelő képességekre tesznek szert ahhoz, hogy új életet alakíthassanak ki önmaguk és gyermekeik számára; hangsúlyozza, hogy fontos e menhelyek elhelyezkedésének titokban tartása az áldozatok biztonsága érdekében; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a török kormánynak a menhelyrendszer valamennyi érdekelt fél bevonásával történő átszervezésére irányuló kezdeményezéseit; megállapítja, hogy az erőszak női áldozatai számára fenntartott menhelyek hivatalos száma a nők helyzetével foglalkozó bizottság szerint 81, ami továbbra is nagyon kevés és nem fedezi a mintegy 70 milliós lakosság igényeit; felszólítja a török kormányt, hogy hozzon létre menhelyeket az ország egész területén megfelelő számban és egyenletes földrajzi megoszlásban az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló 2011. május 11-i egyezményével összhangban, és ezzel teljesítse azt a célt, amelyet az önkormányzatokról szóló törvényben önmaga számára kitűzött, és minden olyan településen létesítsen menhelyet, amelynek lakossága eléri legalább az 50 000 főt; megjegyzi, hogy a menhelyeket egyenletesen kell elosztani az ország területén, a vidéki és a városi térségek közötti megfelelő arány figyelembevételével; hangsúlyozza a meglévő menhelyek biztonságát, befogadóképességét és felügyeletét növelő mechanizmusok bevezetésének fontosságát, illetve elégtelenség esetén szankciók kivetését, annak jelentőségét, hogy megfelelően képzett és jól fizetett szociális munkásokból álló személyzetet foglalkoztassanak, valamint hogy szakképzési tanfolyamokon és egyéb szolgáltatásokon keresztül gondoskodjanak arról, hogy a menhelyeken élő nők megfelelő képességekre tesznek szert ahhoz, hogy új életet alakíthassanak ki önmaguk és gyermekeik számára; hangsúlyozza, hogy fontos e menhelyek elhelyezkedésének titokban tartása az áldozatok biztonsága érdekében;

| 20. | hangsúlyozza az erőszakra hajlamos férfiak kezelésének fontosságát; ezért javasolja azon férfiak pártfogó felügyeletet nyújtó hivatalok segítségével megvalósuló rehabilitálását, akik ellen távoltartási végzést adtak ki; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza az erőszakra hajlamos férfiak kezelésének fontosságát; ezért javasolja azon férfiak pártfogó felügyeletet nyújtó hivatalok segítségével megvalósuló rehabilitálását, akik ellen távoltartási végzést adtak ki;

| 21. | üdvözli a telefonos segélyhívó vonalak bevezetését és az erőszak megelőzésével és nyomon követésével foglalkozó központok létrehozását, ahol a nemi indíttatású erőszak áldozatai az ismételt áldozattá válás megelőzése érdekében a bírósági eljárás ideje alatt egészségügyi ellátásban és pszichológiai tanácsadásban részesülhetnek; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a telefonos segélyhívó vonalak bevezetését és az erőszak megelőzésével és nyomon követésével foglalkozó központok létrehozását, ahol a nemi indíttatású erőszak áldozatai az ismételt áldozattá válás megelőzése érdekében a bírósági eljárás ideje alatt egészségügyi ellátásban és pszichológiai tanácsadásban részesülhetnek;

| 22. | felszólítja a török kormányt, hogy tegye büntetendővé a kényszerházasságot, és tájékoztató kampány keretében hívják fel a nők és férfiak figyelmét a szabad párválasztáshoz való jogra; hangúlyozza, hogy fontos a kényszerházasságok jogellenességével kapcsolatos figyelemfelkeltés az iskolákban és a szülők körében; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a török kormányt, hogy tegye büntetendővé a kényszerházasságot, és tájékoztató kampány keretében hívják fel a nők és férfiak figyelmét a szabad párválasztáshoz való jogra; hangúlyozza, hogy fontos a kényszerházasságok jogellenességével kapcsolatos figyelemfelkeltés az iskolákban és a szülők körében;

| 23. | mélységesen aggasztónak találja az egyedülálló nők, az elvált asszonyok, a
  k
  izárólag vallási szertartás keretében házasságot kötött, azaz házastársi jogi státusz nélküli nők, valamint a kisebbségi csoportokból származó nők hátrányosabb helyzetét; |
| --- | --- |

23.

mélységesen aggasztónak találja az egyedülálló nők, az elvált asszonyok, a
  k
  izárólag vallási szertartás keretében házasságot kötött, azaz házastársi jogi státusz nélküli nők, valamint a kisebbségi csoportokból származó nők hátrányosabb helyzetét;

| 24. | rámutat a vallási közösségek női tagjai iránti tisztelet ösztönzésének és a vallások közötti párbeszéd előmozdításának fontosságára; |
| --- | --- |

24.

rámutat a vallási közösségek női tagjai iránti tisztelet ösztönzésének és a vallások közötti párbeszéd előmozdításának fontosságára;

Oktatás

| 25. | hangsúlyozza, hogy a nők érdekérvényesítő képességének növelése szempontjából fontos az oktatás, illetve az oktatás minden szintjén fontos a nemek közötti egyenlőség érvényesítése; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a nők érdekérvényesítő képességének növelése szempontjából fontos az oktatás, illetve az oktatás minden szintjén fontos a nemek közötti egyenlőség érvényesítése;

| 26. | rámutat arra, hogy az oktatáshoz való jog az ENSZ által 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 26. cikke szerint emberi jog; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy az oktatáshoz való jog az ENSZ által 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 26. cikke szerint emberi jog;

| 27. | üdvözli azt a tényt, hogy nő a lányok részvétele az alapfokú oktatásban (1–8. osztály), és hogy az alapfokú oktatásban majdnem megszűnt a nemek közötti szakadék; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a középfokú oktatásban kissé nőtt a nemek közötti szakadék, és sürgeti a török kormányt, hogy e különbség csökkentése érdekében tegyen meg minden szükséges lépést, illetve tegyen további intézkedéseket annak érdekében, hogy minden gyermek részt vegyen az iskolai oktatásban; |
| --- | --- |

27.

üdvözli azt a tényt, hogy nő a lányok részvétele az alapfokú oktatásban (1–8. osztály), és hogy az alapfokú oktatásban majdnem megszűnt a nemek közötti szakadék; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a középfokú oktatásban kissé nőtt a nemek közötti szakadék, és sürgeti a török kormányt, hogy e különbség csökkentése érdekében tegyen meg minden szükséges lépést, illetve tegyen további intézkedéseket annak érdekében, hogy minden gyermek részt vegyen az iskolai oktatásban;

| 28. | kéri, hogy az oktatási rendszeren belül támogassák azon szakképzési intézményeket, amelyek lehetőséget biztosítanának a nők számára egy szakma elsajátítására, illetve a szolgáltatási ágazatban elérhető foglalkozásokra való szakmai felkészülésre; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy az oktatási rendszeren belül támogassák azon szakképzési intézményeket, amelyek lehetőséget biztosítanának a nők számára egy szakma elsajátítására, illetve a szolgáltatási ágazatban elérhető foglalkozásokra való szakmai felkészülésre;

| 29. | felszólítja a török kormányt, hogy folytasson küzdelmet a szexuális kizsákmányolás, a szexuális bántalmazás, a családon belüli erőszak, a szegénység, az analfabetizmus és a lányok kizsákmányolása ellen, valamint biztosítson esélyegyenlőséget az oktatáshoz való hozzáférés terén oly módon, hogy pusztán életkor, nyelv, etnikai és nemi hovatartozás alapján ne történjen különbségtétel; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a török kormányt, hogy folytasson küzdelmet a szexuális kizsákmányolás, a szexuális bántalmazás, a családon belüli erőszak, a szegénység, az analfabetizmus és a lányok kizsákmányolása ellen, valamint biztosítson esélyegyenlőséget az oktatáshoz való hozzáférés terén oly módon, hogy pusztán életkor, nyelv, etnikai és nemi hovatartozás alapján ne történjen különbségtétel;

| 30. | aggodalommal tölti el, hogy a gyermekek 0–5 éves korcsoportjában az iskola előtti oktatásban való részvétel aránya még mindig nagyon alacsony, illetve nem történik előrelépés a gyermekgondozási és iskola előtti oktatási intézmények biztosításában; sürgeti a török kormányt, hogy juttasson elegendő forrást arra a célra, hogy e korcsoport számára megfizethető gyermekgondozási szolgáltatások álljanak rendelkezésre; felszólítja továbbá arra, hogy módosítsa a gyermekgondozási központokra irányuló szabályozását, amely kötelezi a 150-nél több női alkalmazottat foglalkoztató munkáltatókat ingyenes gyermekgondozási szolgáltatás nyújtására, mivel ez az intézkedés azt a megkülönböztető megközelítést támogatja, hogy a gyermekek felnevelése kizárólag a nők dolga és hátrányosan befolyásolja a vállalkozások több nő felvételére irányuló döntését; |
| --- | --- |

30.

aggodalommal tölti el, hogy a gyermekek 0–5 éves korcsoportjában az iskola előtti oktatásban való részvétel aránya még mindig nagyon alacsony, illetve nem történik előrelépés a gyermekgondozási és iskola előtti oktatási intézmények biztosításában; sürgeti a török kormányt, hogy juttasson elegendő forrást arra a célra, hogy e korcsoport számára megfizethető gyermekgondozási szolgáltatások álljanak rendelkezésre; felszólítja továbbá arra, hogy módosítsa a gyermekgondozási központokra irányuló szabályozását, amely kötelezi a 150-nél több női alkalmazottat foglalkoztató munkáltatókat ingyenes gyermekgondozási szolgáltatás nyújtására, mivel ez az intézkedés azt a megkülönböztető megközelítést támogatja, hogy a gyermekek felnevelése kizárólag a nők dolga és hátrányosan befolyásolja a vállalkozások több nő felvételére irányuló döntését;

| 31. | felszólítja a török kormányt, hogy fokozza erőfeszítéseit és figyelemfelkeltő kampányait annak érdekében, hogy felszámolja a több millió nőt érintő analfabetizmust és szegénységet, különös tekintettel a kurd származású nőkre, a bevándorlókra és a romákra, és fordítson különös figyelmet a vidéki területeken élő nőkre; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a török kormányt, hogy fokozza erőfeszítéseit és figyelemfelkeltő kampányait annak érdekében, hogy felszámolja a több millió nőt érintő analfabetizmust és szegénységet, különös tekintettel a kurd származású nőkre, a bevándorlókra és a romákra, és fordítson különös figyelmet a vidéki területeken élő nőkre;

| 32. | üdvözli a török kormány kezdeményezéseit, így például a szociális kockázatok enyhítésére irányuló projektet (feltételhez kötött pénzkiutalások), amelynek keretében a nélkülöző családok számára minden általános iskolába járó gyermek után egy bizonyos pénzösszeget folyósítanak; megjegyzi, hogy a lányok esetében a családok nagyobb összegben részesülnek, mint a fiúk után, a pénzt pedig az anyák kapják kézhez; üdvözli, hogy ily módon egyszerre kezelhetők a lányok iskoláztatásához és a nők családon belüli szerepének erősítéséhez fűződő problémák; megjegyzi azonban, hogy az iskolából való kimaradás továbbra is problémát jelent, különösen az idénymunkások és a romák körében, és felszólítja a török kormányt, hogy támogassa és teljes körűen alkalmazza az olyan gyermekek érdekében létrehozott korai figyelmeztető rendszert, akiknél fennáll a lemorzsolódás kockázata, valamint számolja fel az alapfokú és középfokú oktatás terén egyaránt tapasztalható regionális különbségeket; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a török kormány kezdeményezéseit, így például a szociális kockázatok enyhítésére irányuló projektet (feltételhez kötött pénzkiutalások), amelynek keretében a nélkülöző családok számára minden általános iskolába járó gyermek után egy bizonyos pénzösszeget folyósítanak; megjegyzi, hogy a lányok esetében a családok nagyobb összegben részesülnek, mint a fiúk után, a pénzt pedig az anyák kapják kézhez; üdvözli, hogy ily módon egyszerre kezelhetők a lányok iskoláztatásához és a nők családon belüli szerepének erősítéséhez fűződő problémák; megjegyzi azonban, hogy az iskolából való kimaradás továbbra is problémát jelent, különösen az idénymunkások és a romák körében, és felszólítja a török kormányt, hogy támogassa és teljes körűen alkalmazza az olyan gyermekek érdekében létrehozott korai figyelmeztető rendszert, akiknél fennáll a lemorzsolódás kockázata, valamint számolja fel az alapfokú és középfokú oktatás terén egyaránt tapasztalható regionális különbségeket;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a nemi sztereotípiák problémája legjobban az oktatási rendszer keretében kezelhető; ezért üdvözli a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó bizottság létrehozását az oktatási minisztériumon belül; elismeri e bizottságnak a szexista nyelvhasználat, ábrázolások és kifejezések oktatási anyagokból történő eltávolítása terén tett erőfeszítéseit; ugyanakkor megjegyzi, hogy további erőfeszítések szükségesek ahhoz, hogy a nemi elfogultság az oktatás és képzés valamennyi szintjén kikerüljön az iskolai tankönyvekből, ezért kéri, hogy a török kormány vizsgálja felül a nemi elfogultság iskolai tankönyvekből való kiirtása terén tett előrehaladást; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a nemi sztereotípiák problémája legjobban az oktatási rendszer keretében kezelhető; ezért üdvözli a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó bizottság létrehozását az oktatási minisztériumon belül; elismeri e bizottságnak a szexista nyelvhasználat, ábrázolások és kifejezések oktatási anyagokból történő eltávolítása terén tett erőfeszítéseit; ugyanakkor megjegyzi, hogy további erőfeszítések szükségesek ahhoz, hogy a nemi elfogultság az oktatás és képzés valamennyi szintjén kikerüljön az iskolai tankönyvekből, ezért kéri, hogy a török kormány vizsgálja felül a nemi elfogultság iskolai tankönyvekből való kiirtása terén tett előrehaladást;

| 34. | felszólítja a felsőoktatási intézményeket, hogy a leendő tanárok képzési tantervében tegyék kötelezővé a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kurzusokat, és felhívja a török kormányt, hogy ezt a témát foglalja bele a tanárok továbbképzési programjaiba; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a felsőoktatási intézményeket, hogy a leendő tanárok képzési tantervében tegyék kötelezővé a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kurzusokat, és felhívja a török kormányt, hogy ezt a témát foglalja bele a tanárok továbbképzési programjaiba;

| 35. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy biztosítsák a lányok részvételét a kötelező alapfokú oktatásban és megakadályozzák, hogy korai házasságba kényszerítve megfosszák őket a tanulási lehetőségektől, elengedhetetlen, hogy a teljes kötelező alapfokú oktatási rendszer egyetlen tömböt alkosson, amely nem ad lehetőséget az oktatási folyamatban olyan kihagyásokra, amelyek a leánytanulók iskolából való kimaradásához vezethetnek, különösen a vidéki területeken; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy biztosítsák a lányok részvételét a kötelező alapfokú oktatásban és megakadályozzák, hogy korai házasságba kényszerítve megfosszák őket a tanulási lehetőségektől, elengedhetetlen, hogy a teljes kötelező alapfokú oktatási rendszer egyetlen tömböt alkosson, amely nem ad lehetőséget az oktatási folyamatban olyan kihagyásokra, amelyek a leánytanulók iskolából való kimaradásához vezethetnek, különösen a vidéki területeken;

A munkaerő-piaci részvétel

| 36. | hangsúlyozza, hogy Törökországban igen alacsony a nők munkaerő-piaci részvétele, sőt jóval elmarad az EU 2020 stratégiában felvázolt kilátásokhoz társuló céloktól, és felszólítja a török kormányt, hogy a nők nagyobb munkaerő-piaci részvételének biztosítása érdekében dolgozzon ki nemzeti cselekvési tervet; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy Törökországban igen alacsony a nők munkaerő-piaci részvétele, sőt jóval elmarad az EU 2020 stratégiában felvázolt kilátásokhoz társuló céloktól, és felszólítja a török kormányt, hogy a nők nagyobb munkaerő-piaci részvételének biztosítása érdekében dolgozzon ki nemzeti cselekvési tervet;

| 37. | kéri, hogy tegyenek további lépéseket az „aktív munkaerő-piaci intézkedések” program keretében, amelynek célja a nők és fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség csökkentése; felszólítja a török kormányt, hogy fordítson nagyobb összeget a költségvetéséből a munkanélküli nők foglalkoztatására; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy tegyenek további lépéseket az „aktív munkaerő-piaci intézkedések” program keretében, amelynek célja a nők és fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség csökkentése; felszólítja a török kormányt, hogy fordítson nagyobb összeget a költségvetéséből a munkanélküli nők foglalkoztatására;

| 38. | felszólítja a török kormányt, hogy az uniós forrásokat a lehető leghatékonyabban fordítsa a Törökországban megvalósuló projektekre; felhívja a Bizottságot, hogy a kiadások hatékonyságának ellenőrzésekor kellő körültekintéssel járjon el; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a török kormányt, hogy az uniós forrásokat a lehető leghatékonyabban fordítsa a Törökországban megvalósuló projektekre; felhívja a Bizottságot, hogy a kiadások hatékonyságának ellenőrzésekor kellő körültekintéssel járjon el;

| 39. | sürgeti a nők foglalkoztatásának növeléséről és az esélyegyenlőség megteremtéséről szóló 2010/14. számú miniszterelnöki körlevél végrehajtását; ezzel kapcsolatban utal az Európai Unió arra irányuló stratégiáira és intézkedéseire, hogy elérjék a vezető beosztásokban a nők kiegyensúlyozott és igazságos képviseletét; |
| --- | --- |

39.

sürgeti a nők foglalkoztatásának növeléséről és az esélyegyenlőség megteremtéséről szóló 2010/14. számú miniszterelnöki körlevél végrehajtását; ezzel kapcsolatban utal az Európai Unió arra irányuló stratégiáira és intézkedéseire, hogy elérjék a vezető beosztásokban a nők kiegyensúlyozott és igazságos képviseletét;

| 40. | felkéri a török kormányt, hogy ösztönözze a nők aktív munkaerő-piaci részvételét olyan intézkedések előmozdítása révén, amelyek többek között jobb munkakörülményeket, egyenlő munkáért járó egyenlő díjazást, egész életen át tartó tanulást, rugalmas munkaidő-beosztást biztosítanak, valamint a családi élet és a munka méltányos összeegyeztetését; |
| --- | --- |

40.

felkéri a török kormányt, hogy ösztönözze a nők aktív munkaerő-piaci részvételét olyan intézkedések előmozdítása révén, amelyek többek között jobb munkakörülményeket, egyenlő munkáért járó egyenlő díjazást, egész életen át tartó tanulást, rugalmas munkaidő-beosztást biztosítanak, valamint a családi élet és a munka méltányos összeegyeztetését;

| 41. | megjegyzi, hogy miközben Törökország a közelmúltban javította a szülési szabadságra vonatkozó jogszabályát (tizenkét hétről tizenhatra emelve a szabadság időtartamát), apasági szabadság csak köztisztviselőknek jár, más munkavállalóknak nem, illetve hogy a szülői szabadság széles körben hatályos rendszere elengedhetetlen eszköz egyrészt annak biztosításához, hogy a szülők megosztják a gyermekek gondozásához fűződő jogokat és feladatokat, másrészt pedig a nemek közötti munkaerő-piaci egyenlőtlenségek csökkentéséhez; felszólítja a török kormányt, hogy vezessen be fizetett szülői szabadságot minden munkavállaló számára, amely lehetővé teszi, hogy az apák is azonos felelősséget vállaljanak a gyermekek gondozása terén; |
| --- | --- |

41.

megjegyzi, hogy miközben Törökország a közelmúltban javította a szülési szabadságra vonatkozó jogszabályát (tizenkét hétről tizenhatra emelve a szabadság időtartamát), apasági szabadság csak köztisztviselőknek jár, más munkavállalóknak nem, illetve hogy a szülői szabadság széles körben hatályos rendszere elengedhetetlen eszköz egyrészt annak biztosításához, hogy a szülők megosztják a gyermekek gondozásához fűződő jogokat és feladatokat, másrészt pedig a nemek közötti munkaerő-piaci egyenlőtlenségek csökkentéséhez; felszólítja a török kormányt, hogy vezessen be fizetett szülői szabadságot minden munkavállaló számára, amely lehetővé teszi, hogy az apák is azonos felelősséget vállaljanak a gyermekek gondozása terén;

| 42. | arra ösztönzi a nőket, hogy indítsanak saját vállalkozást a kisvállalkozói hitelprogramhoz hasonló hitelrendszerek keretében elérhető források felhasználásával, és vegyék igénybe a KOSGEB képzési programjait; |
| --- | --- |

42.

arra ösztönzi a nőket, hogy indítsanak saját vállalkozást a kisvállalkozói hitelprogramhoz hasonló hitelrendszerek keretében elérhető források felhasználásával, és vegyék igénybe a KOSGEB képzési programjait;

| 43. | hangsúlyozza, hogy fontos felvenni a harcot a munkahelyi hátrányos megkülönböztetés minden formája ellen, ideértve a nemi alapú megkülönböztetést is a munkaerő-felvétel, az előléptetés és javadalmazás terén; ismét kéri a török kormányt, hogy gyűjtsön releváns és pontos statisztikai adatokat; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy fontos felvenni a harcot a munkahelyi hátrányos megkülönböztetés minden formája ellen, ideértve a nemi alapú megkülönböztetést is a munkaerő-felvétel, az előléptetés és javadalmazás terén; ismét kéri a török kormányt, hogy gyűjtsön releváns és pontos statisztikai adatokat;

| 44. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy külön képzési tanfolyamokat, finanszírozást és technikai segítségnyújtást biztosítsanak a szellemi munkát végző nők és a női vállalkozók részére, ily módon esélyegyenlőséget garantálva számukra a munkaerőpiacra való belépés terén; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy külön képzési tanfolyamokat, finanszírozást és technikai segítségnyújtást biztosítsanak a szellemi munkát végző nők és a női vállalkozók részére, ily módon esélyegyenlőséget garantálva számukra a munkaerőpiacra való belépés terén;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a vonatkozó jogszabályban a szülési szabadságra való jogosultság tizenkét hétről tizenhat hétre történő közelmúltbeli növelését a javadalmazás növelésének kell követnie, annak hatékonyabb biztosítása érdekében, hogy a családok és nők nem szenvednek anyagi hátrányt a gyermekvállalás miatt; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a vonatkozó jogszabályban a szülési szabadságra való jogosultság tizenkét hétről tizenhat hétre történő közelmúltbeli növelését a javadalmazás növelésének kell követnie, annak hatékonyabb biztosítása érdekében, hogy a családok és nők nem szenvednek anyagi hátrányt a gyermekvállalás miatt;

| 46. | sürgeti a török kormányt, hogy a nők foglalkoztatásának növelése érdekében biztosítson pénzügyi forrásokat a megfizethető, széles tömegek által elérhető gyermekgondozási, idősgondozási és a fogyatékossággal élők gondozását ellátó szolgálatokhoz; |
| --- | --- |

46.

sürgeti a török kormányt, hogy a nők foglalkoztatásának növelése érdekében biztosítson pénzügyi forrásokat a megfizethető, széles tömegek által elérhető gyermekgondozási, idősgondozási és a fogyatékossággal élők gondozását ellátó szolgálatokhoz;

| 47. | észleli a nőknek a szakszervezetekben, különösen pedig azok irányító testületében való alacsony részvételét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nők nagyobb részvételi arányának érdekében hozzáférhetőbbé kell tenni a szakszervezeti tevékenységeket; |
| --- | --- |

47.

észleli a nőknek a szakszervezetekben, különösen pedig azok irányító testületében való alacsony részvételét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nők nagyobb részvételi arányának érdekében hozzáférhetőbbé kell tenni a szakszervezeti tevékenységeket;

| 48. | kiemeli azt a tényt, hogy a nők gyakran rossz körülmények között dolgoznak, családi vállalkozásokban be nem jelentett és nem fizetett munkavállalóként, ily módon pedig áldozattá és kizsákmányoltakká válnak; felszólítja a török kormányt, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést az feketegazdaság felszámolására; |
| --- | --- |

48.

kiemeli azt a tényt, hogy a nők gyakran rossz körülmények között dolgoznak, családi vállalkozásokban be nem jelentett és nem fizetett munkavállalóként, ily módon pedig áldozattá és kizsákmányoltakká válnak; felszólítja a török kormányt, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést az feketegazdaság felszámolására;

Politikai részvétel

| 49. | üdvözli a török parlament női képviselői számának növekedését, amely a 2007. évi választások utáni 9,1 %-ról a 2011. évi választások után 14,3 %-ra emelkedett; megállapítja azonban, hogy ez az arány még mindig alacsony, és a nőknek a jelöltlistákon való méltányos részvételi arányát biztosító kötelező kvótarendszer életbeléptetése érdekében felhív a politikai pártokról és a választásokról szóló új törvény megalkotására; aggasztónak találja, hogy a török nők általában véve korlátozott számban képviseltetik magukat a politikai életben, a közigazgatási szféra vezetői posztjain és a politikai pártokban; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a török parlament női képviselői számának növekedését, amely a 2007. évi választások utáni 9,1 %-ról a 2011. évi választások után 14,3 %-ra emelkedett; megállapítja azonban, hogy ez az arány még mindig alacsony, és a nőknek a jelöltlistákon való méltányos részvételi arányát biztosító kötelező kvótarendszer életbeléptetése érdekében felhív a politikai pártokról és a választásokról szóló új törvény megalkotására; aggasztónak találja, hogy a török nők általában véve korlátozott számban képviseltetik magukat a politikai életben, a közigazgatási szféra vezetői posztjain és a politikai pártokban;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a török kormánynak és a politikai pártonakk felül kell vizsgálnia a hatályos választási törvényt a férfiak és nők egyenlő és demokratikus politikai részvétele céljából, ideértve a nők nemi szempontból kiegyensúlyozottabb képviseletét a választási jelöltlistákon is; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a török kormánynak és a politikai pártonakk felül kell vizsgálnia a hatályos választási törvényt a férfiak és nők egyenlő és demokratikus politikai részvétele céljából, ideértve a nők nemi szempontból kiegyensúlyozottabb képviseletét a választási jelöltlistákon is;

| 51. | minden török politikai pártot arra bátorít, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan olyan átfogó stratégiát és belső szabályokat fogadjon el, amelyek minden szinten garantálják a nők jelenlétét; |
| --- | --- |

51.

minden török politikai pártot arra bátorít, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan olyan átfogó stratégiát és belső szabályokat fogadjon el, amelyek minden szinten garantálják a nők jelenlétét;

| 52. | aggasztja a nők meglehetősen alacsony helyi szintű politikai részvétele, és minden politikai pártot arra kér, hogy gondoskodjon róla, hogy ez a helyzet megváltozzon a 2014. évi helyhatósági választásokon; tekintettel arra, hogy a török települések csupán 1 %-a rendelkezik női polgármesterrel, és ebből adódóan arra, hogy ösztönözni kell a nők politikai szerepvállalását – nem utolsósorban helyi szinten –, kvótarendszer bevezetését kéri a választási listákon indított női jelöltekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

52.

aggasztja a nők meglehetősen alacsony helyi szintű politikai részvétele, és minden politikai pártot arra kér, hogy gondoskodjon róla, hogy ez a helyzet megváltozzon a 2014. évi helyhatósági választásokon; tekintettel arra, hogy a török települések csupán 1 %-a rendelkezik női polgármesterrel, és ebből adódóan arra, hogy ösztönözni kell a nők politikai szerepvállalását – nem utolsósorban helyi szinten –, kvótarendszer bevezetését kéri a választási listákon indított női jelöltekre vonatkozóan;

Kilátások 2020-ig

| 53. | felkéri Törökországot – mint tagjelölt országot –, hogy támogassa az EU 2020 stratégia céljait, és tegye lehetővé a nők számára az aktívabb munkaerő-piaci részvételt; |
| --- | --- |

53.

felkéri Törökországot – mint tagjelölt országot –, hogy támogassa az EU 2020 stratégia céljait, és tegye lehetővé a nők számára az aktívabb munkaerő-piaci részvételt;

| 54. | felhívja a Bizottságot, hogy helyezze a nők jogainak kérdését a Törökországgal folytatott tárgyalások középpontjába; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Törökország teljesítse az uniós vívmányokból, valamint az EU és az EJEB (Emberi Jogok Európai Bírósága) vonatkozó határozataiból eredő jogi és politikai kötelezettségeit, hogy elősegítse a csatlakozási tárgyalások igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról szóló 23. fejezetének megnyitását, a nők emberi jogaival kapcsolatosan e fejezet keretében végrehajtott törökországi reformok támogatása érdekében; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot, hogy helyezze a nők jogainak kérdését a Törökországgal folytatott tárgyalások középpontjába; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Törökország teljesítse az uniós vívmányokból, valamint az EU és az EJEB (Emberi Jogok Európai Bírósága) vonatkozó határozataiból eredő jogi és politikai kötelezettségeit, hogy elősegítse a csatlakozási tárgyalások igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról szóló 23. fejezetének megnyitását, a nők emberi jogaival kapcsolatosan e fejezet keretében végrehajtott törökországi reformok támogatása érdekében;

| 55. | felszólítja Törökországot, hogy teljesítse az EK és Törökország közötti társulási megállapodásból, valamint annak kiegészítő jegyzőkönyvéből – amelyet Törökország immáron hatodik éve nem hajt végre – eredő valamennyi kötelezettségét, hogy ezáltal tanúbizonyságot tegyen arra irányuló valódi elkötelezettségéről, hogy olyan teljes értékű pluralista demokráciává váljon, amelynek alappillére a férfiak és nők emberi jogainak és alapvető szabadságainak tiszteletben tartása és védelme; |
| --- | --- |

55.

felszólítja Törökországot, hogy teljesítse az EK és Törökország közötti társulási megállapodásból, valamint annak kiegészítő jegyzőkönyvéből – amelyet Törökország immáron hatodik éve nem hajt végre – eredő valamennyi kötelezettségét, hogy ezáltal tanúbizonyságot tegyen arra irányuló valódi elkötelezettségéről, hogy olyan teljes értékű pluralista demokráciává váljon, amelynek alappillére a férfiak és nők emberi jogainak és alapvető szabadságainak tiszteletben tartása és védelme;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a csatlakozási tárgyalások szociálpolitikáról és foglalkoztatásról szóló 19. fejezetének megnyitásához – amelynek igen nagy szerepe van a nők szociális és gazdasági helyzetének javításában és munkaerő-piaci jelenlétének növelésében – az az egyik nyitókritérium, hogy Törökország készítsen cselekvési tervet a 19. fejezet által lefedett terület vívmányainak végrehajtásáról, többek között a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elfogadásáról; javasolja, hogy a nők helyzetével foglalkozó főigazgatóság kapcsolódjon be a folyamatba; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a csatlakozási tárgyalások szociálpolitikáról és foglalkoztatásról szóló 19. fejezetének megnyitásához – amelynek igen nagy szerepe van a nők szociális és gazdasági helyzetének javításában és munkaerő-piaci jelenlétének növelésében – az az egyik nyitókritérium, hogy Törökország készítsen cselekvési tervet a 19. fejezet által lefedett terület vívmányainak végrehajtásáról, többek között a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elfogadásáról; javasolja, hogy a nők helyzetével foglalkozó főigazgatóság kapcsolódjon be a folyamatba;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság által bevezetett, a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalásokat kiegészítő pozitív menetrendet vezető fórumként ki kell aknázni a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek az előmozdítása érdekében Törökorszában; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a pozitív menetrend valamennyi munkacsoportjában a nemek közötti egyenlőség érvényesítését; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság által bevezetett, a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalásokat kiegészítő pozitív menetrendet vezető fórumként ki kell aknázni a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek az előmozdítása érdekében Törökorszában; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a pozitív menetrend valamennyi munkacsoportjában a nemek közötti egyenlőség érvényesítését;

| 58. | nyomatékosítja, hogy fontos a nőknek a társadalmi struktúrában betöltött szerepével kapcsolatos megszilárdult értékek átértékelése, és hangsúlyozza, hogy végső soron szemléletbeli változásra van szükség ahhoz, hogy a jogi keret valósággá váljon; |
| --- | --- |

58.

nyomatékosítja, hogy fontos a nőknek a társadalmi struktúrában betöltött szerepével kapcsolatos megszilárdult értékek átértékelése, és hangsúlyozza, hogy végső soron szemléletbeli változásra van szükség ahhoz, hogy a jogi keret valósággá váljon;

| 59. | felszólít figyelemfelkeltő kampányok szervezésére, amelyek a társadalom teljes egészét célozzák, és a nők jogaira és a nemek közötti egyenlőségre, a nemi alapú erőszak megelőzésére, a becsületgyilkosságok elítélésére és a médiában megjelenő nemi alapú elfogultságra összpontosítanak; |
| --- | --- |

59.

felszólít figyelemfelkeltő kampányok szervezésére, amelyek a társadalom teljes egészét célozzák, és a nők jogaira és a nemek közötti egyenlőségre, a nemi alapú erőszak megelőzésére, a becsületgyilkosságok elítélésére és a médiában megjelenő nemi alapú elfogultságra összpontosítanak;

| 60. | kéri a szociális partnerek aktív közreműködését a nők jogainak és szerepének előmozdításában a vállalkozásokban, a társadalomban és a politikai életben, valamint abban, hogy a nőket is bevonják az ipar két oldalát képviselő felek között folytatott párbeszédbe; |
| --- | --- |

60.

kéri a szociális partnerek aktív közreműködését a nők jogainak és szerepének előmozdításában a vállalkozásokban, a társadalomban és a politikai életben, valamint abban, hogy a nőket is bevonják az ipar két oldalát képviselő felek között folytatott párbeszédbe;

| 61. | felszólítja a török kormányt, hogy az oktatás minden szintjén vezesse be a tantervbe kötelező tantárgyként a nemek közötti egyenlőséget és toleranciát; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a török kormányt, hogy az oktatás minden szintjén vezesse be a tantervbe kötelező tantárgyként a nemek közötti egyenlőséget és toleranciát;

| 62. | javasolja egy olyan országos projekt létrehozását, amely női és férfi példaképeket és fiatal lányokat és fiúkat hoz össze a Törökország jövőjéről folytatott vitára, így a különböző korosztályba tartozó és eltérő politikai nézeteket valló nők és férfiak együtt dolgozhatnak egy olyan stratégia kialakításán, amellyel a társadalom patriarchális struktúrája sikeresen átalakítható olyan társadalmi szerkezetté, amelyben a nők méltányosan és társadalmilag elfogadott módon vehetnek részt a politikai, gazdasági és társadalmi életben; |
| --- | --- |

62.

javasolja egy olyan országos projekt létrehozását, amely női és férfi példaképeket és fiatal lányokat és fiúkat hoz össze a Törökország jövőjéről folytatott vitára, így a különböző korosztályba tartozó és eltérő politikai nézeteket valló nők és férfiak együtt dolgozhatnak egy olyan stratégia kialakításán, amellyel a társadalom patriarchális struktúrája sikeresen átalakítható olyan társadalmi szerkezetté, amelyben a nők méltányosan és társadalmilag elfogadott módon vehetnek részt a politikai, gazdasági és társadalmi életben;

| 63. | elismeri, hogy a szemléletbeli változásra soha nem kerülhet sor a férfiak közreműködése és bevonása nélkül, és ezért felszólítja a török kormányt, hogy kezdeményezzen nyilvános vitákat a török társadalom minden szegmensének női és férfi képviselői közötti eszmecsere érdekében, ami eszközként szolgálhat a nemi alapú erőszak okainak kezelésére és végül a nemek közötti valódi egyenlőség elérésére; |
| --- | --- |

63.

elismeri, hogy a szemléletbeli változásra soha nem kerülhet sor a férfiak közreműködése és bevonása nélkül, és ezért felszólítja a török kormányt, hogy kezdeményezzen nyilvános vitákat a török társadalom minden szegmensének női és férfi képviselői közötti eszmecsere érdekében, ami eszközként szolgálhat a nemi alapú erőszak okainak kezelésére és végül a nemek közötti valódi egyenlőség elérésére;

| 64. | úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a nők érdekérvényesítő képességének növelésére Törökország kevésbé fejlett térségeiben; üdvözli ezért a török kormány projektjeit, mint például azt, hogy szakképzést nyújtanak a CATOM-ok (többcélú társadalmi központok) keretében Törökország délkeleti részében, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy több olyan kezdeményezésre van szükség, amelyek tiszteletben tartják és előmozdítják minden nő jogait, mindenekelőtt a vidéki térségek női lakosságának, valamint a munkanélküli és a szegénységben élő nők társadalmi integrációjára és szerepvállalásának növelésére összpontosítva; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a nők érdekérvényesítő képességének növelésére Törökország kevésbé fejlett térségeiben; üdvözli ezért a török kormány projektjeit, mint például azt, hogy szakképzést nyújtanak a CATOM-ok (többcélú társadalmi központok) keretében Törökország délkeleti részében, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy több olyan kezdeményezésre van szükség, amelyek tiszteletben tartják és előmozdítják minden nő jogait, mindenekelőtt a vidéki térségek női lakosságának, valamint a munkanélküli és a szegénységben élő nők társadalmi integrációjára és szerepvállalásának növelésére összpontosítva;

| 65. | úgy véli, hogy amennyiben Törökország modellként kíván szolgálni az arab tavasz országai számára, elszántan kell folytatnia reformjait és gondoskodnia kell a megszavazott jogszabályok végrehajtásáról; emlékeztet, hogy Törökországnak látható és konkrét eredményeket kell elérnie az egyenlőséghez és a nők jogainak tiszteletben tartásához fűződő elvek érvényesítése terén; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy amennyiben Törökország modellként kíván szolgálni az arab tavasz országai számára, elszántan kell folytatnia reformjait és gondoskodnia kell a megszavazott jogszabályok végrehajtásáról; emlékeztet, hogy Törökországnak látható és konkrét eredményeket kell elérnie az egyenlőséghez és a nők jogainak tiszteletben tartásához fűződő elvek érvényesítése terén;

| 66. | hangsúlyozza, hogy a média központi szerepet játszik a nők jogainak megerősítésében, és szorgalmazza, hogy a nemek közötti egyenlőség témája kerüljön bele a médiaszervezetek továbbképzési programjaiba; rámutat annak fontosságára, hogy a nőkről a médiában olyan képet közvetítsenek, amely kerüli a nemi sztereotípiákat; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy a média központi szerepet játszik a nők jogainak megerősítésében, és szorgalmazza, hogy a nemek közötti egyenlőség témája kerüljön bele a médiaszervezetek továbbképzési programjaiba; rámutat annak fontosságára, hogy a nőkről a médiában olyan képet közvetítsenek, amely kerüli a nemi sztereotípiákat;

| 67. | hangsúlyozza a nemi szempontú költségvetés-tervezés jelentőségét, mivel egyik reform sem hajtható végre megfelelő források nélkül; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza a nemi szempontú költségvetés-tervezés jelentőségét, mivel egyik reform sem hajtható végre megfelelő források nélkül;

| 68. | felhívja Törökországot, hogy fokozza az átfogó reformokra irányuló erőfeszítéseit, saját korszerűsítése érdekében teljesítse a koppenhágai kritériumokat, valamint alakítson ki egy olyan légkört, amelyet mind a 27 uniós tagállam viszonylatában a kölcsönös megértés és tisztelet jellemez, ezáltal lehetővé téve a nemek közötti egyenlőség terén legjobban bevált gyakorlatok minden féllel megvalósuló cseréjét, ami a törökországi nők javát szolgálja; |
| --- | --- |

68.

felhívja Törökországot, hogy fokozza az átfogó reformokra irányuló erőfeszítéseit, saját korszerűsítése érdekében teljesítse a koppenhágai kritériumokat, valamint alakítson ki egy olyan légkört, amelyet mind a 27 uniós tagállam viszonylatában a kölcsönös megértés és tisztelet jellemez, ezáltal lehetővé téve a nemek közötti egyenlőség terén legjobban bevált gyakorlatok minden féllel megvalósuló cseréjét, ami a törökországi nők javát szolgálja;

*

* *

| 69. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az Európa Tanács főtitkárának, az ENSZ nőjogi és esélyegyenlőségi ügynökségének (UN Women), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet főigazgatójának, valamint Törökország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

69.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az Európa Tanács főtitkárának, az ENSZ nőjogi és esélyegyenlőségi ügynökségének (UN Women), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet főigazgatójának, valamint Törökország kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 157 E., 2006.7.6., 385. o.

(2)  HL C 287 E., 2007.11.29., 174. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0090.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0116.

---

2012. május 23., szerda

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/33

---

2012. május 23., szerdaAz EU és Kína közötti kiegyenlítetlen kereskedelem

P7_TA(2012)0218

Az Európai Parlament 2012. május 23-i állásfoglalása – Az EU és Kína: kiegyenlítetlen kereskedelem? (2010/2301(INI))

2013/C 264 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153., 191., 207. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153., 191., 207. és 218. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29., 31. és 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29., 31. és 32. cikkére,

| — | tekintettel a Kínai Népköztársaság WTO-hoz való csatlakozásáról szóló 2001. november 23-i jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínai Népköztársaság WTO-hoz való csatlakozásáról szóló 2001. november 23-i jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Kínával ápolt kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (1), illetve a Külső Politikák Igazgatósága által ugyanebben a témában készített 2011. júliusi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínával ápolt kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (1), illetve a Külső Politikák Igazgatósága által ugyanebben a témában készített 2011. júliusi jelentésre,

| — | tekintettel a 2010. október 6-án Brüsszelben tartott 13. EU–Kína csúcstalálkozón kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. október 6-án Brüsszelben tartott 13. EU–Kína csúcstalálkozón kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – a kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612) és az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – a kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612) és az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai vállalkozások piacra jutásának elősegítésére vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2008. február 19-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai vállalkozások piacra jutásának elősegítésére vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2008. február 19-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre és a „Globális Európa: Az Európai Unió kereskedelmi védelmi eszközei a változó világgazdaságban” című 2006. december 6-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre és a „Globális Európa: Az Európai Unió kereskedelmi védelmi eszközei a változó világgazdaságban” című 2006. december 6-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel a szellemitulajdon-jogok egységes piacáról szóló 2011. május 24-i bizottsági közleményre (COM(2011)0285), a szellemitulajdon-jogok európai vámhatóságok általi érvényesítéséről szóló 2011. július 14-i bizottsági jelentésre, valamint a hamisítás által a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásokról szóló 2008. december 18-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemitulajdon-jogok egységes piacáról szóló 2011. május 24-i bizottsági közleményre (COM(2011)0285), a szellemitulajdon-jogok európai vámhatóságok általi érvényesítéséről szóló 2011. július 14-i bizottsági jelentésre, valamint a hamisítás által a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásokról szóló 2008. december 18-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a különféle nyersanyagokra vonatkozó kínai exportintézkedésekről szóló 2011. július 5-i WTO-jelentésre és a hatékony európai nyersanyag-stratégiáról szóló 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a különféle nyersanyagokra vonatkozó kínai exportintézkedésekről szóló 2011. július 5-i WTO-jelentésre és a hatékony európai nyersanyag-stratégiáról szóló 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a jövőbeni nemzetközi európai befektetési politikáról szóló 2011. április 6-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeni nemzetközi európai befektetési politikáról szóló 2011. április 6-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról” (7), „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” (8), valamint a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozással kapcsolatos követelmények összefüggésében” (9) című 2010. november 25-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról” (7), „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” (8), valamint a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozással kapcsolatos követelmények összefüggésében” (9) című 2010. november 25-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet reformjáról szóló 2008. április 24-i állásfoglalására (10), valamint a dohai fejlesztési menetrendről szóló tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet reformjáról szóló 2008. április 24-i állásfoglalására (10), valamint a dohai fejlesztési menetrendről szóló tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az „EU–Kína: Szorosabb partnerség, növekvő felelősség” című közleményére (COM(2006)0631), valamint az azt kísérő „Verseny és partnerség: az EU és Kína közötti kereskedelemről és befektetésekről” szóló szakpolitikai dokumentumra (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az „EU–Kína: Szorosabb partnerség, növekvő felelősség” című közleményére (COM(2006)0631), valamint az azt kísérő „Verseny és partnerség: az EU és Kína közötti kereskedelemről és befektetésekről” szóló szakpolitikai dokumentumra (COM(2006)0632),

| — | tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a 2011. október 23-i Európai Tanács következtetéseire és a G20-csúcstalálkozó 2011. november 4-i, „Közös jövőnk építése a mindannyiunk javára szolgáló kollektív fellépésünk megerősítése révén” című cannes-i zárónyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. október 23-i Európai Tanács következtetéseire és a G20-csúcstalálkozó 2011. november 4-i, „Közös jövőnk építése a mindannyiunk javára szolgáló kollektív fellépésünk megerősítése révén” című cannes-i zárónyilatkozatára,

| — | tekintettel a kínai kormánynak a Kína és Afrika közötti gazdasági és társadalmi együttműködésről szóló, 2010. december 23-i fehér könyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínai kormánynak a Kína és Afrika közötti gazdasági és társadalmi együttműködésről szóló, 2010. december 23-i fehér könyvére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0141/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0141/2012),

| A. | mivel Kína 2001-ben lépett be a WTO-ba, és ezt követően vált a világ legnagyobb exportőrévé (a teljes 2010-es export 10,36 %-ával) és második legfontosabb gazdasági hatalmává; |
| --- | --- |

A.

mivel Kína 2001-ben lépett be a WTO-ba, és ezt követően vált a világ legnagyobb exportőrévé (a teljes 2010-es export 10,36 %-ával) és második legfontosabb gazdasági hatalmává;

| B. | mivel a 2009 és 2010 között 39,5 %-kal növekvő kínai export elsődleges felvevője az EU, és Kína az EU második legnagyobb kereskedelmi partnere; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2009 és 2010 között 39,5 %-kal növekvő kínai export elsődleges felvevője az EU, és Kína az EU második legnagyobb kereskedelmi partnere;

| C. | mivel az EU Kína legnagyobb importforrásának szerepében Japán helyébe lépett; mivel az egyre növekvő kínai behozatal kulcsfontosságú a Németországhoz hasonló, exportorientált uniós tagállamok közelmúltbeli gazdasági teljesítménye vonatkozásában; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU Kína legnagyobb importforrásának szerepében Japán helyébe lépett; mivel az egyre növekvő kínai behozatal kulcsfontosságú a Németországhoz hasonló, exportorientált uniós tagállamok közelmúltbeli gazdasági teljesítménye vonatkozásában;

| D. | mivel gazdaságának fokozott fejlődése, valamint az ország WTO-hoz való csatlakozása nem csupán jelentős hasznot jelent, hanem nagyobb felelősséget is ró Kínára abban a tekintetben, hogy a gazdasági világrendben teljes körű és pozitív szerepet töltsön be, különösen a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a Világbank-csoport keretében; |
| --- | --- |

D.

mivel gazdaságának fokozott fejlődése, valamint az ország WTO-hoz való csatlakozása nem csupán jelentős hasznot jelent, hanem nagyobb felelősséget is ró Kínára abban a tekintetben, hogy a gazdasági világrendben teljes körű és pozitív szerepet töltsön be, különösen a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a Világbank-csoport keretében;

| E. | mivel az EU és Kína közötti együttműködési megállapodás 1985-ös aláírása óta a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok jelentős fejlődésen mentek keresztül, ezért a megállapodást feltétlenül hozzá kell igazítani az új gazdasági helyzethez; mivel az Európai Bizottság 2006-ban elfogadta a Kínára vonatkozó, átfogó politikai stratégiáját, e stratégia keretében pedig 2007 januárjában megkezdődtek a jelenleg is zajló tárgyalások a partnerségi és együttműködési megállapodásról azzal a céllal, hogy tovább javuljanak az EU és Kína közötti kapcsolatok a kereskedelem és a befektetések terén; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU és Kína közötti együttműködési megállapodás 1985-ös aláírása óta a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok jelentős fejlődésen mentek keresztül, ezért a megállapodást feltétlenül hozzá kell igazítani az új gazdasági helyzethez; mivel az Európai Bizottság 2006-ban elfogadta a Kínára vonatkozó, átfogó politikai stratégiáját, e stratégia keretében pedig 2007 januárjában megkezdődtek a jelenleg is zajló tárgyalások a partnerségi és együttműködési megállapodásról azzal a céllal, hogy tovább javuljanak az EU és Kína közötti kapcsolatok a kereskedelem és a befektetések terén;

| F. | mivel az EU és Kína közötti kereskedelem az elmúlt három évtizedben gyorsan és folyamatosan nőtt, 2010-ben 395 milliárd euróval érve el a tetőpontot, és mivel a kétoldalú kereskedelem egyensúlya 1997 óta Kína javára tolódott el, és a kereskedelmi deficit a 2000. évi 49 milliárd euróról 2010-re 168,8 milliárdra nőtt; miközben a kínai export csupán igen csekély hozzáadott értékkel rendelkezik abban az esetben, ha az EU-ból és máshonnan importált alkatrészek értékét is beszámítják; mivel az összeszerelési tevékenységekből eredő exportkereskedelem csaknem 85 %-át Kínában letelepedett külföldi társaságok végzik; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU és Kína közötti kereskedelem az elmúlt három évtizedben gyorsan és folyamatosan nőtt, 2010-ben 395 milliárd euróval érve el a tetőpontot, és mivel a kétoldalú kereskedelem egyensúlya 1997 óta Kína javára tolódott el, és a kereskedelmi deficit a 2000. évi 49 milliárd euróról 2010-re 168,8 milliárdra nőtt; miközben a kínai export csupán igen csekély hozzáadott értékkel rendelkezik abban az esetben, ha az EU-ból és máshonnan importált alkatrészek értékét is beszámítják; mivel az összeszerelési tevékenységekből eredő exportkereskedelem csaknem 85 %-át Kínában letelepedett külföldi társaságok végzik;

| G. | mivel 2010-ben az EU által Kínában eszközölt külföldi befektetések 4,9 milliárd EUR-t, az ugyanebben az évben Kína által az EU-ban eszközölt külföldi befektetések pedig 0,9 milliárd EUR-t tettek ki; |
| --- | --- |

G.

mivel 2010-ben az EU által Kínában eszközölt külföldi befektetések 4,9 milliárd EUR-t, az ugyanebben az évben Kína által az EU-ban eszközölt külföldi befektetések pedig 0,9 milliárd EUR-t tettek ki;

| H. | mivel a Kínában és az EU-ban jellemző eltérő társadalmi, gazdasági és demokratikus modellek, illetve demográfiai tényezőik és természeti erőforrásaik jelentős szerepet játszanak a két régió közötti kereskedelmi egyensúlyhiány kialakulásában; |
| --- | --- |

H.

mivel a Kínában és az EU-ban jellemző eltérő társadalmi, gazdasági és demokratikus modellek, illetve demográfiai tényezőik és természeti erőforrásaik jelentős szerepet játszanak a két régió közötti kereskedelmi egyensúlyhiány kialakulásában;

| I. | mivel a Kína jelentette kihívás nem annyira kereskedelmi, mint inkább ipari jellegű, és mivel arra kötelezi Európát, hogy európai szinten kidolgozott, célra törő iparpolitikát hajtson végre, lévén, hogy a tisztán nemzeti megközelítések nem teszik lehetővé a Kínával kapcsolatos, egységes közösségi megközelítést; |
| --- | --- |

I.

mivel a Kína jelentette kihívás nem annyira kereskedelmi, mint inkább ipari jellegű, és mivel arra kötelezi Európát, hogy európai szinten kidolgozott, célra törő iparpolitikát hajtson végre, lévén, hogy a tisztán nemzeti megközelítések nem teszik lehetővé a Kínával kapcsolatos, egységes közösségi megközelítést;

| J. | mivel számos fogyasztási cikk gyártásának Kínába történő áthelyezése miatt az Európai Unióban sok munkahely szűnt meg; mivel ezt az áthelyezést drasztikus árcsökkenések kísérték, amelyek számos ilyen fogyasztási cikket megfizethetővé tettek az alacsony jövedelemmel rendelkező uniós háztartások számára, ami hozzájárult a viszonylag alacsony inflációhoz; |
| --- | --- |

J.

mivel számos fogyasztási cikk gyártásának Kínába történő áthelyezése miatt az Európai Unióban sok munkahely szűnt meg; mivel ezt az áthelyezést drasztikus árcsökkenések kísérték, amelyek számos ilyen fogyasztási cikket megfizethetővé tettek az alacsony jövedelemmel rendelkező uniós háztartások számára, ami hozzájárult a viszonylag alacsony inflációhoz;

| K. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete durbani éghajlat-változási konferenciájának résztvevői nem értek el kötelező erejű megállapodást, és mivel az egyes országok által az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentésére vonatkozóan tett kötelezettségvállalások nem elégségesek, mivel a XXI. században sürgősen két fokra kell korlátozni a hőmérsékletnövekedést abban az esetben, ha be akarjuk tartani az éghajlatváltozással kapcsolatos menetrendet; |
| --- | --- |

K.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete durbani éghajlat-változási konferenciájának résztvevői nem értek el kötelező erejű megállapodást, és mivel az egyes országok által az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentésére vonatkozóan tett kötelezettségvállalások nem elégségesek, mivel a XXI. században sürgősen két fokra kell korlátozni a hőmérsékletnövekedést abban az esetben, ha be akarjuk tartani az éghajlatváltozással kapcsolatos menetrendet;

| L. | mivel a becslések szerint az európai gazdasági növekedés sokkal gyengébb a kínainál, amely 2012-ben várhatóan eléri a 9 %-ot; |
| --- | --- |

L.

mivel a becslések szerint az európai gazdasági növekedés sokkal gyengébb a kínainál, amely 2012-ben várhatóan eléri a 9 %-ot;

| M. | mivel az európai gazdaságokat érintő belső gazdasági egyensúlyhiány a kínai gazdaságban is fokozódik, nem utolsósorban az ingatlanszektorban, ahogyan azt a közelmúltban kialakult ingatlanbuborék is mutatja; |
| --- | --- |

M.

mivel az európai gazdaságokat érintő belső gazdasági egyensúlyhiány a kínai gazdaságban is fokozódik, nem utolsósorban az ingatlanszektorban, ahogyan azt a közelmúltban kialakult ingatlanbuborék is mutatja;

| N. | mivel az uniós közös kereskedelempolitika hatását olykor aláássák a tagállamok által Kína felé érvényesített eltérő nemzeti érdekek; |
| --- | --- |

N.

mivel az uniós közös kereskedelempolitika hatását olykor aláássák a tagállamok által Kína felé érvényesített eltérő nemzeti érdekek;

| O. | mivel a jelenlegi gazdasági válság szociális költségei igen magasak; mivel az Európai Unióban a foglalkoztatás 1,8 %-kal csökkent, és mivel ennek következtében jelenleg 23 millió (9,6 %) közgazdasági értelemben aktív személy munkanélküli, mivel a fiatalok körében a munkanélküliség aránya eléri a 21 %-ot, mivel továbbra is bizonytalanok a kilátások a foglalkoztatási szintek helyreállását illetően, továbbá mivel az uniós polgárok 17 %-át fenyegeti a szegénység; |
| --- | --- |

O.

mivel a jelenlegi gazdasági válság szociális költségei igen magasak; mivel az Európai Unióban a foglalkoztatás 1,8 %-kal csökkent, és mivel ennek következtében jelenleg 23 millió (9,6 %) közgazdasági értelemben aktív személy munkanélküli, mivel a fiatalok körében a munkanélküliség aránya eléri a 21 %-ot, mivel továbbra is bizonytalanok a kilátások a foglalkoztatási szintek helyreállását illetően, továbbá mivel az uniós polgárok 17 %-át fenyegeti a szegénység;

| P. | mivel a WTO-hoz való 2001-es csatlakozása óta Kína köteles a WTO-szabályok betartására, liberalizálva kereskedelmét és megnyitva piacát; mivel az e téren eddig elért eredmények korántsem kielégítők; |
| --- | --- |

P.

mivel a WTO-hoz való 2001-es csatlakozása óta Kína köteles a WTO-szabályok betartására, liberalizálva kereskedelmét és megnyitva piacát; mivel az e téren eddig elért eredmények korántsem kielégítők;

| Q. | mivel Kínának a kormányzati közbeszerzésekről szóló megállapodáshoz való csatlakozását a megállapodásban szereplő szabályok hatályának felülvizsgálat révén történő kiterjesztésével kell elősegíteni, ahogyan arról a WTO legutóbbi, 2011. december 15-i miniszteri konferenciáján megállapodás született; |
| --- | --- |

Q.

mivel Kínának a kormányzati közbeszerzésekről szóló megállapodáshoz való csatlakozását a megállapodásban szereplő szabályok hatályának felülvizsgálat révén történő kiterjesztésével kell elősegíteni, ahogyan arról a WTO legutóbbi, 2011. december 15-i miniszteri konferenciáján megállapodás született;

| R. | mivel az európai vállalkozások kínai piachoz való hozzáférését nehezíti a kínai kormány intervencionista iparpolitikája, a szellemi tulajdon nem megfelelő védelme, a mind a normák tartalmát, mind pedig végrehajtásukat illetően homályos szabályozási rendszer, valamint a kereskedelem más, nem tarifális és műszaki akadályai; |
| --- | --- |

R.

mivel az európai vállalkozások kínai piachoz való hozzáférését nehezíti a kínai kormány intervencionista iparpolitikája, a szellemi tulajdon nem megfelelő védelme, a mind a normák tartalmát, mind pedig végrehajtásukat illetően homályos szabályozási rendszer, valamint a kereskedelem más, nem tarifális és műszaki akadályai;

| S. | mivel a jüan alulértékelése továbbra is mesterséges kereskedelmi előnyt jelent Kína számára, és mivel a G20-országok elkötelezték magukat az árfolyamok nagyobb rugalmasságának előmozdítása mellett; |
| --- | --- |

S.

mivel a jüan alulértékelése továbbra is mesterséges kereskedelmi előnyt jelent Kína számára, és mivel a G20-országok elkötelezték magukat az árfolyamok nagyobb rugalmasságának előmozdítása mellett;

| T. | mivel 2010-ben az EU a külső határain több mint 103 millió olyan terméket foglalt le, amelyek feltételezhetően sértik a szellemitulajdon-jogokat, és ezek értéke 1,11 milliárd eurót tett ki; mivel e termékek 85 %-a Kínából származott; mivel a szellemi tulajdon védelmének egyik fontos jellemzője a hatályos jogszabályok és nemzetközi kötelezettségvállalások – köztük a szankciók – megfelelő érvényesítése; mivel ezen áruk előállítására gyakorta olyan létesítményekben kerül sor, amelyek jogszerűen címkézett termékeket is gyártanak, a termelés pedig gyakran a munkajog, valamint az egészségügyi és biztonsági normák megsértésével folyik, ezek az áruk pedig ennélfogva veszélyeztetik a fogyasztókat, és vegyi termékek esetén a tágabb értelemben vett környezetet is; |
| --- | --- |

T.

mivel 2010-ben az EU a külső határain több mint 103 millió olyan terméket foglalt le, amelyek feltételezhetően sértik a szellemitulajdon-jogokat, és ezek értéke 1,11 milliárd eurót tett ki; mivel e termékek 85 %-a Kínából származott; mivel a szellemi tulajdon védelmének egyik fontos jellemzője a hatályos jogszabályok és nemzetközi kötelezettségvállalások – köztük a szankciók – megfelelő érvényesítése; mivel ezen áruk előállítására gyakorta olyan létesítményekben kerül sor, amelyek jogszerűen címkézett termékeket is gyártanak, a termelés pedig gyakran a munkajog, valamint az egészségügyi és biztonsági normák megsértésével folyik, ezek az áruk pedig ennélfogva veszélyeztetik a fogyasztókat, és vegyi termékek esetén a tágabb értelemben vett környezetet is;

| U. | mivel Kínának az – EU 2020 stratégiával bizonyos pontokon azonos célkitűzéseket tartalmazó – 12. ötéves terve értelmében fejlesztenie kell az energetika, az építőipar és a közlekedés stratégiai ágazatait, és jelentős keresletet mutat majd a szolgáltatási ágazatban; mivel mindez új befektetési lehetőségeket jelenthet az európai vállalkozások számára, illetve lehetőséget kínálhat az együttműködés fokozására; |
| --- | --- |

U.

mivel Kínának az – EU 2020 stratégiával bizonyos pontokon azonos célkitűzéseket tartalmazó – 12. ötéves terve értelmében fejlesztenie kell az energetika, az építőipar és a közlekedés stratégiai ágazatait, és jelentős keresletet mutat majd a szolgáltatási ágazatban; mivel mindez új befektetési lehetőségeket jelenthet az európai vállalkozások számára, illetve lehetőséget kínálhat az együttműködés fokozására;

A piacokhoz való hozzáférés javítása

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy a fejlett és fejlődő államokkal, például Kínával folytatott közös uniós kereskedelempolitikában alkalmazza a kölcsönösség elvét, ezáltal visszaállítva a tisztességes versenyt, és egyenlőbb feltételeket teremtve mindenki számára; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Bizottságot, hogy a fejlett és fejlődő államokkal, például Kínával folytatott közös uniós kereskedelempolitikában alkalmazza a kölcsönösség elvét, ezáltal visszaállítva a tisztességes versenyt, és egyenlőbb feltételeket teremtve mindenki számára;

| 2. | üdvözli az Európai Unió és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok megerősítését; felszólítja az EU-t és Kínát, hogy ezt a kapcsolatot a partnerség és a kölcsönös előnyök alapján vigyék tovább, ahelyett hogy kiéleznék a versenyt és konfrontálódnának; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az Európai Unió és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok megerősítését; felszólítja az EU-t és Kínát, hogy ezt a kapcsolatot a partnerség és a kölcsönös előnyök alapján vigyék tovább, ahelyett hogy kiéleznék a versenyt és konfrontálódnának;

| 3. | megállapítja, hogy a kínai gazdaság nem felel meg a piacgazdaság WTO által rögzített kritériumainak; felkéri a Bizottságot, hogy működjön együtt a kínai kormánnyal a még fennálló valamennyi akadály felszámolása érdekében még azelőtt, hogy a WTO 2016-ban odaítélné a piacgazdasági státust Kína részére; ragaszkodik hozzá, hogy a piacgazdasági státust Kína csak abban az esetben kaphassa meg ezen időpont előtt, ha valamennyi kritériumot teljesíti; kéri, hogy az EU éves jelentés keretében rendszeresen értékelje, hogy Kína betartja-e a WTO-s csatlakozási jegyzőkönyvben szereplő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a kínai gazdaság nem felel meg a piacgazdaság WTO által rögzített kritériumainak; felkéri a Bizottságot, hogy működjön együtt a kínai kormánnyal a még fennálló valamennyi akadály felszámolása érdekében még azelőtt, hogy a WTO 2016-ban odaítélné a piacgazdasági státust Kína részére; ragaszkodik hozzá, hogy a piacgazdasági státust Kína csak abban az esetben kaphassa meg ezen időpont előtt, ha valamennyi kritériumot teljesíti; kéri, hogy az EU éves jelentés keretében rendszeresen értékelje, hogy Kína betartja-e a WTO-s csatlakozási jegyzőkönyvben szereplő kötelezettségeit;

| 4. | elismeri ugyan, hogy a közeljövőben nem várható, hogy Kína eleget tenne a piacgazdasági státushoz szükséges objektív feltételeknek, mégis felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 végéig továbbítson javaslatot az Európai Parlamentnek arra vonatkozóan, hogy a Bizottságnak milyen intézkedéseket kell meghoznia ahhoz, hogy az EU elismerje e státust; |
| --- | --- |

4.

elismeri ugyan, hogy a közeljövőben nem várható, hogy Kína eleget tenne a piacgazdasági státushoz szükséges objektív feltételeknek, mégis felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 végéig továbbítson javaslatot az Európai Parlamentnek arra vonatkozóan, hogy a Bizottságnak milyen intézkedéseket kell meghoznia ahhoz, hogy az EU elismerje e státust;

| 5. | sajnálatosnak tartja, hogy számos tarifális és nem tarifális akadály létezik a kínai piacon, például a külföldi gazdasági szereplőkkel szembeni diszkrimináció bizonyos fajtái a banki, a biztosítási és a telekommunikációs szektorban, továbbá akadályt jelent a tarifaszerkezet bonyolultsága és a kereskedelmet akadályozó technikai tényezők is, például a műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások átláthatóságának hiánya vagy a kötelező kínai tanúsítási rendszer; sajnálja, hogy Kína a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás rendelkezései ellenére nem jelenti módszeresen az általa nyújtott egyedi támogatásokat; |
| --- | --- |

5.

sajnálatosnak tartja, hogy számos tarifális és nem tarifális akadály létezik a kínai piacon, például a külföldi gazdasági szereplőkkel szembeni diszkrimináció bizonyos fajtái a banki, a biztosítási és a telekommunikációs szektorban, továbbá akadályt jelent a tarifaszerkezet bonyolultsága és a kereskedelmet akadályozó technikai tényezők is, például a műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások átláthatóságának hiánya vagy a kötelező kínai tanúsítási rendszer; sajnálja, hogy Kína a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás rendelkezései ellenére nem jelenti módszeresen az általa nyújtott egyedi támogatásokat;

| 6. | rámutat arra, hogy Kína célzott állami támogatások révén a legkülönbözőbb jogi konstrukciók segítségével meglehetősen jelentős mértékű kereskedelmi előnyökre tesz szert az EU-val szemben; sürgősen felszólítja Kínát, hogy igazítsa állami támogatási programjait az idevágó WTO-joghoz; felszólítja ezenkívül a Bizottságot, hogy mielőbb reformálja meg a támogatások tilalmáról szóló rendeletet, hogy az EU hatékonyan léphessen fel a jelentős kínai kihívásokkal szemben; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy Kína célzott állami támogatások révén a legkülönbözőbb jogi konstrukciók segítségével meglehetősen jelentős mértékű kereskedelmi előnyökre tesz szert az EU-val szemben; sürgősen felszólítja Kínát, hogy igazítsa állami támogatási programjait az idevágó WTO-joghoz; felszólítja ezenkívül a Bizottságot, hogy mielőbb reformálja meg a támogatások tilalmáról szóló rendeletet, hogy az EU hatékonyan léphessen fel a jelentős kínai kihívásokkal szemben;

| 7. | megállapítja, hogy Kína sajnálatát fejezi ki az európai piaccal kapcsolatos olyan kereskedelmi akadályok megléte miatt, mint az európai mezőgazdasági termelőknek nyújtott jelentős uniós mezőgazdasági támogatások, a mezőgazdasági tarifák összetett rendszere, a kereskedelem előtti műszaki akadályok, valamint bizonyos tagállamokban a harmadik országok befektetései elé emelt akadályok; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy Kína sajnálatát fejezi ki az európai piaccal kapcsolatos olyan kereskedelmi akadályok megléte miatt, mint az európai mezőgazdasági termelőknek nyújtott jelentős uniós mezőgazdasági támogatások, a mezőgazdasági tarifák összetett rendszere, a kereskedelem előtti műszaki akadályok, valamint bizonyos tagállamokban a harmadik országok befektetései elé emelt akadályok;

| 8. | nyugtalanítja a kötelmi kötelezettségek betartatására nem képes igazságszolgáltatási rendszer megbízhatatlansága, valamint a beruházásokra irányadó szabályozási rendszer alkalmazása tekintetében az átláthatóság és az egységesség hiánya; |
| --- | --- |

8.

nyugtalanítja a kötelmi kötelezettségek betartatására nem képes igazságszolgáltatási rendszer megbízhatatlansága, valamint a beruházásokra irányadó szabályozási rendszer alkalmazása tekintetében az átláthatóság és az egységesség hiánya;

| 9. | aggályait fejezi ki a termékekre vonatkozó szabályok és normák kiszámíthatósága és azok nyilvános ismertsége vonatkozásában, különösen a tanúsítás terén, ami jelentős kereskedelmi akadályokat képez a Kínába exportáló vállalkozások számára; |
| --- | --- |

9.

aggályait fejezi ki a termékekre vonatkozó szabályok és normák kiszámíthatósága és azok nyilvános ismertsége vonatkozásában, különösen a tanúsítás terén, ami jelentős kereskedelmi akadályokat képez a Kínába exportáló vállalkozások számára;

| 10. | felhívja Kínát, hogy fogadja el a termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó nemzetközi szabványokat annak érdekében, hogy ezzel ösztönözze a Kína és más országok közötti kereskedelmet; üdvözli, hogy Kína fokozta a nemzetközi normákat megállapító szervekben való részvételét, és úgy véli, hogy Kínát – az Európai Uniónak a kínai normák meghatározásával foglalkozó szervekben való, kölcsönösségen alapuló részvételével – ösztönözni kell arra, hogy továbbra is tegyen így; kitart annak fontossága mellett, hogy biztosítani kell a kínai import élelmiszerekre és egyéb termékekre alkalmazandó európai normáknak való megfelelését; |
| --- | --- |

10.

felhívja Kínát, hogy fogadja el a termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó nemzetközi szabványokat annak érdekében, hogy ezzel ösztönözze a Kína és más országok közötti kereskedelmet; üdvözli, hogy Kína fokozta a nemzetközi normákat megállapító szervekben való részvételét, és úgy véli, hogy Kínát – az Európai Uniónak a kínai normák meghatározásával foglalkozó szervekben való, kölcsönösségen alapuló részvételével – ösztönözni kell arra, hogy továbbra is tegyen így; kitart annak fontossága mellett, hogy biztosítani kell a kínai import élelmiszerekre és egyéb termékekre alkalmazandó európai normáknak való megfelelését;

| 11. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a külföldi vállalkozások nehézségekkel szembesülnek a kínai közbeszerzésekben való részvétel tekintetében, ami nagy kontrasztban van azzal, hogy a külföldi vállalkozások szabadon részt vehetnek az európai közbeszerzésekben; aggodalmát fejezi ki amiatt is, hogy felmerül a tisztességtelen piaci verseny gyanúja különösen azokban az esetekben, amikor a rejtett állami támogatások segítségével a kínai vállalkozások európai versenytársaikhoz képest jóval kedvezőbb ajánlatokat tudnak tenni; üdvözli a kormányzati közbeszerzésekről szóló megállapodás felülvizsgálatát – és alkalmazási körének kiterjesztését –, amiről a WTO legutóbbi, 2011. december 15-i miniszteri konferenciáján született megállapodás, továbbá üdvözli, hogy Kína ez alkalommal kötelezettségeket vállalt, még akkor is, ha e vállalások korántsem elégségesek; ösztönzi ezért Kínát, hogy a megállapodásban részes többi félre vonatkozó feltételekhez hasonló feltételekkel csatlakozzon a megállapodáshoz, összhangban a WTO-csatlakozásról szóló jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségével; felkéri a Bizottságot, hogy mihamarabb, lehetőleg még 2012-ben dolgozzon ki egy olyan európai eszközt, amely biztosítja a kölcsönösséget a közbeszerzési piacok megnyitása terén; alapvető fontosságúnak az európai kkv-k prioritást élvező piacokra, például Kína piacára való bejutását ösztönző, koordináló és támogató európai eszközök megerősítését is; |
| --- | --- |

11.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a külföldi vállalkozások nehézségekkel szembesülnek a kínai közbeszerzésekben való részvétel tekintetében, ami nagy kontrasztban van azzal, hogy a külföldi vállalkozások szabadon részt vehetnek az európai közbeszerzésekben; aggodalmát fejezi ki amiatt is, hogy felmerül a tisztességtelen piaci verseny gyanúja különösen azokban az esetekben, amikor a rejtett állami támogatások segítségével a kínai vállalkozások európai versenytársaikhoz képest jóval kedvezőbb ajánlatokat tudnak tenni; üdvözli a kormányzati közbeszerzésekről szóló megállapodás felülvizsgálatát – és alkalmazási körének kiterjesztését –, amiről a WTO legutóbbi, 2011. december 15-i miniszteri konferenciáján született megállapodás, továbbá üdvözli, hogy Kína ez alkalommal kötelezettségeket vállalt, még akkor is, ha e vállalások korántsem elégségesek; ösztönzi ezért Kínát, hogy a megállapodásban részes többi félre vonatkozó feltételekhez hasonló feltételekkel csatlakozzon a megállapodáshoz, összhangban a WTO-csatlakozásról szóló jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségével; felkéri a Bizottságot, hogy mihamarabb, lehetőleg még 2012-ben dolgozzon ki egy olyan európai eszközt, amely biztosítja a kölcsönösséget a közbeszerzési piacok megnyitása terén; alapvető fontosságúnak az európai kkv-k prioritást élvező piacokra, például Kína piacára való bejutását ösztönző, koordináló és támogató európai eszközök megerősítését is;

| 12. | megállapítja, hogy a kínai hatóságok és bankok által nyújtott exporthitelek kereskedelmi torzulásokat okozhatnak; felkéri ezért Kínát, hogy tartsa be a hivatalosan támogatott exporthitelekre vonatkozó OECD-megállapodás iránymutatásait; felkéri a Bizottságot, hogy támogassa az OECD arra irányuló erőfeszítéseit, hogy elérje Kína részvételét az említett megállapodásban; arra ösztönzi továbbá Kínát, hogy írja alá a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos OECD-egyezményt; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a kínai hatóságok és bankok által nyújtott exporthitelek kereskedelmi torzulásokat okozhatnak; felkéri ezért Kínát, hogy tartsa be a hivatalosan támogatott exporthitelekre vonatkozó OECD-megállapodás iránymutatásait; felkéri a Bizottságot, hogy támogassa az OECD arra irányuló erőfeszítéseit, hogy elérje Kína részvételét az említett megállapodásban; arra ösztönzi továbbá Kínát, hogy írja alá a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos OECD-egyezményt;

| 13. | emlékeztet rá, hogy a külföldi vállalatok kínai jelenlétének elsődleges engedélyezett formája a „joint venture”, amely vállalati forma szigorú feltételeket ír elő és gyakran stratégiai technológiák átadásával jár, aminek következtében Kína versenyhelyzete ugrásszerűen fejlődhet az európai ipar rovására azokban a szektorokban, amelyekben az EU-é a vezető szerep; meggyőződése, hogy a joint venture mechanizmus nyitottabbá tétele, a szellemitulajdon-jogok hatékonyabb védelmével kombinálva mindkét fél számára hasznos lenne, és megkönnyítené az európai vállalkozások kínai piachoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet rá, hogy a külföldi vállalatok kínai jelenlétének elsődleges engedélyezett formája a „joint venture”, amely vállalati forma szigorú feltételeket ír elő és gyakran stratégiai technológiák átadásával jár, aminek következtében Kína versenyhelyzete ugrásszerűen fejlődhet az európai ipar rovására azokban a szektorokban, amelyekben az EU-é a vezető szerep; meggyőződése, hogy a joint venture mechanizmus nyitottabbá tétele, a szellemitulajdon-jogok hatékonyabb védelmével kombinálva mindkét fél számára hasznos lenne, és megkönnyítené az európai vállalkozások kínai piachoz való hozzáférését;

| 14. | felszólítja az EU-t, hogy az EU és Kína közötti kereskedelem méltányos feltételeinek biztosítása érdekében szükség szerint alkalmazzon a WTO szabályozásának megfelelő kereskedelmi védelmi eszközöket, például dömping- és szubvencióellenes eszközöket, illetve védintézkedéseket abban az esetben, ha Kína illegális kereskedelmi gyakorlatot folytat, valamint hogy folyamodjon nagyobb mértékben a WTO vitarendezési szabályaihoz; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kína egyre gyakrabban alkalmaz dömpingellenes intézkedéseket az unióból kiinduló exporttal szemben, ahogyan árdömping intézkedéseket és állami támogatásokat is; felkéri ezért Kínát, hogy gondoskodjon a dömpingellenes intézkedések WTO-szabályokkal való összhangjáról; |
| --- | --- |

14.

felszólítja az EU-t, hogy az EU és Kína közötti kereskedelem méltányos feltételeinek biztosítása érdekében szükség szerint alkalmazzon a WTO szabályozásának megfelelő kereskedelmi védelmi eszközöket, például dömping- és szubvencióellenes eszközöket, illetve védintézkedéseket abban az esetben, ha Kína illegális kereskedelmi gyakorlatot folytat, valamint hogy folyamodjon nagyobb mértékben a WTO vitarendezési szabályaihoz; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kína egyre gyakrabban alkalmaz dömpingellenes intézkedéseket az unióból kiinduló exporttal szemben, ahogyan árdömping intézkedéseket és állami támogatásokat is; felkéri ezért Kínát, hogy gondoskodjon a dömpingellenes intézkedések WTO-szabályokkal való összhangjáról;

Az európai ipari érdekek védelme

| 15. | sajnálatosnak tartja, hogy Kínában nem kielégítő a szellemitulajdon-jogok védelme, illetve hogy semmilyen eszköz nem áll az európai vállalkozások, köztük a kkv-k rendelkezésére ahhoz, hogy hatékonyan léphessenek fel szellemitulajdon-jogaik megsértése esetén; üdvözli a Bizottság azon határozatát, hogy javaslatot tesz a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv felülvizsgálatára; felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy védjék jobban a szellemitulajdon-jogokat minden olyan többoldalú szervezetben, amelyeknek Kína a tagja (a WTO, az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO)); elvárja, hogy Kína folytassa a szellemi tulajdonjogok, elsősorban a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem vonatkozásában érvényben lévő nemzetközi jogszabályok saját jogrendjébe történő átültetését, és ragaszkodik hozzá, hogy a kínai hatóságok gondoskodjanak e jogszabályok végrehajtásáról, különösen regionális szinten; sajnálatosnak tartja, hogy Kína nem vett részt a hamisítás elleni küzdelemmel kapcsolatos kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokban; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a vámügyi együttműködést az EU-n belül és a harmadik országokkal, különösen Kínával, többek között a hamisított áruk lefoglalása terén, valamint egyszerűsítsék a vámeljárásokat; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU-ban és a harmadik országokban működjenek együtt szorosabban a szerzői jogi és engedélyezési kérdésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

15.

sajnálatosnak tartja, hogy Kínában nem kielégítő a szellemitulajdon-jogok védelme, illetve hogy semmilyen eszköz nem áll az európai vállalkozások, köztük a kkv-k rendelkezésére ahhoz, hogy hatékonyan léphessenek fel szellemitulajdon-jogaik megsértése esetén; üdvözli a Bizottság azon határozatát, hogy javaslatot tesz a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv felülvizsgálatára; felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy védjék jobban a szellemitulajdon-jogokat minden olyan többoldalú szervezetben, amelyeknek Kína a tagja (a WTO, az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO)); elvárja, hogy Kína folytassa a szellemi tulajdonjogok, elsősorban a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem vonatkozásában érvényben lévő nemzetközi jogszabályok saját jogrendjébe történő átültetését, és ragaszkodik hozzá, hogy a kínai hatóságok gondoskodjanak e jogszabályok végrehajtásáról, különösen regionális szinten; sajnálatosnak tartja, hogy Kína nem vett részt a hamisítás elleni küzdelemmel kapcsolatos kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokban; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a vámügyi együttműködést az EU-n belül és a harmadik országokkal, különösen Kínával, többek között a hamisított áruk lefoglalása terén, valamint egyszerűsítsék a vámeljárásokat; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU-ban és a harmadik országokban működjenek együtt szorosabban a szerzői jogi és engedélyezési kérdésekkel kapcsolatban;

| 16. | meggyőződése, hogy Kínában a szellemi tulajdonjogok megfelelőbb védelme és az azzal kapcsolatos szabályok hatékony alkalmazása jelentős mértékben ösztönözné az uniós és más államokbeli befektetőket arra, hogy beruházzanak, új technológiai készségeket osszanak meg, és korszerűsítsék az ebben az országban már meglévő technológiákat; |
| --- | --- |

16.

meggyőződése, hogy Kínában a szellemi tulajdonjogok megfelelőbb védelme és az azzal kapcsolatos szabályok hatékony alkalmazása jelentős mértékben ösztönözné az uniós és más államokbeli befektetőket arra, hogy beruházzanak, új technológiai készségeket osszanak meg, és korszerűsítsék az ebben az országban már meglévő technológiákat;

| 17. | megállapítja, hogy jelenleg Kína termeli ki a világban felhasznált ritka földfémek 97 %-át, és felkéri Kínát, hogy partnerei számára garantáljon fenntartható termelési módszereket és tisztességes piaci hozzáférést; felkéri a Bizottságot, hogy szenteljen kiemelt figyelmet annak, hogy Kína nem korlátozza-e nyersanyagai exportját; emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy a WTO 2011. július 5-én elítélte Kínát, amiért az korlátozásokat vezetett be bizonyos nyersanyagok exportját illetően, és e határozat ellen fellebbezést nyújtottak be; felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki olyan európai stratégiát a nyersanyagok megfelelő kezelésére vonatkozóan, amely kiterjed az energiahatékonyság fokozására, az újrahasznosításra, a hatékonyabb erőforrás-felhasználásra, valamint a zöld gazdaság és innováció jövőbeni ágazataiban kialakítandó ipari együttműködésre is; felszólít a nyersanyag-kereskedelem közös szabályainak és elveinek elfogadására irányuló tárgyalások folytatására, amelyek révén létrehozható a WTO, illetve a G20-ak szintjén az exportkorlátozások alkalmazásának kerete, mivel ez a kérdés főként az iparosodott országokat és Kínát érinti; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy jelenleg Kína termeli ki a világban felhasznált ritka földfémek 97 %-át, és felkéri Kínát, hogy partnerei számára garantáljon fenntartható termelési módszereket és tisztességes piaci hozzáférést; felkéri a Bizottságot, hogy szenteljen kiemelt figyelmet annak, hogy Kína nem korlátozza-e nyersanyagai exportját; emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy a WTO 2011. július 5-én elítélte Kínát, amiért az korlátozásokat vezetett be bizonyos nyersanyagok exportját illetően, és e határozat ellen fellebbezést nyújtottak be; felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki olyan európai stratégiát a nyersanyagok megfelelő kezelésére vonatkozóan, amely kiterjed az energiahatékonyság fokozására, az újrahasznosításra, a hatékonyabb erőforrás-felhasználásra, valamint a zöld gazdaság és innováció jövőbeni ágazataiban kialakítandó ipari együttműködésre is; felszólít a nyersanyag-kereskedelem közös szabályainak és elveinek elfogadására irányuló tárgyalások folytatására, amelyek révén létrehozható a WTO, illetve a G20-ak szintjén az exportkorlátozások alkalmazásának kerete, mivel ez a kérdés főként az iparosodott országokat és Kínát érinti;

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat egy nagyra törő és kiegyensúlyozott EU–Kína beruházási megállapodásról, amelynek révén kedvezőbb körülményeket lehet kialakítani az európai befektetők számára Kínában, továbbá nagyobb fokú átláthatóságot lehet teremteni az EU-ban beruházó kínai vállalkozások irányításával kapcsolatban, és egyszersmind növelni lehet az EU-ba irányuló kínai tőke volumenét; felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottsághoz intézett, a jövőbeni beruházási megállapodásokra vonatkozó megbízásait a Parlament véleményét és álláspontjait teljes mértékben figyelembe véve adja meg, ahogyan a Parlament azokat a jövőbeni nemzetközi európai befektetési politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalásában kifejtette; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat egy nagyra törő és kiegyensúlyozott EU–Kína beruházási megállapodásról, amelynek révén kedvezőbb körülményeket lehet kialakítani az európai befektetők számára Kínában, továbbá nagyobb fokú átláthatóságot lehet teremteni az EU-ban beruházó kínai vállalkozások irányításával kapcsolatban, és egyszersmind növelni lehet az EU-ba irányuló kínai tőke volumenét; felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottsághoz intézett, a jövőbeni beruházási megállapodásokra vonatkozó megbízásait a Parlament véleményét és álláspontjait teljes mértékben figyelembe véve adja meg, ahogyan a Parlament azokat a jövőbeni nemzetközi európai befektetési politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalásában kifejtette;

| 19. | üdvözli az Európai Unióbeli Kis- és Középvállalkozások Uniós Központjának (EU SME Centre) Pekingben, 2010 novemberében történt létrehozását, amely 2011 márciusában nyitotta meg kapuit a kkv-k előtt, és amely rendelkezik az ahhoz szükséges kompetenciákkal, hogy segítsen az európai kkv-knak leküzdeni azokat a kihívásokat, amelyekkel akkor szembesülnek, amikor a kínai piacon működnek, különösen vállalkozásuk fejlődésének első szakaszaiban; üdvözli továbbá, hogy a központ feltérképezi az uniós kkv-k számára lehetőségekkel kecsegtető területeket Kínában, valamint segítséget nyújt számukra a kínai szabályozási környezet vonatkozásában; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az Európai Unióbeli Kis- és Középvállalkozások Uniós Központjának (EU SME Centre) Pekingben, 2010 novemberében történt létrehozását, amely 2011 márciusában nyitotta meg kapuit a kkv-k előtt, és amely rendelkezik az ahhoz szükséges kompetenciákkal, hogy segítsen az európai kkv-knak leküzdeni azokat a kihívásokat, amelyekkel akkor szembesülnek, amikor a kínai piacon működnek, különösen vállalkozásuk fejlődésének első szakaszaiban; üdvözli továbbá, hogy a központ feltérképezi az uniós kkv-k számára lehetőségekkel kecsegtető területeket Kínában, valamint segítséget nyújt számukra a kínai szabályozási környezet vonatkozásában;

| 20. | hangsúlyozza a vállalkozások közötti együttműködés, a kínai egyetemek és az uniós társaságok közötti partnerségek létrehozásának jelentőségét Kínában az innováció fokozása érdekében; emlékeztet az EU-s piaci hozzáférési adatbázis kínálta előnyökre, amely adatbázis az uniós vállalkozások számára információkat tartalmaz a piaci hozzáféréssel kapcsolatos feltételekre vonatkozóan – például importtarifák, termékkövetelmények, kereskedelmi akadályok, alakiságok tekintetében –, továbbá amely dokumentumokat és statisztikákat tartalmaz; üdvözli az Európai Kereskedelmi Kamara Kínában végzett tevékenységét; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a vállalkozások közötti együttműködés, a kínai egyetemek és az uniós társaságok közötti partnerségek létrehozásának jelentőségét Kínában az innováció fokozása érdekében; emlékeztet az EU-s piaci hozzáférési adatbázis kínálta előnyökre, amely adatbázis az uniós vállalkozások számára információkat tartalmaz a piaci hozzáféréssel kapcsolatos feltételekre vonatkozóan – például importtarifák, termékkövetelmények, kereskedelmi akadályok, alakiságok tekintetében –, továbbá amely dokumentumokat és statisztikákat tartalmaz; üdvözli az Európai Kereskedelmi Kamara Kínában végzett tevékenységét;

| 21. | meggyőződése, hogy a tagállamok és harmadik országok között a Kínával folytatott kereskedelem területén kötött kormányközi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus Bizottság általi létrehozása Kínával kapcsolatban egységes megközelítés elfogadását fogja lehetővé tenni; |
| --- | --- |

21.

meggyőződése, hogy a tagállamok és harmadik országok között a Kínával folytatott kereskedelem területén kötött kormányközi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus Bizottság általi létrehozása Kínával kapcsolatban egységes megközelítés elfogadását fogja lehetővé tenni;

A monetáris verseny enyhítése

| 22. | emlékeztet rá, hogy Kína birtokolja az euróövezet államkötvényeinek egy részét; hangsúlyozza, hogy ez a tény új politikai dimenziót öltött az eurózóna súlyos adósságproblémái következtében; felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Központi Bankkal (EKB) és a tagállamokkal közösen vizsgálja meg egy olyan koordinált rendszer létrehozásának lehetőségét, amelynek segítségével azonosítani lehet az állampapírok tulajdonosait; aggasztja, hogy az EU-nak a Kínával folytatott kereskedelmi tárgyalási lehetőségei sérülnek azzal, hogy ez utóbbi hozzájárul az eurózóna pénzügyi stabilizációjához; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet rá, hogy Kína birtokolja az euróövezet államkötvényeinek egy részét; hangsúlyozza, hogy ez a tény új politikai dimenziót öltött az eurózóna súlyos adósságproblémái következtében; felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Központi Bankkal (EKB) és a tagállamokkal közösen vizsgálja meg egy olyan koordinált rendszer létrehozásának lehetőségét, amelynek segítségével azonosítani lehet az állampapírok tulajdonosait; aggasztja, hogy az EU-nak a Kínával folytatott kereskedelmi tárgyalási lehetőségei sérülnek azzal, hogy ez utóbbi hozzájárul az eurózóna pénzügyi stabilizációjához;

| 23. | kiemeli, hogy a jüan állítólagos alulértékelése és konvertibilitásának hiánya tisztességtelen versenyelőnyt jelenthet a kínai export számára, miközben Kína birtokolja a világ devizatartalékának egyharmadát; kéri a G20-országokra vonatkozó nemzetközi pénzügyi szabályok, valamint a csoport országai közötti makrogazdasági koordináció megerősítését, mivel ellenkező esetben veszélybe kerülhet a gazdasági stabilitás és a globális kereskedelem; felszólítja Kínát, hogy engedje a jüan megfelelő árfolyamra való felértékelődését; emlékeztet rá, hogy az európai szerződések értelmében az EU elviselhetetlen globális monetáris egyensúlytalanság esetén árfolyam-politikát alkalmazhat; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy a jüan állítólagos alulértékelése és konvertibilitásának hiánya tisztességtelen versenyelőnyt jelenthet a kínai export számára, miközben Kína birtokolja a világ devizatartalékának egyharmadát; kéri a G20-országokra vonatkozó nemzetközi pénzügyi szabályok, valamint a csoport országai közötti makrogazdasági koordináció megerősítését, mivel ellenkező esetben veszélybe kerülhet a gazdasági stabilitás és a globális kereskedelem; felszólítja Kínát, hogy engedje a jüan megfelelő árfolyamra való felértékelődését; emlékeztet rá, hogy az európai szerződések értelmében az EU elviselhetetlen globális monetáris egyensúlytalanság esetén árfolyam-politikát alkalmazhat;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze Kínát a folyó fizetési mérlegének liberalizálására; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a rögzített árfolyamrendszer miként károsítja az EU versenyképességét, majd pedig ennek alapján vizsgálja meg a helyzet elleni fellépés lehetőségeit; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze Kínát a folyó fizetési mérlegének liberalizálására; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a rögzített árfolyamrendszer miként károsítja az EU versenyképességét, majd pedig ennek alapján vizsgálja meg a helyzet elleni fellépés lehetőségeit;

Az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok új intézményi kerete felé

| 25. | kéri a tagállamokat, hogy megfelelő nyomon követési mechanizmusok használatával biztosítsák, hogy az EU-ban működő külföldi vállalkozások tiszteletben tartják az egységes piacon hatályban lévő valamennyi jogszabályt, köztük a szociális és környezetvédelmi normákat, garantálják a szabadalmak védelmét valamint hozzájárulnak a foglalkoztatás fenntarthatóságának előmozdításához akkor, ha európai vállalkozásokat vásárolnak vagy az EU-ban leányvállalatot létesítenek; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat egy olyan szervezet létrehozására, amely az Egyesült Államokban működő CFIUS mintájára előzetesen értékeli a külföldi stratégiai befektetéseket annak érdekében, hogy világos képet alkothasson a területén működő vagy befektető vállalkozásokról, valamint hogy rendszeresen tegyenek jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

25.

kéri a tagállamokat, hogy megfelelő nyomon követési mechanizmusok használatával biztosítsák, hogy az EU-ban működő külföldi vállalkozások tiszteletben tartják az egységes piacon hatályban lévő valamennyi jogszabályt, köztük a szociális és környezetvédelmi normákat, garantálják a szabadalmak védelmét valamint hozzájárulnak a foglalkoztatás fenntarthatóságának előmozdításához akkor, ha európai vállalkozásokat vásárolnak vagy az EU-ban leányvállalatot létesítenek; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat egy olyan szervezet létrehozására, amely az Egyesült Államokban működő CFIUS mintájára előzetesen értékeli a külföldi stratégiai befektetéseket annak érdekében, hogy világos képet alkothasson a területén működő vagy befektető vállalkozásokról, valamint hogy rendszeresen tegyenek jelentést a Parlamentnek;

| 26. | felkéri az EU-t, hogy a megfelelő nemzetközi szervezetek, például a WHO, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) és az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) keretében kezdeményezzen olyan reformfolyamatot, amelynek eredményeként kötelező érvényű szociális, környezeti és egészségügyi standardokat lehet integrálni a kereskedelem szervezésének WTO által irányított szabályaiba; |
| --- | --- |

26.

felkéri az EU-t, hogy a megfelelő nemzetközi szervezetek, például a WHO, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) és az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) keretében kezdeményezzen olyan reformfolyamatot, amelynek eredményeként kötelező érvényű szociális, környezeti és egészségügyi standardokat lehet integrálni a kereskedelem szervezésének WTO által irányított szabályaiba;

| 27. | sajnálatát fejezi ki az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok töredezett és koordinálatlan intézményi kerete miatt; felszólítja a Bizottságot, hogy sürgősen vizsgálja felül a kétoldalú kapcsolatok szervezeti felépítését, végezzen megfelelőbb koordinációt, és számolja fel a rengeteg munkacsoport, párbeszéd és más, e területen aktív formális – és informális – testület miatt tapasztalható párhuzamosságokat; felszólítja a tagállamokat, az egyes régiókat és önkormányzatokat, hogy koordinálják jobban Kínával kapcsolatos saját politikáikat, és tegyenek sürgősen lépéseket a közös uniós célkitűzések megvalósítását célzó, működőképes konszenzus irányába; |
| --- | --- |

27.

sajnálatát fejezi ki az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok töredezett és koordinálatlan intézményi kerete miatt; felszólítja a Bizottságot, hogy sürgősen vizsgálja felül a kétoldalú kapcsolatok szervezeti felépítését, végezzen megfelelőbb koordinációt, és számolja fel a rengeteg munkacsoport, párbeszéd és más, e területen aktív formális – és informális – testület miatt tapasztalható párhuzamosságokat; felszólítja a tagállamokat, az egyes régiókat és önkormányzatokat, hogy koordinálják jobban Kínával kapcsolatos saját politikáikat, és tegyenek sürgősen lépéseket a közös uniós célkitűzések megvalósítását célzó, működőképes konszenzus irányába;

| 28. | felkéri az EU-t, hogy alakítson ki stratégiát a kényszerű technológiaátadások ellen; szorgalmazza e tekintetben a közösségi szabadalommal kapcsolatos megerősített együttműködési eljárás gyors lezárását; |
| --- | --- |

28.

felkéri az EU-t, hogy alakítson ki stratégiát a kényszerű technológiaátadások ellen; szorgalmazza e tekintetben a közösségi szabadalommal kapcsolatos megerősített együttműködési eljárás gyors lezárását;

| 29. | kéri, hogy a belső piacon forgalomban lévő valamennyi áru szigorúan feleljen meg az európai előírásoknak és normáknak, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen dolgozzon ki a WTO szabályainak megfelelő forgatókönyvet egy kereskedelmi feltételrendszer és/vagy egy, határokon történő kiigazítási mechanizmus fokozatos bevezetésére az olyan harmadik országokból származó áruk esetében, amelyek nem tartják tiszteletben ezeket a normákat; |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy a belső piacon forgalomban lévő valamennyi áru szigorúan feleljen meg az európai előírásoknak és normáknak, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen dolgozzon ki a WTO szabályainak megfelelő forgatókönyvet egy kereskedelmi feltételrendszer és/vagy egy, határokon történő kiigazítási mechanizmus fokozatos bevezetésére az olyan harmadik országokból származó áruk esetében, amelyek nem tartják tiszteletben ezeket a normákat;

Kína világban betöltött szerepének értékelése

| 30. | hangsúlyozza, hogy Kína egyre nagyobb befolyásra tesz szert a nemzetközi kereskedelem terén; felszólítja ezért az EU-t, hogy éberen figyelje a fejlődő országokban – különösen Afrikában és Latin-Amerikában – eszközölt kínai befektetések politikai, gazdasági, szociális és környezeti hatásait; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy Kína egyre nagyobb befolyásra tesz szert a nemzetközi kereskedelem terén; felszólítja ezért az EU-t, hogy éberen figyelje a fejlődő országokban – különösen Afrikában és Latin-Amerikában – eszközölt kínai befektetések politikai, gazdasági, szociális és környezeti hatásait;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a Latin-Amerikában és Afrikában – különösen a különleges gazdasági övezetekben – folytatott kínai befektetéseknek a helyi munkaerő alkalmazása révén kell hozzájárulniuk az érintett országok gazdasági fejlődéséhez, valamint a helyi termelési láncok fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a Latin-Amerikában és Afrikában – különösen a különleges gazdasági övezetekben – folytatott kínai befektetéseknek a helyi munkaerő alkalmazása révén kell hozzájárulniuk az érintett országok gazdasági fejlődéséhez, valamint a helyi termelési láncok fejlesztéséhez;

| 32. | aggályát fejezi ki amiatt, hogy néhány európai társaság főként a megengedőbb szociális, környezetvédelmi és emberi jogi normák okozta alacsonyabb termelési költségek miatt fektet be Kínában; határozottan javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok mozdítsák elő Kínában a tényleges vállalati szociális felelősség gyakorlatainak az európai társaságok általi alkalmazását, valamint hogy ösztönözzék a vállalati szociális felelősséggel kapcsolatos kezdeményezések legjobb gyakorlatainak terjesztését és népszerűsítését; ezen túlmenően kéri, hogy a Bizottság értékelje azt, hogy miként lehet beépíteni az EU és Kína közötti jövőbeli befektetési megállapodásba a vállalati szociális felelősségre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

32.

aggályát fejezi ki amiatt, hogy néhány európai társaság főként a megengedőbb szociális, környezetvédelmi és emberi jogi normák okozta alacsonyabb termelési költségek miatt fektet be Kínában; határozottan javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok mozdítsák elő Kínában a tényleges vállalati szociális felelősség gyakorlatainak az európai társaságok általi alkalmazását, valamint hogy ösztönözzék a vállalati szociális felelősséggel kapcsolatos kezdeményezések legjobb gyakorlatainak terjesztését és népszerűsítését; ezen túlmenően kéri, hogy a Bizottság értékelje azt, hogy miként lehet beépíteni az EU és Kína közötti jövőbeli befektetési megállapodásba a vállalati szociális felelősségre vonatkozó rendelkezéseket;

| 33. | úgy véli, hogy elsősorban maguk a fejlődő országok számára sem célravezető Kína fejlődő országokban megfigyelhető szerepvállalására tisztességtelen versenyként tekinteni és arra egymásnak ellentmondó válaszokkal reagálni; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok legjobb érdeke, valamint a tágabb globális verseny és növekedés megkívánja, hogy azon uniós vállalkozásoknak és szereplőknek, amelyek a fejlődő országokkal folytatott kereskedelemben és gazdasági kapcsolatokban Kínával szeretnének versengeni, törekedniük kell olyan ajánlatok felkínálására, amelyek a hosszú távú fenntarthatóság és előnyök szempontjából a legvonzóbbak, a környezetvédelmi, szociális, emberi jogi és irányítási szempontokat is beleértve. |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy elsősorban maguk a fejlődő országok számára sem célravezető Kína fejlődő országokban megfigyelhető szerepvállalására tisztességtelen versenyként tekinteni és arra egymásnak ellentmondó válaszokkal reagálni; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok legjobb érdeke, valamint a tágabb globális verseny és növekedés megkívánja, hogy azon uniós vállalkozásoknak és szereplőknek, amelyek a fejlődő országokkal folytatott kereskedelemben és gazdasági kapcsolatokban Kínával szeretnének versengeni, törekedniük kell olyan ajánlatok felkínálására, amelyek a hosszú távú fenntarthatóság és előnyök szempontjából a legvonzóbbak, a környezetvédelmi, szociális, emberi jogi és irányítási szempontokat is beleértve.

| 34. | emlékeztet rá, hogy a világon Kína bocsátja ki a legtöbb üvegházhatású gázt; kéri az EU-t, hogy javasolja a nemzetközi szervezetek keretében az ökológiai szempontoknak és az éghajlatvédelmi céloknak a nemzetközi kereskedelemről folytatott vitákba való integrálását; úgy véli, hogy Kína gazdasági erejét és a technológiai innováció elősegítésére irányuló kapacitását fel kell használni az éghajlatváltozás elleni globális küzdelem támogatására; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet rá, hogy a világon Kína bocsátja ki a legtöbb üvegházhatású gázt; kéri az EU-t, hogy javasolja a nemzetközi szervezetek keretében az ökológiai szempontoknak és az éghajlatvédelmi céloknak a nemzetközi kereskedelemről folytatott vitákba való integrálását; úgy véli, hogy Kína gazdasági erejét és a technológiai innováció elősegítésére irányuló kapacitását fel kell használni az éghajlatváltozás elleni globális küzdelem támogatására;

| 35. | úgy véli, hogy a kínai hatóságok által Kínában a bizonyos alapvető jogokkal – különösen a szociális és munkajogokkal – kapcsolatban tett erőfeszítések nem mennek elég messzire; ösztönzi ezért az EU-t és Kínát, hogy dolgozzanak ki a kölcsönös megértésen alapuló, szorosabb és felelősebb stratégiai párbeszédet; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a kínai hatóságok által Kínában a bizonyos alapvető jogokkal – különösen a szociális és munkajogokkal – kapcsolatban tett erőfeszítések nem mennek elég messzire; ösztönzi ezért az EU-t és Kínát, hogy dolgozzanak ki a kölcsönös megértésen alapuló, szorosabb és felelősebb stratégiai párbeszédet;

Az EU megerősítése a globális versenyben való helytállás érdekében

| 36. | kéri, hogy az EU alakítson ki a kutatáson és fejlesztésen alapuló, nagyra törő közös iparpolitikát, amely a „project bonds” megoldáshoz hasonló innovatív finanszírozási módszereket biztosíthat például a közbeszerzési piachoz való hozzáférés révén annak érdekében, hogy fenntarthassa versenyképességét az ipar és a kutatás jelentős új szereplőihez képest; felkéri az EU-t, hogy a fogyasztóknak nyújtott információk minőségének javításával, és különösen az EU-ba importált termékek eredetmegjelölésével („made in”) kapcsolatos szabályozás elfogadása révén fokozza az európai termelés értékét; |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy az EU alakítson ki a kutatáson és fejlesztésen alapuló, nagyra törő közös iparpolitikát, amely a „project bonds” megoldáshoz hasonló innovatív finanszírozási módszereket biztosíthat például a közbeszerzési piachoz való hozzáférés révén annak érdekében, hogy fenntarthassa versenyképességét az ipar és a kutatás jelentős új szereplőihez képest; felkéri az EU-t, hogy a fogyasztóknak nyújtott információk minőségének javításával, és különösen az EU-ba importált termékek eredetmegjelölésével („made in”) kapcsolatos szabályozás elfogadása révén fokozza az európai termelés értékét;

| 37. | kéri, hogy az EU erősítse meg gazdasági, költségvetési, fiskális és politikai irányítását annak érdekében, hogy hiteles és tekintélyes szereplő lehessen a nemzetközi színtéren; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy azonos véleményt fogalmazzanak meg annak érdekében, hogy a partnerségek és a kétoldalú megállapodások ne gyengítsék az uniós álláspontot; sürgeti a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést a tagállamokkal a Kínával kapcsolatos nemzeti kereskedelmi politikák és egyéb nemzeti szakpolitikák meghatározásakor; kéri, hogy az EU alakítson ki hosszú távú stratégiát Kínával kapcsolatosan, biztosítva az operatív együttműködést mind az uniós intézmények között, mind pedig az EU és tagállamok között; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy az EU erősítse meg gazdasági, költségvetési, fiskális és politikai irányítását annak érdekében, hogy hiteles és tekintélyes szereplő lehessen a nemzetközi színtéren; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy azonos véleményt fogalmazzanak meg annak érdekében, hogy a partnerségek és a kétoldalú megállapodások ne gyengítsék az uniós álláspontot; sürgeti a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést a tagállamokkal a Kínával kapcsolatos nemzeti kereskedelmi politikák és egyéb nemzeti szakpolitikák meghatározásakor; kéri, hogy az EU alakítson ki hosszú távú stratégiát Kínával kapcsolatosan, biztosítva az operatív együttműködést mind az uniós intézmények között, mind pedig az EU és tagállamok között;

| 38. | hangsúlyozza, hogy Kínával kapcsolatban kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmazni; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közös kutatási területeken alakítsanak ki szoros együttműködést Kínával, például a termékbiztonság és az emberi egészség tekintetében, valamint hozzanak létre további tudományos, technológiai és kulturális csereprogramokat; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy Kínával kapcsolatban kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmazni; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közös kutatási területeken alakítsanak ki szoros együttműködést Kínával, például a termékbiztonság és az emberi egészség tekintetében, valamint hozzanak létre további tudományos, technológiai és kulturális csereprogramokat;

| 39. | a Kínával fennálló számos kereskedelmi vita a szabályozási minőséget, valamint a különböző szakpolitikai területeken – ideértve az ipari, környezetvédelmi politika, a válságintézkedések, a pénzügyi stabilitás és a fogyasztóvédelem területét – a végrehajtást érinti; kéri az ilyen ügyek fokozott kétoldalú együttműködésen, illetve a WTO-n belüli vitarendezésen keresztül történő rendezését; |
| --- | --- |

39.

a Kínával fennálló számos kereskedelmi vita a szabályozási minőséget, valamint a különböző szakpolitikai területeken – ideértve az ipari, környezetvédelmi politika, a válságintézkedések, a pénzügyi stabilitás és a fogyasztóvédelem területét – a végrehajtást érinti; kéri az ilyen ügyek fokozott kétoldalú együttműködésen, illetve a WTO-n belüli vitarendezésen keresztül történő rendezését;

*

* *

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 67 E., 2010.3.18., 132. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0412.

(3)  HL C 184 E., 2009.8.6., 16. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0364.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0565.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0141.

(7)  HL C 99 E., 2012.4.3., 101. o.

(8)  HL C 99 E., 2012.4.3., 31. o.

(9)  HL C 99 E., 2012.4.3., 94. o.

(10)  HL C 259 E., 2009.10.29., 77. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0380.

(12)  HL C 67 E., 2010.3.18., 101. o.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/41

---

2012. május 23., szerdaAz Európai Parlament vizsgálati joga

P7_TA(2012)0219

Az Európai Parlament 2012. május 23-án elfogadott javaslata az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti rendeletről (2009/2212(INI) (1))

2013/C 264 E/07

---

(1)  A Parlament úgy határozott, hogy az állásfoglalási indítványról való szavazást elhalasztja, a 41. cikk harmadik bekezdése alapján (A7-0352/2011).

---

2012. május 23., szerda
  EURÓPAI PARLAMENTI RENDELETRE IRÁNYULÓ JAVASLAT

az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 226. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel a Tanács egyetértésére (1),

tekintettel a Bizottság egyetértésére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | a Lisszaboni Szerződés megteremtette az Unión belül a megújult és megerősített intézményi egyensúly feltételeit, ezzel lehetővé téve az uniós intézmények hatékonyabb, nyitottabb és demokratikusabb működését. Ebben az összefüggésben megerősítette és kibővítette az Európai Parlament politikai ellenőrzéssel kapcsolatos funkcióit. Ennek megfelelően és mind a nemzeti parlamentek gyakorlatával, mind az Európai Unióról szóló szerződésben, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésben (a továbbiakban: „szerződések”) szereplő követelményekkel összhangban meg kell erősíteni az Európai Parlament vizsgálóbizottságait, és olyan specifikus, valós és egyértelműen meghatározott hatáskörökkel kell felruházni őket, amelyek jobban összhangban vannak az Európai Parlament politikai státuszával és jogkörével, egyidejűleg tiszteletben tartva az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott arányosság elvét. A vizsgálóbizottságok – a politikai ellenőrzés e kivételes eszközei – hatáskörei nem lehetnek más intézmények felelősségi köreinek sérelmére. |
| --- | --- |

(1)

a Lisszaboni Szerződés megteremtette az Unión belül a megújult és megerősített intézményi egyensúly feltételeit, ezzel lehetővé téve az uniós intézmények hatékonyabb, nyitottabb és demokratikusabb működését. Ebben az összefüggésben megerősítette és kibővítette az Európai Parlament politikai ellenőrzéssel kapcsolatos funkcióit. Ennek megfelelően és mind a nemzeti parlamentek gyakorlatával, mind az Európai Unióról szóló szerződésben, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésben (a továbbiakban: „szerződések”) szereplő követelményekkel összhangban meg kell erősíteni az Európai Parlament vizsgálóbizottságait, és olyan specifikus, valós és egyértelműen meghatározott hatáskörökkel kell felruházni őket, amelyek jobban összhangban vannak az Európai Parlament politikai státuszával és jogkörével, egyidejűleg tiszteletben tartva az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott arányosság elvét. A vizsgálóbizottságok – a politikai ellenőrzés e kivételes eszközei – hatáskörei nem lehetnek más intézmények felelősségi köreinek sérelmére.

| (2) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1995. április 19-én elfogadták az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló 95/167/EK, Euratom, ESZAK határozatot (3). A határozat utalt annak lehetőségére, hogy rendelkezései a tapasztalatok alapján felülvizsgálhatók. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1995. április 19-én elfogadták az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló 95/167/EK, Euratom, ESZAK határozatot (3). A határozat utalt annak lehetőségére, hogy rendelkezései a tapasztalatok alapján felülvizsgálhatók.

| (3) | Tekintettel a Lisszaboni Szerződés által megteremtett új intézményi egyensúlyra és az Európai Parlament vizsgálóbizottságainak működése során szerzett tapasztalatokra, szükségessé vált a 95/167/EK, Euratom, ESZAK határozat hatályon kívül helyezése és új rendelettel való felváltása. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a Lisszaboni Szerződés által megteremtett új intézményi egyensúlyra és az Európai Parlament vizsgálóbizottságainak működése során szerzett tapasztalatokra, szükségessé vált a 95/167/EK, Euratom, ESZAK határozat hatályon kívül helyezése és új rendelettel való felváltása.

| (4) | A Bíróság joggyakorlatában elismert hasznossági elvvel összhangban (4), az Európai Parlamentet és vizsgálóbizottságait fel kell ruházni a vizsgálati jogból adódó feladatok ellátásához elengedhetetlenül szükséges hatáskörökkel. E célból az is nagyon fontos, hogy az Unió intézményei és testületei, valamint a tagállamok megtegyenek minden szükséges lépést ezen feladatok ellátásának megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A Bíróság joggyakorlatában elismert hasznossági elvvel összhangban (4), az Európai Parlamentet és vizsgálóbizottságait fel kell ruházni a vizsgálati jogból adódó feladatok ellátásához elengedhetetlenül szükséges hatáskörökkel. E célból az is nagyon fontos, hogy az Unió intézményei és testületei, valamint a tagállamok megtegyenek minden szükséges lépést ezen feladatok ellátásának megkönnyítése érdekében.

| (5) | Nem állítható fel vizsgálóbizottság, ha a tényállításokat bíróság előtt vizsgálják, illetve amíg az ügyben tart a peres eljárás. Ugyanakkor – a politikai természetű és a bíróságra tartozó vizsgálatok közötti ütközések elkerülése végett – az Európai Parlament számára lehetővé kell tenni, hogy megvizsgálja, szükség van-e a vizsgálóbizottság működésének felfüggesztésére, amennyiben annak felállítása után a tényállításokkal kapcsolatban álló peres eljárás indult. |
| --- | --- |

(5)

Nem állítható fel vizsgálóbizottság, ha a tényállításokat bíróság előtt vizsgálják, illetve amíg az ügyben tart a peres eljárás. Ugyanakkor – a politikai természetű és a bíróságra tartozó vizsgálatok közötti ütközések elkerülése végett – az Európai Parlament számára lehetővé kell tenni, hogy megvizsgálja, szükség van-e a vizsgálóbizottság működésének felfüggesztésére, amennyiben annak felállítása után a tényállításokkal kapcsolatban álló peres eljárás indult.

| (6) | A nyitottság, a jó kormányzás és a demokratikus elszámoltathatóság elveiből következik, hogy a vizsgálóbizottság eljárásának és különösen a meghallgatásoknak a nyilvánosság előtt kell lezajlaniuk. Másfelől rendelkezni szükséges a zárt ülésen lefolytatandó eljárás lehetőségéről, továbbá megfelelő titoktartási szabályokról annak érdekében, hogy biztosítható legyen a vizsgálatok hatékonysága, a tagállami érdekek védelme, az egyének magánéletének és integritásának védelme – összhangban mindenekelőtt a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályokkal –, valamint a természetes és jogi személyek üzleti érdekeinek védelme. |
| --- | --- |

(6)

A nyitottság, a jó kormányzás és a demokratikus elszámoltathatóság elveiből következik, hogy a vizsgálóbizottság eljárásának és különösen a meghallgatásoknak a nyilvánosság előtt kell lezajlaniuk. Másfelől rendelkezni szükséges a zárt ülésen lefolytatandó eljárás lehetőségéről, továbbá megfelelő titoktartási szabályokról annak érdekében, hogy biztosítható legyen a vizsgálatok hatékonysága, a tagállami érdekek védelme, az egyének magánéletének és integritásának védelme – összhangban mindenekelőtt a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályokkal –, valamint a természetes és jogi személyek üzleti érdekeinek védelme.

| (7) | A Parlament felügyeleti hatáskörének lényegi elemét képező vizsgálati jog célja annak megállapítása, hogy a hatályos jogszabályokat a múltban hogyan hajtották végre. Ezért alapvetően fontos, hogy a vizsgálóbizottság a vizsgálat során feltárt tényszerű bizonyítékokra támaszkodhasson. E cél érdekében biztosítani szükséges, hogy a vizsgálóbizottság meghallgathassa az uniós intézmények és a tagállami kormányok tagjait, bizonyítékokat szerezhessen be az Unió, illetve a tagállamok tisztviselőitől és egyéb alkalmazottaitól, valamint az Unió területén lakóhellyel rendelkező bármely személytől, szakértői jelentéseket kérhessen, dokumentumokat igényelhessen, valamint helyszíni vizsgálatokat végezhessen. |
| --- | --- |

(7)

A Parlament felügyeleti hatáskörének lényegi elemét képező vizsgálati jog célja annak megállapítása, hogy a hatályos jogszabályokat a múltban hogyan hajtották végre. Ezért alapvetően fontos, hogy a vizsgálóbizottság a vizsgálat során feltárt tényszerű bizonyítékokra támaszkodhasson. E cél érdekében biztosítani szükséges, hogy a vizsgálóbizottság meghallgathassa az uniós intézmények és a tagállami kormányok tagjait, bizonyítékokat szerezhessen be az Unió, illetve a tagállamok tisztviselőitől és egyéb alkalmazottaitól, valamint az Unió területén lakóhellyel rendelkező bármely személytől, szakértői jelentéseket kérhessen, dokumentumokat igényelhessen, valamint helyszíni vizsgálatokat végezhessen.

| (8) | A vizsgálatokat az emberi jogok és az alapvető szabadságok legteljesebb tiszteletben tartásával kell lefolytatni, különösen a méltányosság elve és az érintettek azon joga tekintetében, hogy a rájuk vonatkozó tényekkel kapcsolatban kifejthessék véleményüket. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálatokat az emberi jogok és az alapvető szabadságok legteljesebb tiszteletben tartásával kell lefolytatni, különösen a méltányosság elve és az érintettek azon joga tekintetében, hogy a rájuk vonatkozó tényekkel kapcsolatban kifejthessék véleményüket.

| (9) | A vizsgálóbizottságoknak teljes körűen tiszteletben kell tartaniuk az általuk tanúskodás céljából beidézett személyek jogait, összhangban az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről európai egyezménnyel és az Európai Unió Alapjogi Chartájával. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálóbizottságoknak teljes körűen tiszteletben kell tartaniuk az általuk tanúskodás céljából beidézett személyek jogait, összhangban az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről európai egyezménnyel és az Európai Unió Alapjogi Chartájával.

| (10) | A vizsgálatok során figyelembe kell venni azt az elvet is, hogy egy vizsgálat következtetései kizárólag bizonyító erejű elemeken alapulhatnak. E célból a vizsgálóbizottságok számára hozzáférést kell biztosítani az uniós intézmények és testületek, valamint a tagállamok, továbbá – amennyiben a vizsgálat sikeréhez a dokumentumra szükség van – bármely természetes vagy jogi személy birtokában levő valamennyi lényeges dokumentumhoz. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálatok során figyelembe kell venni azt az elvet is, hogy egy vizsgálat következtetései kizárólag bizonyító erejű elemeken alapulhatnak. E célból a vizsgálóbizottságok számára hozzáférést kell biztosítani az uniós intézmények és testületek, valamint a tagállamok, továbbá – amennyiben a vizsgálat sikeréhez a dokumentumra szükség van – bármely természetes vagy jogi személy birtokában levő valamennyi lényeges dokumentumhoz.

| (11) | A lojális együttműködés elvével és az Unió jogrendjének fenntartásához való hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségükkel összhangban az Unió intézményei és testületei, valamint a tagállamok kijelölik azokat a tisztviselőket vagy egyéb alkalmazottakat, akik számára engedélyezik a vizsgálóbizottságok előtti megjelenést, amennyiben az utóbbiak erre felszólítják őket. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság vizsgálat tárgyát képező kérdésben illetékes tagjait a vizsgálóbizottság meghallgassa, amennyiben tanúvallomásukat fontosnak és lényegesnek ítélik az eset érdemi vizsgálatához. |
| --- | --- |

(11)

A lojális együttműködés elvével és az Unió jogrendjének fenntartásához való hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségükkel összhangban az Unió intézményei és testületei, valamint a tagállamok kijelölik azokat a tisztviselőket vagy egyéb alkalmazottakat, akik számára engedélyezik a vizsgálóbizottságok előtti megjelenést, amennyiben az utóbbiak erre felszólítják őket. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság vizsgálat tárgyát képező kérdésben illetékes tagjait a vizsgálóbizottság meghallgassa, amennyiben tanúvallomásukat fontosnak és lényegesnek ítélik az eset érdemi vizsgálatához.

| (12) | Ugyanakkor annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálóbizottság bizonyos lehessen benne, hogy következtetései bizonyító erejű elemeken alapulnak, rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy az Unióban lakóhellyel rendelkező bármely személy tanúként való meghallgatását kérje, e személyek pedig kötelesek a kérdésekre jóhiszeműen, alaposan és a valóságot állítva válaszolni. Ezenkívül amennyiben az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai számára az Európai Unió tisztviselőinek a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (5) rögzített személyzeti szabályzata 17. és 19. cikke és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó, ugyanazon rendeletben rögzített alkalmazási feltételek 11. cikke értelmében nem engedélyezett, hogy megjelenési kötelezettségüknek eleget tegyenek a vizsgálóbizottság felszólítására, rendelkezésre álljanak a vizsgálat számára, személyesen nyilatkozatokat tegyenek vagy bizonyítékokkal szolgáljanak, az engedély megtagadásáért felelős tisztviselőnek vagy hatóságnak meg kell jelennie a bizottság előtt, és ki kell fejtenie az engedély megtagadásának indokait. |
| --- | --- |

(12)

Ugyanakkor annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálóbizottság bizonyos lehessen benne, hogy következtetései bizonyító erejű elemeken alapulnak, rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy az Unióban lakóhellyel rendelkező bármely személy tanúként való meghallgatását kérje, e személyek pedig kötelesek a kérdésekre jóhiszeműen, alaposan és a valóságot állítva válaszolni. Ezenkívül amennyiben az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai számára az Európai Unió tisztviselőinek a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (5) rögzített személyzeti szabályzata 17. és 19. cikke és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó, ugyanazon rendeletben rögzített alkalmazási feltételek 11. cikke értelmében nem engedélyezett, hogy megjelenési kötelezettségüknek eleget tegyenek a vizsgálóbizottság felszólítására, rendelkezésre álljanak a vizsgálat számára, személyesen nyilatkozatokat tegyenek vagy bizonyítékokkal szolgáljanak, az engedély megtagadásáért felelős tisztviselőnek vagy hatóságnak meg kell jelennie a bizottság előtt, és ki kell fejtenie az engedély megtagadásának indokait.

| (13) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés ratifikálásával a tagállamok abban is megállapodtak, hogy az Európai Parlamentet felruházzák az uniós jogszabályok alkalmazása során feltételezhetően elkövetett jogsértések és hivatali visszásságok kivizsgálásának jogával. Ebből következően a tagállamoknak vállalniuk kell, hogy nemzeti hatóságaik – a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – megadják a szükséges támogatást ahhoz, hogy a vizsgálóbizottságok elvégezhessék feladatukat. |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés ratifikálásával a tagállamok abban is megállapodtak, hogy az Európai Parlamentet felruházzák az uniós jogszabályok alkalmazása során feltételezhetően elkövetett jogsértések és hivatali visszásságok kivizsgálásának jogával. Ebből következően a tagállamoknak vállalniuk kell, hogy nemzeti hatóságaik – a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – megadják a szükséges támogatást ahhoz, hogy a vizsgálóbizottságok elvégezhessék feladatukat.

| (14) | Az uniós szintű demokratikus ellenőrzés erősítése céljából az e rendeletben foglalt rendelkezések kiterjedt hatáskörrel ruházzák fel a vizsgálóbizottságokat. A rendelkezések érvényesítése, a vizsgálatok hatékonyságának fokozása és a nemzeti parlamentek gyakorlatához való közelítése céljából a rendeletnek jól meghatározott esetekben lehetőséget kell adnia a hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókra. A tagállamoknak kell gondoskodniuk arról, hogy bizonyos jogsértésekhez nemzeti jogszabályaik megfelelő szankciókat rendeljenek, valamint arról is, hogy az ilyen jogsértések elkövetői ellen megfelelő eljárás induljon. |
| --- | --- |

(14)

Az uniós szintű demokratikus ellenőrzés erősítése céljából az e rendeletben foglalt rendelkezések kiterjedt hatáskörrel ruházzák fel a vizsgálóbizottságokat. A rendelkezések érvényesítése, a vizsgálatok hatékonyságának fokozása és a nemzeti parlamentek gyakorlatához való közelítése céljából a rendeletnek jól meghatározott esetekben lehetőséget kell adnia a hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókra. A tagállamoknak kell gondoskodniuk arról, hogy bizonyos jogsértésekhez nemzeti jogszabályaik megfelelő szankciókat rendeljenek, valamint arról is, hogy az ilyen jogsértések elkövetői ellen megfelelő eljárás induljon.

| (15) | A hatalmi ágak szétválasztásának elve, amelynek értelmében a hatalommal való visszaélés megakadályozása céljából a törvényhozás (parlament), a végrehajtó hatalom (kormány) és az igazságszolgáltatás (bíróság) egymástól különállóan működik, tiszteletben tartandó. |
| --- | --- |

(15)

A hatalmi ágak szétválasztásának elve, amelynek értelmében a hatalommal való visszaélés megakadályozása céljából a törvényhozás (parlament), a végrehajtó hatalom (kormány) és az igazságszolgáltatás (bíróság) egymástól különállóan működik, tiszteletben tartandó.

| (16) | E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. |
| --- | --- |

(16)

E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1.   szakasz

Tárgy és a vizsgálóbizottságok létrehozására vonatkozó általános szabályok

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet az Európai Parlamentnek az uniós jogszabályok valamely uniós intézmény vagy testület, tagállami közigazgatási szerv, illetve az uniós jogszabályok által e jogszabályok végrehajtására felhatalmazott személy általi alkalmazása során elkövetett jogsértések és hivatali visszásságok – a Szerződések által egyéb intézményekre vagy szervekre ruházott hatáskörök sérelme nélkül való – kivizsgálására vonatkozó joga – feladatainak ellátása során történő – gyakorlását szabályozó részletes rendelkezéseket tartalmazza.

(2)   A vizsgálóbizottságok belső szervezetére vonatkozó rendelkezéseket az Európai Parlament eljárási szabályzata tartalmazza.

2. cikk

A vizsgálóbizottságok felállítása és mandátuma

(1)   A szerződésekben szabályozott feltételek és korlátozások között az Európai Parlament ideiglenes vizsgálóbizottságokat állíthat fel.

(2)   Az Európai Parlament ilyen vizsgálóbizottságot képviselői egynegyedének kérésére állíthat fel.

(3)   A vizsgálóbizottság felállítására vonatkozó határozatnak tartalmaznia kell annak mandátumát, beleértve az alábbiakat:

| a) | a vizsgálat tárgya és célja, hivatkozással az uniós jog vonatkozó rendelkezéseire; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálat tárgya és célja, hivatkozással az uniós jog vonatkozó rendelkezéseire;

| b) | a vizsgálóbizottság összetétele, amely a politikai erőviszonyokat kiegyensúlyozottan tükrözi; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálóbizottság összetétele, amely a politikai erőviszonyokat kiegyensúlyozottan tükrözi;

| c) | a jelentés benyújtására megszabott határidő, amely nem lehet több az első vizsgálóbizottsági üléstől számított 12 hónapnál, és amely a Parlamentindokolással ellátott határozata alapján két alkalommal legfeljebb három-három hónappal meghosszabbítható. |
| --- | --- |

c)

a jelentés benyújtására megszabott határidő, amely nem lehet több az első vizsgálóbizottsági üléstől számított 12 hónapnál, és amely a Parlamentindokolással ellátott határozata alapján két alkalommal legfeljebb három-három hónappal meghosszabbítható.

3. cikk

A vizsgálóbizottságok működésének befejezése

A vizsgálóbizottság működését befejezi az alábbi esetekben:

| a) | jelentése benyújtásakor; vagy |
| --- | --- |

a)

jelentése benyújtásakor; vagy

| b) | a jelentése benyújtására megszabott határidő leteltekor; továbbá |
| --- | --- |

b)

a jelentése benyújtására megszabott határidő leteltekor; továbbá

| c) | minden esetben a parlamenti ciklus befejeződésekor. |
| --- | --- |

c)

minden esetben a parlamenti ciklus befejeződésekor.

4. cikk

A vizsgálat megújítása

Vizsgálóbizottság nem állítható fel vagy alakítható meg újra olyan ügyek esetében, amelyekben vizsgálóbizottság már végzett vizsgálatot, ha a korábbi vizsgálóbizottság működésének a 3. cikk a) vagy b) pontja szerinti befejezése óta nem telt el legalább tizenkét hónap, kivéve, ha új tények merültek fel. Vizsgálóbizottság minden olyan esetben felállítható, ha új, terhelő tények merülnek fel, amelyek alkalmasak lehetnek a lényeges következtetések módosítására.

2.   szakasz

Általános eljárási szabályok

5. cikk

Összeférhetetlenség

(1)   A vizsgálóbizottság mindaddig nem folytathat vizsgálatot a bíróság előtt vizsgált tényállításokkal kapcsolatban, amíg az ügyben tart a peres eljárás.

(2)   Amennyiben a vizsgálóbizottság felállítása után a tényállításokkal kapcsolatban álló peres eljárás indul, az Európai Parlament megvizsgálja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkének megfelelően szükség van-e a vizsgálóbizottság által folytatott vizsgálat ezen eljárások időtartama alatti felfüggesztésére.

A felfüggesztés időtartama nem számít bele a 2. cikk (3) bekezdésének c) pontjában előírt időtartamba.

(3)   A Bizottság a vizsgálóbizottság felállításától vagy az uniós jog valamely tagállam általi megsértéséről a vizsgálóbizottságnál tett bejelentésnek a Bizottsággal történő közlésétől számított két hónapon belül értesítheti az Európai Parlamentet arról, hogy a vizsgálóbizottság által kivizsgálandó ügy a pert megelőző uniós eljárás tárgya. Ilyen esetekben a vizsgálóbizottság valamennyi szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára a Szerződések által ráruházott hatáskör teljes körű gyakorlását.

6. cikk

Az eljárás nyilvános jellege

(1)   A vizsgálóbizottság eljárása és különösen a vizsgálóbizottság előtti meghallgatások nyilvánosak.

(2)   Kivételes jelleggel sor kerülhet zárt ülésen folytatott eljárásra is, amennyiben ezt a vizsgálóbizottság tagjainak egynegyede, egy uniós intézmény vagy testület, vagy az érintett tagállami hatóságok kérik. Amennyiben egy bizonyítékot szolgáltató személy vagy egy szakértő kéri, hogy zárt ülésen hallgassák meg, a vizsgálóbizottság zárt ülésen mérlegeli a kérést és annak indokait.

A 8. cikkben említett bizalmas információk vizsgálata zárt ülésen történik.

7. cikk

A kivizsgálás során megnevezett személyek

A vizsgálóbizottság minden olyan személyt tájékoztat, akinek a neve a vizsgálat során felmerül, és akit ez hátrányosan érinthet. Az érintett személyt – annak kérésére – meg kell hallgatni.

8. cikk

Titoktartás

(1)   A vizsgálóbizottság a tudomására jutott információkat kizárólag feladatai ellátásához használhatja fel. Ezek nem hozhatók nyilvánosságra, amennyiben bizalmas természetű adatokat tartalmaznak. A bizalmas információk kezeléséről és védelméről az Európai Parlament az „EU-minősített adatokra” és a nem minősített „egyéb bizalmas információkra” vonatkozó belső szabályainak megfelelően gondoskodik.

(2)   Az (1) bekezdés megfelelően alkalmazandó azon információk esetében, amelyeknek közzététele:

| a) | sértené a személy magánéletének védelmét vagy integritását – különös tekintettel a személyes adatok védelméről szóló uniós jogszabályokra –, |
| --- | --- |

a)

sértené a személy magánéletének védelmét vagy integritását – különös tekintettel a személyes adatok védelméről szóló uniós jogszabályokra –,

| b) | sértené a természetes vagy jogi személy üzleti érdekeit, ideértve a szellemi tulajdont is, vagy |
| --- | --- |

b)

sértené a természetes vagy jogi személy üzleti érdekeit, ideértve a szellemi tulajdont is, vagy

| c) | jelentősen sértené az Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeit. |
| --- | --- |

c)

jelentősen sértené az Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeit.

(3)   A vizsgálóbizottság tagjai, valamint minden olyan személy, akinek feladata végzése során olyan tény, információ, ismeret, dokumentum vagy tárgy jutott a birtokába, amelyre egy tagállam vagy az Unió által elfogadott jogszabályok értelmében titoktartási kötelezettség vonatkozik, köteles azokat – feladatainak befejezését követően is – illetéktelen személyek és a közvélemény előtt titokban tartani.

9. cikk

Együttműködés

Az uniós intézmények és testületek, valamint a tagállamoknak az uniós és a nemzeti jogszabályokkal összhangban eljáró nemzeti hatóságai a lojális együttműködés elvével összhangban segítik a vizsgálóbizottság munkáját.

10. cikk

Közlemények

A tagállamok nemzeti hatóságainak szánt bármiféle, az e rendelet alkalmazását célzó közleményt az Unió mellett működő állandó képviseleteiken keresztül kell továbbítani.

11. cikk

A vizsgálatok eredményei

(1)   A vizsgálóbizottság végleges jelentését benyújtja az Európai Parlamentnek.

(2)   A vizsgálóbizottság végleges jelentése tartalmazhat kisebbségi véleményt is, amennyiben azt a bizottság tagjainak legalább egynegyede támogatja.

(3)   Az Európai Parlament a végleges jelentés alapján elfogadott ajánlásokat továbbíthatja az uniós intézmények, testületek vagy – az illetékes hatóságoknak történő továbbítás céljából – a tagállamok számára.

3.   szakasz

Vizsgálat

12. cikk

A vizsgálat lefolytatása

(1)   A vizsgálatok lefolytatása érdekében a vizsgálóbizottság, mandátuma korlátain belül, valamint a 14–18. cikkre tekintettel:

| — | meghallgathatja az uniós intézmények tagjait és a tagállamok kormányainak tagjait; |
| --- | --- |

—

meghallgathatja az uniós intézmények tagjait és a tagállamok kormányainak tagjait;

| — | bizonyítékokat szerezhet be uniós vagy tagállami tisztviselőktől és egyéb alkalmazottaktól; |
| --- | --- |

—

bizonyítékokat szerezhet be uniós vagy tagállami tisztviselőktől és egyéb alkalmazottaktól;

| — | bizonyítékokat szerezhet be az Unió területén lakóhellyel rendelkező bármely más személytől; |
| --- | --- |

—

bizonyítékokat szerezhet be az Unió területén lakóhellyel rendelkező bármely más személytől;

| — | szakértői véleményeket kérhet be; |
| --- | --- |

—

szakértői véleményeket kérhet be;

| — | dokumentumokat kérhet be; |
| --- | --- |

—

dokumentumokat kérhet be;

| — | helyszíni vizsgálatokat folytathat le. |
| --- | --- |

—

helyszíni vizsgálatokat folytathat le.

(2)   A vizsgálóbizottság vizsgálata lefolytatása során segítséget kérhet a tagállamok hatóságaitól.

(3)   Amennyiben egy tagállami szerv vagy hatóság felelős lehet az uniós jog alkalmazása során felmerült állítólagos jogsértésekért vagy hivatali visszásságokért, a vizsgálóbizottság felkérheti az adott tagállam parlamentjét a vizsgálatban való együttműködésre.

E célból az Európai Parlament parlamentközi megállapodásokat köthet a tagállami parlamentekkel.

13. cikk

Helyszíni vizsgálatok

A vizsgálóbizottság helyszíni vizsgálatokat folytathat. Ezeket adott esetben a nemzeti hatóságokkal együttműködésben, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően kell lefolytatni.

14. cikk

Dokumentumok bekérése

(1)   A vizsgálóbizottság kérésére az uniós intézmények és testületek a birtokukban levő, a tárgyhoz kapcsolódó dokumentumokat hozzáférhetővé teszik a vizsgálóbizottság számára.

(2)   A vizsgálóbizottság kérésére a tagállami hatóságok a birtokukban levő, a tárgyhoz kapcsolódó dokumentumokat nemzeti jogszabályaiknak megfelelően és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 346. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírtakra tekintettel hozzáférhetővé teszik a vizsgálóbizottság számára.

(3)   A vizsgálóbizottság bármely más jogi vagy természetes személyt is felkérhet azon dokumentumok rendelkezésre bocsátására, amelyeket a vizsgálat sikere szempontjából lényegbevágónak ítél. E személyek – az uniós vagy a nemzeti jogszabályokból eredő kötelezettségeik sérelme nélkül – kötelesek a vizsgálóbizottság kérésének eleget tenni. E személyek élhetnek azon jogaikkal, amelyek nemzeti jogszabályaik alapján megilletik őket azokban az esetekben, amikor országuk rendészeti hatóságai tárgyakat foglalnak le.

(4)   A dokumentumokba történő betekintésre irányuló kérelmeknek tartalmazniuk kell a kérelem jogalapját és célját, továbbá meg kell jelölniük, hogy a kérelem mely dokumentumokra irányul és azt mely határidőn belül kell teljesíteni. Ki kell térniük továbbá a kért dokumentumokba történő betekintés nem megalapozott elutasítása esetén várható következményekre.

15. cikk

Tanúk

(1)   E rendelet alkalmazásában „személy” az a természetes személy, aki e cikk rendelkezéseinek megfelelően a vizsgálóbizottság meghallgatásán bizonyítékot szolgáltat.

A vizsgálóbizottság megjelenésre felkérheti az Unió területén lakóhellyel rendelkező bármely személyt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy meghallgatására feladatai teljesítése érdekében szükség van.

Valamennyi felkérésnek tartalmaznia kell az érintett személy vezetéknevét, keresztneveit és címét, továbbá pontosan közölnie kell, hogy a személyt mely tárgyra vonatkozóan és mi okból kívánják meghallgatni. A vizsgálóbizottság a felkérést a 10. cikkel összhangban a személy lakóhelye szerinti tagállam illetékes nemzeti hatóságához továbbítja. A lojális együttműködés elvével és a vonatkozó jogszabályokkal összhangban az illetékes nemzeti hatóság beidézi az adott személyt, hogy jelenjen meg a vizsgálóbizottság előtt.

(2)   A személyek kötelesek a vizsgálóbizottság tagjai által feltett kérdésekre jóhiszeműen, alaposan és a valóságot állítva válaszolni. Élhetnek a bizonyítékszolgáltatás megtagadásának jogával, amely a lakóhelyük szerinti tagállamban megilletné őket, amennyiben annak parlamenti vizsgálóbizottsága vagy hasonló testülete hallgatná meg őket, illetve ilyen bizottság vagy testület hiányában élhetnek a meghallgatás helye szerinti tagállamban biztosított ilyen jogokkal.

A személyeket előzetesen tájékoztatni kell jogaikról és kötelezettségeikről, továbbá a meghallgatásra való felkérés kellő indok nélküli elutasításának, valamint a hamis bizonyíték szolgáltatásának és a személyek megvesztegetésének lehetséges következményeiről.

16. cikk

Az uniós intézmények tagjainak és a tagállami kormányok tagjainak tanúskodása

A vizsgálóbizottság felkérheti az uniós intézményeket – az Európai Unió Bírósága kivételével – és a tagállamok kormányait, hogy egy vagy több tagjukat jelöljék ki az eljárásban való részvételre, amennyiben tanúvallomásuk alapvetően fontos és szükséges a vizsgált ügy alapos értékeléséhez.

Az előző albekezdésnek megfelelően benyújtott kérelemre az Bizottság kijelöli a Bizottság egy vagy több, a vizsgált ügyben illetékes tagját a vizsgálóbizottság előtti megjelenésre.

17. cikk

Uniós és tagállami tisztviselők és egyéb alkalmazottak

(1)   A vizsgálóbizottság az uniós intézményeket vagy testületeket felkérheti arra, hogy egy vagy több tisztviselőt vagy egyéb alkalmazottat jelöljenek ki az eljárásban való részvételre.

Az uniós intézmények vagy testületek kijelölik azokat a tisztviselőket vagy egyéb alkalmazottakat, akik számára engedélyezik a vizsgálóbizottság előtti megjelenést.

(2)   A vizsgálóbizottság uniós tisztviselőt vagy egyéb alkalmazottat egyedileg is beidézhet tanúvallomás megtételére a hivatali kötelességeivel kapcsolatos valamely ügyben, amennyiben úgy ítéli meg, hogy feladata teljesítéséhez az érintett személy meghallgatására szükség van. Amennyiben az Európai Unió személyzeti szabályzata 17. és 19. cikke, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 11. cikke alapján az érintett tisztviselő vagy egyéb alkalmazott számára nem engedélyezik, hogy a vizsgálóbizottság idézésének eleget téve tanúként részt vegyen a vizsgálatban, nyilatkozatokat tegyen és személyesen bizonyítékokkal szolgáljon, az engedély megtagadásáért felelős tisztviselőnek vagy hatóságnak meg kell jelennie a bizottság előtt, és ki kell fejtenie az engedély megtagadásának indokait.

(3)   A vizsgálóbizottság felkérheti a tagállamokat arra, hogy egy vagy több tisztviselőjüket jelöljék ki az eljárásban való részvételre.

(4)   A felkért tagállam kijelöli azokat a tisztviselőit, akiket felhatalmaz arra, hogy a tagállam jogszabályainak megfelelően megjelenjenek a vizsgálóbizottság előtt.

A kijelölt tisztviselők kormányuk nevében és kormányuk utasításai alapján nyilatkoznak a meghallgatás során. A rájuk vonatkozó jogszabályokból eredő kötelezettségek továbbra is vonatkoznak rájuk.

Amennyiben a kijelölt tisztviselő számára nem engedélyezik, hogy a vizsgálóbizottság előtt tanúvallomást tegyen, az érintett tagállam kormányának nevében való kötelezettségvállalásra felhatalmazott képviselőjének meg kell jelennie a bizottság előtt, és ki kell fejtenie az engedély megtagadásának indokait.

18. cikk

Szakértők

(1)   A vizsgálóbizottság határozhat egy vagy több szakértői vélemény beszerzéséről. Erre vonatkozó határozatában meghatározza a szakértők feladatait és megjelöli azt a határidőt, ameddig a jelentést be kell nyújtani.

(2)   A szakértők csak azokkal a kérdésekkel kapcsolatban adhatnak véleményt, amelyekre vonatkozóan ezt kifejezetten kérték tőlük.

(3)   Szakértői javaslatra a vizsgálóbizottság a 15–17. cikkel összhangban kérheti bármely, az Unió területén lakóhellyel rendelkező személy meghallgatását.

(4)   A szakértői jelentés benyújtása után a vizsgálóbizottság meghallgathatja a szakértőt.

19. cikk

Szankciók

(1)   Az e rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítésének elutasítása vagy elmulasztása esetén erről hivatalos feljegyzést kell készíteni.

Az Európai Parlament elnöke részben vagy egészben bejelentheti e hivatalos feljegyzés tartalmát, és gondoskodhat a bejelentésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.

(2)   A tagállamok gondoskodnak róla, hogy a rendelet megsértésének alább felsorolt esetei esetén sor kerül a nemzeti jogszabályoknak megfelelő szankciók kiszabására:

| — | az igényelt dokumentumok rendelkezésre bocsátásának kellő indok nélküli megtagadása; |
| --- | --- |

—

az igényelt dokumentumok rendelkezésre bocsátásának kellő indok nélküli megtagadása;

| — | a meghallgatáson való részvétel kellő indok nélküli megtagadása; |
| --- | --- |

—

a meghallgatáson való részvétel kellő indok nélküli megtagadása;

| — | hamis bizonyíték szolgáltatása; továbbá |
| --- | --- |

—

hamis bizonyíték szolgáltatása; továbbá

| — | személyek megvesztegetése. |
| --- | --- |

—

személyek megvesztegetése.

E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük, továbbá meg kell felelniük a nemzeti parlamenteken belüli vizsgálóbizottságok munkájának keretében az ilyen jellegű jogsértések esetén kivetett szankcióknak.

(3)   Amennyiben valaki megalapozottan gyanúsítható a (2) bekezdésben felsorolt valamely jogsértés elkövetésével, a lakóhelye szerinti tagállam a nemzeti jogszabályok alapján megfelelő eljárást indít vele szemben.

20. cikk

Költségek

Az uniós intézmények és szervek képviselőinek és egyéb tisztviselőinek vagy egyéb alkalmazottainak utazási költségeit és napidíjait ezen intézmények és szervek viselik. A vizsgálóbizottság előtt megjelenő más személyek utazási költségeit és napidíjait az Európai Parlament a szakértők meghallgatására vonatkozó szabályoknak megfelelően megtéríti.

4.   szakasz

Záró rendelkezések

21. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 95/167/EK, Euratom, ESZAK határozat hatályát veszti.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a következő dátumtól alkalmazandó: ... (6)

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

Az Európai Parlament részéről

az elnök

---

(1)  HL ...

1

(2)  HL ...

2

(3)  HL L 78., 1995.4.6., 1. o.

3

(4)  A 281., 283–285. és 287/85 számú (Németország, Franciaország, Hollandia, Dánia és Egyesült Királyság kontra Bizottság) egyesített ügyben hozott ítélet ([1987] EBHT, 3203. o., 28. pont).

4

Németország, Franciaország, Hollandia, Dánia és Egyesült Királyság

Bizottság

(5)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

5

(6)  HL: Kérem, illessze be a dátumot: e rendelet hatálybalépését követően tizenkét hónappal.

6

---

2012. május 24., csütörtök

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/51

---

2012. május 24., csütörtökAz ukrajnai helyzet, Julija Timosenko ügye

P7_TA(2012)0221

Az Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása Ukrajnáról (2012/2658(RSP))

2013/C 264 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Ukrajnáról szóló korábbi, különösen 2011. június 9-i (1), 2011. október 27-i (2) és 2011. december 1-jei (3) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnáról szóló korábbi, különösen 2011. június 9-i (1), 2011. október 27-i (2) és 2011. december 1-jei (3) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012. április 3-án elfogadott állásfoglalására Julija Timosenko helyzetéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012. április 3-án elfogadott állásfoglalására Julija Timosenko helyzetéről,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselő 2012. április 26-i nyilatkozatára Julija Timosenko helyzetéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselő 2012. április 26-i nyilatkozatára Julija Timosenko helyzetéről,

| — | tekintettel Androulla Vassiliou sportügyekkel megbízott európai biztos 2012. május 4-i nyilatkozatára a 2012-es Európa-bajnokságról, |
| --- | --- |

—

tekintettel Androulla Vassiliou sportügyekkel megbízott európai biztos 2012. május 4-i nyilatkozatára a 2012-es Európa-bajnokságról,

| — | tekintettel a Bronislaw Komorowski lengyel elnök által 2012. május 9-én arról kiadott nyilatkozatra, hogy a 2012. évi labdarúgó Európa-bajnokságnak sorra kell kerülnie, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bronislaw Komorowski lengyel elnök által 2012. május 9-én arról kiadott nyilatkozatra, hogy a 2012. évi labdarúgó Európa-bajnokságnak sorra kell kerülnie,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika ukrajnai végrehajtásáról szóló, 2012. május 15-én kiadott bizottsági helyzetjelentésre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika ukrajnai végrehajtásáról szóló, 2012. május 15-én kiadott bizottsági helyzetjelentésre (4),

| — | tekintettel az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács ülésének 2012. május 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács ülésének 2012. május 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU és Ukrajna közötti, a társulási megállapodásról szóló tárgyalások lezárására, amelyeknek részét képezték a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi övezetről (DCFTA) szóló tárgyalások, valamint e megállapodás parafálása, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Ukrajna közötti, a társulási megállapodásról szóló tárgyalások lezárására, amelyeknek részét képezték a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi övezetről (DCFTA) szóló tárgyalások, valamint e megállapodás parafálása,

| — | tekintettel az Európai Unió és Ukrajna között 1998. március 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra (5), továbbá a partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lépő társulási megállapodásról szóló folyamatban lévő tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Ukrajna között 1998. március 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra (5), továbbá a partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lépő társulási megállapodásról szóló folyamatban lévő tárgyalásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Ukrajna az EU számára stratégiai jelentőséggel bíró ország; mivel Ukrajna méretének, erőforrásainak, népességének és földrajzi fekvésének köszönhetően különleges helyet foglal el Európában, és olyan kulcsfontosságú regionális szereplőnek tekinthető, amely jelentős hatással bír az egész kontinens biztonságára, stabilitására és jólétére, és ezért viselnie kell a rá háruló politikai felelősséget; |
| --- | --- |

A.

mivel Ukrajna az EU számára stratégiai jelentőséggel bíró ország; mivel Ukrajna méretének, erőforrásainak, népességének és földrajzi fekvésének köszönhetően különleges helyet foglal el Európában, és olyan kulcsfontosságú regionális szereplőnek tekinthető, amely jelentős hatással bír az egész kontinens biztonságára, stabilitására és jólétére, és ezért viselnie kell a rá háruló politikai felelősséget;

| B. | mivel Ukrajna emberi jogi helyzete, a polgári szabadságjogok, az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása, valamint a tisztességes, pártatlan és független jogi eljárások kiépítése, továbbá a belső reformra való összpontosítás az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok további fejlesztésének előfeltétele; |
| --- | --- |

B.

mivel Ukrajna emberi jogi helyzete, a polgári szabadságjogok, az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása, valamint a tisztességes, pártatlan és független jogi eljárások kiépítése, továbbá a belső reformra való összpontosítás az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok további fejlesztésének előfeltétele;

| C. | mivel az EU–Ukrajna társulási megállapodás aláírása – és azon belül mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozása – jelentős lépés lesz Ukrajna európai uniós perspektívája szempontjából; mivel minél inkább magáénak vallja Ukrajna az EU értékeit és minél több reformot hajt végre a megállapodás szellemében, fokozatosan annál inkább mélyülhetnek uniós kapcsolatai; mivel az EU számára az is nagyon fontos, hogy keleti határain túl bővüljön a jogállamiság és a jólét, és e határok nagy része egybeesik az EU és Ukrajna közös határával; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU–Ukrajna társulási megállapodás aláírása – és azon belül mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozása – jelentős lépés lesz Ukrajna európai uniós perspektívája szempontjából; mivel minél inkább magáénak vallja Ukrajna az EU értékeit és minél több reformot hajt végre a megállapodás szellemében, fokozatosan annál inkább mélyülhetnek uniós kapcsolatai; mivel az EU számára az is nagyon fontos, hogy keleti határain túl bővüljön a jogállamiság és a jólét, és e határok nagy része egybeesik az EU és Ukrajna közös határával;

| D. | mivel az igazságszolgáltatás átfogó reformja, valamint a bűnügyi nyomozások és büntetőeljárások során a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítására irányuló intézkedések – beleértve a tisztességes, pártatlan és független bírósági eljárás elvét – még nem valósultak meg Ukrajnában; mivel e reformokat a Velencei Bizottsággal szoros együttműködésben kell kidolgozni; mivel Julija Timosenko ügyében a pecserszki körzeti bíróság (Kijev) ítélete ellen benyújtott semmisségi panasz elbírálására várhatóan 2012. június 26-án kerül sor; |
| --- | --- |

D.

mivel az igazságszolgáltatás átfogó reformja, valamint a bűnügyi nyomozások és büntetőeljárások során a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítására irányuló intézkedések – beleértve a tisztességes, pártatlan és független bírósági eljárás elvét – még nem valósultak meg Ukrajnában; mivel e reformokat a Velencei Bizottsággal szoros együttműködésben kell kidolgozni; mivel Julija Timosenko ügyében a pecserszki körzeti bíróság (Kijev) ítélete ellen benyújtott semmisségi panasz elbírálására várhatóan 2012. június 26-án kerül sor;

| E. | mivel nem elfogadható, hogy Ukrajna korábbi miniszterelnökét, Julija Timosenkót 2011. október 11-én hétévi börtönbüntetésre ítélték, továbbá hogy az előző kormány más magas rangú tisztviselői ellen is perek folynak, ami az igazságszolgáltatás részrehajlását példázza; mivel súlyos hiányosságok mutatkoznak a bírák függetlenségének tekintetében, valamint azzal összefüggésben, hogy semmilyen reformra nem került sor a bírósági eljárások: a büntetőjogi felelősségre vonás, a tárgyalás, az ítélkezés, a fogva tartás és a jogorvoslat egyetlen vonatkozásában sem; |
| --- | --- |

E.

mivel nem elfogadható, hogy Ukrajna korábbi miniszterelnökét, Julija Timosenkót 2011. október 11-én hétévi börtönbüntetésre ítélték, továbbá hogy az előző kormány más magas rangú tisztviselői ellen is perek folynak, ami az igazságszolgáltatás részrehajlását példázza; mivel súlyos hiányosságok mutatkoznak a bírák függetlenségének tekintetében, valamint azzal összefüggésben, hogy semmilyen reformra nem került sor a bírósági eljárások: a büntetőjogi felelősségre vonás, a tárgyalás, az ítélkezés, a fogva tartás és a jogorvoslat egyetlen vonatkozásában sem;

| F. | mivel az EU továbbra is hangsúlyozza a tisztességes, pártatlan és független bírósági eljárásokat is magában foglaló jogállamiság tiszteletben tartásának szükségességét, és hogy el kell kerülni egyúttal annak veszélyét, hogy olyan megítélés alakuljon ki, hogy az igazságszolgáltatást szelektíven alkalmazzák; mivel az EU különösen fontosnak tartja ezeket az elveket egy olyan ország esetében, amely politikai társuláson alapuló, szorosabb szerződéses viszonyra törekszik; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU továbbra is hangsúlyozza a tisztességes, pártatlan és független bírósági eljárásokat is magában foglaló jogállamiság tiszteletben tartásának szükségességét, és hogy el kell kerülni egyúttal annak veszélyét, hogy olyan megítélés alakuljon ki, hogy az igazságszolgáltatást szelektíven alkalmazzák; mivel az EU különösen fontosnak tartja ezeket az elveket egy olyan ország esetében, amely politikai társuláson alapuló, szorosabb szerződéses viszonyra törekszik;

| G. | mivel a korrupció és a hatalommal való visszaélés továbbra is igen elterjedt Ukrajnában, és ez a hatóságok részéről határozott válaszlépéseket tesz szükségessé a felelősök törvény előtti felelősségre vonása érdekében; mivel a bírósági eljárásoknak és a nyomozásoknak pártatlannak és függetlennek kell lenniük, továbbá nem használhatók fel politikai célok érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel a korrupció és a hatalommal való visszaélés továbbra is igen elterjedt Ukrajnában, és ez a hatóságok részéről határozott válaszlépéseket tesz szükségessé a felelősök törvény előtti felelősségre vonása érdekében; mivel a bírósági eljárásoknak és a nyomozásoknak pártatlannak és függetlennek kell lenniük, továbbá nem használhatók fel politikai célok érdekében;

| H. | mivel az emberi jogokkal foglalkozó dán Helsinki Bizottság – amely a Julija Timosenko ellen indított eljárás bírósági elemeit vizsgálta – előzetes jelentésében az ukrán bűnügyi igazságszolgáltatás olyan alapvető hiányosságairól számolt be, amelyek negatívan érintik az egyén emberi jogainak és a jogállamiság védelmét; |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogokkal foglalkozó dán Helsinki Bizottság – amely a Julija Timosenko ellen indított eljárás bírósági elemeit vizsgálta – előzetes jelentésében az ukrán bűnügyi igazságszolgáltatás olyan alapvető hiányosságairól számolt be, amelyek negatívan érintik az egyén emberi jogainak és a jogállamiság védelmét;

| I. | mivel Ukrajna európai perspektíváját számos jelentős intézményi, politikai, gazdasági és szociális területen szisztematikus és visszafordíthatatlan reformokra kell alapozni; mivel számos jelentős reform már lezajlott, vagy jelenleg zajlik, míg mások még bevezetésre várnak; mivel a társulási megállapodás által kínált keret kulcsfontosságú modernizációs eszközt és ütemtervet biztosít Ukrajna számára a belső reformok irányításához, valamint eszközt nyújt a nemzeti megbékéléshez, amely elősegíti, hogy az ország felülkerekedjen a jelenlegi negatív tendenciákon, áthidalja az ukrán társadalomban fennálló megosztottságokat, és összefogjon az európai perspektívával kapcsolatos cél érdekében, a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a felelősségteljes kormányzás értékei alapján; |
| --- | --- |

I.

mivel Ukrajna európai perspektíváját számos jelentős intézményi, politikai, gazdasági és szociális területen szisztematikus és visszafordíthatatlan reformokra kell alapozni; mivel számos jelentős reform már lezajlott, vagy jelenleg zajlik, míg mások még bevezetésre várnak; mivel a társulási megállapodás által kínált keret kulcsfontosságú modernizációs eszközt és ütemtervet biztosít Ukrajna számára a belső reformok irányításához, valamint eszközt nyújt a nemzeti megbékéléshez, amely elősegíti, hogy az ország felülkerekedjen a jelenlegi negatív tendenciákon, áthidalja az ukrán társadalomban fennálló megosztottságokat, és összefogjon az európai perspektívával kapcsolatos cél érdekében, a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a felelősségteljes kormányzás értékei alapján;

| J. | mivel júniusban Lengyelországgal együtt Ukrajna rendezi a 2012-es labdarúgó Európa-bajnokságot; mivel magas rangú európai politikusok már jelezték, hogy nem fognak részt venni az Ukrajnában megrendezendő mérkőzéseken, bár a labdarúgó Európa-bajnokság mérkőzéseinek bojkottjára nem szólítottak fel; |
| --- | --- |

J.

mivel júniusban Lengyelországgal együtt Ukrajna rendezi a 2012-es labdarúgó Európa-bajnokságot; mivel magas rangú európai politikusok már jelezték, hogy nem fognak részt venni az Ukrajnában megrendezendő mérkőzéseken, bár a labdarúgó Európa-bajnokság mérkőzéseinek bojkottjára nem szólítottak fel;

| 1. | hangsúlyozza, hogy fő külpolitikai célkitűzéseinek egyike az Ukrajnával folytatott kapcsolatok megerősítése és támogatása, valamint az európai szomszédságpolitika erősítése, amelynek célja az érintett országok, illetve az EU és annak tagállamai közötti politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok ösztönzése; hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodás aláírásához és ratifikálásához, valamint hatékony végrehajtásához az emberi jogi helyzet javulására lesz szükség, beleértve a politikai döntéseknek a büntetőjog hatálya alól való kivételét a megreformált büntető törvénykönyvben, a jogállamiságot, a demokrácia elmélyülését, a politikai ellenzék elnyomásának megszüntetését és a szabad, tisztességes és átlátható választásokat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy fő külpolitikai célkitűzéseinek egyike az Ukrajnával folytatott kapcsolatok megerősítése és támogatása, valamint az európai szomszédságpolitika erősítése, amelynek célja az érintett országok, illetve az EU és annak tagállamai közötti politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok ösztönzése; hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodás aláírásához és ratifikálásához, valamint hatékony végrehajtásához az emberi jogi helyzet javulására lesz szükség, beleértve a politikai döntéseknek a büntetőjog hatálya alól való kivételét a megreformált büntető törvénykönyvben, a jogállamiságot, a demokrácia elmélyülését, a politikai ellenzék elnyomásának megszüntetését és a szabad, tisztességes és átlátható választásokat;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Ukrajna és az EU közötti jelenlegi problémák csak akkor oldhatók meg, ha az ukrán hatóságoknak egyértelműen szándékukban áll a szükséges reformok, különösen az igazságszolgáltatási rendszer reformjainak megvalósítása és végrehajtása, és céljuk a demokrácia elveinek maradéktalan követése, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok, a kisebbségi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása; felszólítja az Európai Unió intézményeit és az Európa Tanácsot, valamint annak Velencei Bizottságát, hogy a reformfolyamatban tevékeny és hatékony támogatást nyújtson; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Ukrajna és az EU közötti jelenlegi problémák csak akkor oldhatók meg, ha az ukrán hatóságoknak egyértelműen szándékukban áll a szükséges reformok, különösen az igazságszolgáltatási rendszer reformjainak megvalósítása és végrehajtása, és céljuk a demokrácia elveinek maradéktalan követése, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok, a kisebbségi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása; felszólítja az Európai Unió intézményeit és az Európa Tanácsot, valamint annak Velencei Bizottságát, hogy a reformfolyamatban tevékeny és hatékony támogatást nyújtson;

| 3. | ismételten aggályait fejezi ki a korábbi és jelenlegi magas rangú kormánytisztviselők ellen indított valamennyi bírósági eljárás miatt, amelyek nem a méltányosságra, a pártatlanságra, az átláthatóságra és a függetlenségre vonatkozó európai normáknak megfelelően kerültek lefolytatásra; követeli a politikai alapon elítélt összes fogoly, köztük az ellenzéki vezetők feltétel nélküli azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

3.

ismételten aggályait fejezi ki a korábbi és jelenlegi magas rangú kormánytisztviselők ellen indított valamennyi bírósági eljárás miatt, amelyek nem a méltányosságra, a pártatlanságra, az átláthatóságra és a függetlenségre vonatkozó európai normáknak megfelelően kerültek lefolytatásra; követeli a politikai alapon elítélt összes fogoly, köztük az ellenzéki vezetők feltétel nélküli azonnali szabadon bocsátását;

| 4. | sajnálattal veszi tudomásul Julija Timosenko korábbi miniszterelnök elítélését; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és az igazságszolgáltatás függetlenségének megerősítése, valamint a korrupció elleni hiteles küzdelem elindítása nemcsak az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok elmélyítése, hanem a demokrácia Ukrajnában történő megszilárdítása szempontjából is elengedhetetlen; |
| --- | --- |

4.

sajnálattal veszi tudomásul Julija Timosenko korábbi miniszterelnök elítélését; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és az igazságszolgáltatás függetlenségének megerősítése, valamint a korrupció elleni hiteles küzdelem elindítása nemcsak az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok elmélyítése, hanem a demokrácia Ukrajnában történő megszilárdítása szempontjából is elengedhetetlen;

| 5. | felhívja az ukrán hatóságokat, hogy tegyenek különbséget a politikai és büntetőjogi felelősség között, és változtassák meg a hatályban lévő büntető törvénykönyvet; hangsúlyozza, hogy a politikai döntések terén folytatott demokratikus küzdelmet a parlamentben kell vívni, illetve a választók részvételével zajló szabad választásokon, és azt nem rombolhatják le személyes vagy politikai indíttatású büntetőjogi intézkedések vagy a büntetőbíróságokon hozott befolyásolt ítéletek; |
| --- | --- |

5.

felhívja az ukrán hatóságokat, hogy tegyenek különbséget a politikai és büntetőjogi felelősség között, és változtassák meg a hatályban lévő büntető törvénykönyvet; hangsúlyozza, hogy a politikai döntések terén folytatott demokratikus küzdelmet a parlamentben kell vívni, illetve a választók részvételével zajló szabad választásokon, és azt nem rombolhatják le személyes vagy politikai indíttatású büntetőjogi intézkedések vagy a büntetőbíróságokon hozott befolyásolt ítéletek;

| 6. | felszólítja az ukrán hatóságokat, hogy a választási kampány kezdete előtt tisztázzák a politikai alapon elítélt foglyok helyzetét; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az ukrán hatóságokat, hogy a választási kampány kezdete előtt tisztázzák a politikai alapon elítélt foglyok helyzetét;

| 7. | felhívja az ukrán hatóságokat, hogy garantálják a pártatlanságot és az átláthatóságot a Julija Timosenko ügyével kapcsolatos semmisségi eljárás során, amelynek összhangban kell lennie az Európában bevett tisztességes és igazságos jogi normákkal és gyakorlatokkal, továbbá követeli a politikai és egyéb ellenfelekkel szemben alkalmazott elfogult igazságszolgáltatás gyakorlatának megszüntetését; sajnálja, hogy Ukrajna bűnügyi és polgári perekben illetékes fellebbviteli bírósága elhalasztotta határozatát a Julija Timosenko által a pecserszki körzeti bíróság (Kijev) ítélete ellen benyújtott semmisségi panasz ügyében; megállapítja, hogy a Julija Timosenkót érintő semmisségi eljárás ügyében a meghallgatást 2012. június 26-ra elnapolták, ezt a késedelmet sajnálatosnak tartja és felszólal a jogi eljárás késleltetése ellen; |
| --- | --- |

7.

felhívja az ukrán hatóságokat, hogy garantálják a pártatlanságot és az átláthatóságot a Julija Timosenko ügyével kapcsolatos semmisségi eljárás során, amelynek összhangban kell lennie az Európában bevett tisztességes és igazságos jogi normákkal és gyakorlatokkal, továbbá követeli a politikai és egyéb ellenfelekkel szemben alkalmazott elfogult igazságszolgáltatás gyakorlatának megszüntetését; sajnálja, hogy Ukrajna bűnügyi és polgári perekben illetékes fellebbviteli bírósága elhalasztotta határozatát a Julija Timosenko által a pecserszki körzeti bíróság (Kijev) ítélete ellen benyújtott semmisségi panasz ügyében; megállapítja, hogy a Julija Timosenkót érintő semmisségi eljárás ügyében a meghallgatást 2012. június 26-ra elnapolták, ezt a késedelmet sajnálatosnak tartja és felszólal a jogi eljárás késleltetése ellen;

| 8. | sürgeti az ukrán hatóságokat, hogy teljes körűen biztosítsák valamennyi, politikai alapon elítélt fogoly – köztük Julija Timosenko, Jurij Lucenko és Valerij Ivascsenko – megfelelő intézményben nyújtott orvosi kezeléshez való jogának, valamint azon joguknak a tiszteletben tartását, hogy korlátozás nélkül érintkezhessenek ügyvédeikkel, illetve fogadhassák rokonaik és mások – így az uniós nagykövet – látogatását; hangsúlyozza, hogy Ukrajnának teljes mértékben tiszteletben kell tartania a vádlottak és elítéltek törvényes és emberi jogait, beleértve az egészségügyi ellátáshoz fűződő jogaikat is, a nemzetközi normákkal összhangban; elítéli, a Julija Timosenkóval szemben a börtönőrök által alkalmazott erőszakot, és emlékeztet Ukrajna azon kötelezettségére, hogy gyorsan és pártatlanul kivizsgáljon bármiféle, kínzásra vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra utaló panaszt; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az ukrán hatóságokat, hogy teljes körűen biztosítsák valamennyi, politikai alapon elítélt fogoly – köztük Julija Timosenko, Jurij Lucenko és Valerij Ivascsenko – megfelelő intézményben nyújtott orvosi kezeléshez való jogának, valamint azon joguknak a tiszteletben tartását, hogy korlátozás nélkül érintkezhessenek ügyvédeikkel, illetve fogadhassák rokonaik és mások – így az uniós nagykövet – látogatását; hangsúlyozza, hogy Ukrajnának teljes mértékben tiszteletben kell tartania a vádlottak és elítéltek törvényes és emberi jogait, beleértve az egészségügyi ellátáshoz fűződő jogaikat is, a nemzetközi normákkal összhangban; elítéli, a Julija Timosenkóval szemben a börtönőrök által alkalmazott erőszakot, és emlékeztet Ukrajna azon kötelezettségére, hogy gyorsan és pártatlanul kivizsgáljon bármiféle, kínzásra vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra utaló panaszt;

| 9. | felhívja az ukrán hatóságokat, hogy hozzanak létre egy független és pártatlan nemzetközi jogi bizottságot, amely feltérképezné az alapvető jogok és szabadságok esetleges megsértésének eseteit Julija Timosenko, illetve kormányának más tagjai ügyében; kedvezően vélekedik az Európai Parlament elnöke, Martin Schulz és az ukrán miniszterelnök, Mikola Azarov között létrejött találkozó eredményéről, és várakozása szerint egyeztetett közös javaslatukra adott válaszként az ukrán hatóságok megalkotják a gyors végrehajtásához szükséges iránymutatásokat, ezáltal biztosítva – a Karitász orvosi csoporttal együttműködésben és azt támogatva – Julija Timosenko megfelelő orvosi ellátását, valamint a korábbi ukrán miniszterelnökkel kapcsolatos fellebbezési és semmisségi eljárás, illetve az ügyében a jövőben sorra kerülő tárgyalások mértékadó és szakértő uniós személyiség által végrehajtott igazságügyi ellenőrzését; |
| --- | --- |

9.

felhívja az ukrán hatóságokat, hogy hozzanak létre egy független és pártatlan nemzetközi jogi bizottságot, amely feltérképezné az alapvető jogok és szabadságok esetleges megsértésének eseteit Julija Timosenko, illetve kormányának más tagjai ügyében; kedvezően vélekedik az Európai Parlament elnöke, Martin Schulz és az ukrán miniszterelnök, Mikola Azarov között létrejött találkozó eredményéről, és várakozása szerint egyeztetett közös javaslatukra adott válaszként az ukrán hatóságok megalkotják a gyors végrehajtásához szükséges iránymutatásokat, ezáltal biztosítva – a Karitász orvosi csoporttal együttműködésben és azt támogatva – Julija Timosenko megfelelő orvosi ellátását, valamint a korábbi ukrán miniszterelnökkel kapcsolatos fellebbezési és semmisségi eljárás, illetve az ügyében a jövőben sorra kerülő tárgyalások mértékadó és szakértő uniós személyiség által végrehajtott igazságügyi ellenőrzését;

| 10. | üdvözli, hogy Julija Timosenkót saját kérésére a kacsanyivszkai börtönből kórházba szállították, és tudomásul veszi, hogy nemrégiben meglátogathatta egy nemzetközi orvoscsoport; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy Julija Timosenkót saját kérésére a kacsanyivszkai börtönből kórházba szállították, és tudomásul veszi, hogy nemrégiben meglátogathatta egy nemzetközi orvoscsoport;

| 11. | kitart amellett, hogy a korábbi és jelenlegi magas rangú kormánytisztviselők ellen indított valamennyi igazságügyi eljárást a tisztességes, pártatlan, átlátható és független igazságszolgáltatásra vonatkozó európai normáknak megfelelően kell lefolytatni; elítéli, hogy az ukrán hatóságok a jogállamiság elveivel ellentétes módon újabb politikai indíttatású pereket indítanak Julija Timosenko és mások ellen; |
| --- | --- |

11.

kitart amellett, hogy a korábbi és jelenlegi magas rangú kormánytisztviselők ellen indított valamennyi igazságügyi eljárást a tisztességes, pártatlan, átlátható és független igazságszolgáltatásra vonatkozó európai normáknak megfelelően kell lefolytatni; elítéli, hogy az ukrán hatóságok a jogállamiság elveivel ellentétes módon újabb politikai indíttatású pereket indítanak Julija Timosenko és mások ellen;

| 12. | aggodalmának ad hangot a demokratikus szabadságjogok állapota, valamint az állami intézmények pártérdekektől és politikai bosszútól vezérelt felhasználása miatt; |
| --- | --- |

12.

aggodalmának ad hangot a demokratikus szabadságjogok állapota, valamint az állami intézmények pártérdekektől és politikai bosszútól vezérelt felhasználása miatt;

| 13. | hangsúlyozza, hogy döntő jelentőségűek az év során később tartandó szabad, tisztességes és átlátható ukrajnai parlamenti választások, amelyeken az ellenzék vezetője számára is jogot kell biztosítani a részvételre, valamint azt, hogy a demokratikus értékek és a jogállamiság iránt mély elkötelezettséget kell tanúsítani a választások közötti időszakokban is; felszólítja az Európai Parlamentet, hogy saját jogán vegyen részt a következő parlamenti választásokat megfigyelő nemzetközi választási megfigyelő küldöttségben; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy döntő jelentőségűek az év során később tartandó szabad, tisztességes és átlátható ukrajnai parlamenti választások, amelyeken az ellenzék vezetője számára is jogot kell biztosítani a részvételre, valamint azt, hogy a demokratikus értékek és a jogállamiság iránt mély elkötelezettséget kell tanúsítani a választások közötti időszakokban is; felszólítja az Európai Parlamentet, hogy saját jogán vegyen részt a következő parlamenti választásokat megfigyelő nemzetközi választási megfigyelő küldöttségben;

| 14. | emlékezteti az ukrán hatóságokat az átfogó reformok szükségességére, amelyeket végre is kell hajtani ahhoz, hogy Ukrajna zökkenőmentesen közelíteni tudjon az európai normákhoz; hangsúlyozza, hogy Ukrajna EU-hoz való közeledésének az uniós értékek és szabadságjogok iránti elkötelezettségen kell alapulnia; hangsúlyozza, hogy e normák egyik sarokkövének a független igazságszolgáltatásnak kell lennie; |
| --- | --- |

14.

emlékezteti az ukrán hatóságokat az átfogó reformok szükségességére, amelyeket végre is kell hajtani ahhoz, hogy Ukrajna zökkenőmentesen közelíteni tudjon az európai normákhoz; hangsúlyozza, hogy Ukrajna EU-hoz való közeledésének az uniós értékek és szabadságjogok iránti elkötelezettségen kell alapulnia; hangsúlyozza, hogy e normák egyik sarokkövének a független igazságszolgáltatásnak kell lennie;

| 15. | kiemeli, hogy az emberi jogokra vonatkozó jogszabályok maradéktalan tiszteletben tartása és az EBESZ alapvető normáinak elfogadása erősítené Ukrajna 2013-ban esedékes EBESZ-elnökségének hitelességét; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy az emberi jogokra vonatkozó jogszabályok maradéktalan tiszteletben tartása és az EBESZ alapvető normáinak elfogadása erősítené Ukrajna 2013-ban esedékes EBESZ-elnökségének hitelességét;

| 16. | miközben hangot ad reményének, hogy sikeres lesz a 2012-es lengyelországi és ukrajnai labdarúgó Európa-bajnokság, felhívja az Euro 2012 ukrajnai mérkőzéseit megtekinteni szándékozó európai politikusokat, hogy nyilvánosan tegyék egyértelművé, hogy tudatában vannak az országban tapasztalható politikai helyzetnek, és keressék a lehetőséget a börtönben lévő politikai fogvatartottak felkeresésére, vagy magánszemélyként jelenjenek meg a mérkőzéseken, és nem VIP minőségben; |
| --- | --- |

16.

miközben hangot ad reményének, hogy sikeres lesz a 2012-es lengyelországi és ukrajnai labdarúgó Európa-bajnokság, felhívja az Euro 2012 ukrajnai mérkőzéseit megtekinteni szándékozó európai politikusokat, hogy nyilvánosan tegyék egyértelművé, hogy tudatában vannak az országban tapasztalható politikai helyzetnek, és keressék a lehetőséget a börtönben lévő politikai fogvatartottak felkeresésére, vagy magánszemélyként jelenjenek meg a mérkőzéseken, és nem VIP minőségben;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0272.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0472.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0545.

(4)  SWD(2012)124.

(5)  HL L 49., 1998.2.19., 1. o.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/54

---

2012. május 24., csütörtökA homofóbia elleni küzdelem Európában

P7_TA(2012)0222

Az Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a homofóbia elleni európai küzdelemről (2012/2657(RSP))

2013/C 264 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gyermek Jogairól szóló Egyezményre, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gyermek Jogairól szóló Egyezményre, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló Szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, 6., 7., 21. és 27. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 10. és 19. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló Szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, 6., 7., 21. és 27. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 10. és 19. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának emberi jogi munkacsoportja által elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló eszköztárra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának emberi jogi munkacsoportja által elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló eszköztárra,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1728. számú, a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetésről szóló, 2010. április 29-i állásfoglalására, valamint a Miniszteri Bizottság CM/Rec(2010)5 számú, a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni fellépésre szolgáló intézkedésekről szóló, 2010. március 31-i ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1728. számú, a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetésről szóló, 2010. április 29-i állásfoglalására, valamint a Miniszteri Bizottság CM/Rec(2010)5 számú, a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni fellépésre szolgáló intézkedésekről szóló, 2010. március 31-i ajánlására,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2010. novemberi, „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2010. novemberi, „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című jelentésére,

| — | tekintettel „az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve annak az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című 2012. április 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve annak az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című 2012. április 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a küszöbönálló EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló 2011. december 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a küszöbönálló EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló 2011. december 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az emberi jogok, a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában az ENSZ-ben végzett munkáról szóló 2011. szeptember 28-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában az ENSZ-ben végzett munkáról szóló 2011. szeptember 28-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „a véleménynyilvánítás szabadságának megsértéséről, valamint a szexuális irányultság miatti hátrányos megkülönböztetésről Litvániában” című 2011. január 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a véleménynyilvánítás szabadságának megsértéséről, valamint a szexuális irányultság miatti hátrányos megkülönböztetésről Litvániában” című 2011. január 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a kiskorúakat a nyilvános információk káros hatásaitól védő litván törvényről szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiskorúakat a nyilvános információk káros hatásaitól védő litván törvényről szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a homofóbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, elsősorban a homofóbiával kapcsolatos európai helyzetről szóló 2007. április 26-i (6), a rasszista és homofób erőszak európai fokozódásáról szóló 2006. június 15-i (7), valamint a homofóbiával kapcsolatos európai helyzetről szóló 2006. január 18-i (8) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a homofóbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, elsősorban a homofóbiával kapcsolatos európai helyzetről szóló 2007. április 26-i (6), a rasszista és homofób erőszak európai fokozódásáról szóló 2006. június 15-i (7), valamint a homofóbiával kapcsolatos európai helyzetről szóló 2006. január 18-i (8) állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul, és ezeket az értékeket a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban védelmeznie kell és érvényre kell juttatnia; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul, és ezeket az értékeket a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban védelmeznie kell és érvényre kell juttatnia;

| B. | mivel a homofóbia a női és férfi homoszexualitással, illetve a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyekkel szembeni olyan irracionális félelem és ellenszenv, amely előítéleteken alapszik, hasonlít a rasszizmusra, az idegengyűlöletre, az antiszemitizmusra és a szexizmusra, és sokféle formában megnyilvánulhat a magán- és a közéletben, ilyen például a gyűlöletbeszéd és a diszkriminációra való felbujtás, a gúnyolódás, a verbális, lelki és fizikai erőszak, az üldözés és a gyilkosság, az egyenlőség elvét sértő megkülönböztetés, valamint a jogok indokolatlan és ésszerűtlen korlátozása, amelyek gyakran a közrenddel, a vallásszabadsággal és a katonai szolgálat lelkiismereti okból történő megtagadásához való joggal kapcsolatos ürügyek mögé rejtőznek; |
| --- | --- |

B.

mivel a homofóbia a női és férfi homoszexualitással, illetve a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyekkel szembeni olyan irracionális félelem és ellenszenv, amely előítéleteken alapszik, hasonlít a rasszizmusra, az idegengyűlöletre, az antiszemitizmusra és a szexizmusra, és sokféle formában megnyilvánulhat a magán- és a közéletben, ilyen például a gyűlöletbeszéd és a diszkriminációra való felbujtás, a gúnyolódás, a verbális, lelki és fizikai erőszak, az üldözés és a gyilkosság, az egyenlőség elvét sértő megkülönböztetés, valamint a jogok indokolatlan és ésszerűtlen korlátozása, amelyek gyakran a közrenddel, a vallásszabadsággal és a katonai szolgálat lelkiismereti okból történő megtagadásához való joggal kapcsolatos ürügyek mögé rejtőznek;

| C. | mivel Oroszországban a „homoszexuális propaganda” elleni büntetőjogi és közigazgatási szabályokat hoztak 2006-ban Rjazan régióban, 2011-ben Arhangelszkben, 2012-ben Kosztromában és Szentpéterváron, Novoszibirszk, Szamara, Kirov, Krasznojarszk és Kalinyingrád régiókban pedig jelenleg tervezik ilyen jogszabályok bevezetését; mivel továbbá e jogszabályok értelmében a magánszemélyek 1 270, az egyesületek és vállalkozások pedig akár 12 700 euró összegű bírsággal sújthatók, és mivel a szövetségi duma is hasonló törvényt tárgyal; |
| --- | --- |

C.

mivel Oroszországban a „homoszexuális propaganda” elleni büntetőjogi és közigazgatási szabályokat hoztak 2006-ban Rjazan régióban, 2011-ben Arhangelszkben, 2012-ben Kosztromában és Szentpéterváron, Novoszibirszk, Szamara, Kirov, Krasznojarszk és Kalinyingrád régiókban pedig jelenleg tervezik ilyen jogszabályok bevezetését; mivel továbbá e jogszabályok értelmében a magánszemélyek 1 270, az egyesületek és vállalkozások pedig akár 12 700 euró összegű bírsággal sújthatók, és mivel a szövetségi duma is hasonló törvényt tárgyal;

| D. | mivel Ukrajnában a parlament két olyan (2011-ben, illetve 2012-ben előterjesztett) törvénytervezetet vizsgál, amelyek bűncselekménynek minősítenék „a homoszexualitás terjesztését”, ideértve „olyan találkozók, felvonulások, akciók, demonstrációk és tömegrendezvények szervezését, amelyek szándéka pozitív információk terjesztése a homoszexualitással kapcsolatban”, és amelyek pénzbüntetést és öt évig terjedő börtönbüntetést helyeznek kilátásba, és mivel az ukrán parlamenten belül a véleménynyilvánítás és az információ szabadságával foglalkozó bizottság támogatja e javaslatokat; |
| --- | --- |

D.

mivel Ukrajnában a parlament két olyan (2011-ben, illetve 2012-ben előterjesztett) törvénytervezetet vizsgál, amelyek bűncselekménynek minősítenék „a homoszexualitás terjesztését”, ideértve „olyan találkozók, felvonulások, akciók, demonstrációk és tömegrendezvények szervezését, amelyek szándéka pozitív információk terjesztése a homoszexualitással kapcsolatban”, és amelyek pénzbüntetést és öt évig terjedő börtönbüntetést helyeznek kilátásba, és mivel az ukrán parlamenten belül a véleménynyilvánítás és az információ szabadságával foglalkozó bizottság támogatja e javaslatokat;

| E. | mivel Moldovában Bălți, Sorochi, Drochia, Cahul, Ceadîr Lunga és Hiliuți városokban, valamint Anenii Noi és Basarabeasca körzetekben a közelmúltban olyan jogszabályokat fogadtak el, amelyek tiltják „a nem hagyományos szexuális irányultság melletti agresszív propagandát” és egy esetben a „muzulmán tevékenységet” is, és mivel a Chetrișben hozott hasonló intézkedéseket korábban alkotmányellenesnek minősítette az Állami Kancellária; |
| --- | --- |

E.

mivel Moldovában Bălți, Sorochi, Drochia, Cahul, Ceadîr Lunga és Hiliuți városokban, valamint Anenii Noi és Basarabeasca körzetekben a közelmúltban olyan jogszabályokat fogadtak el, amelyek tiltják „a nem hagyományos szexuális irányultság melletti agresszív propagandát” és egy esetben a „muzulmán tevékenységet” is, és mivel a Chetrișben hozott hasonló intézkedéseket korábban alkotmányellenesnek minősítette az Állami Kancellária;

| F. | mivel Litvániában jogi szempontból továbbra sem világos, hogy a kiskorúakat a nyilvános információk káros hatásaitól védő, 2010-ben módosított törvény értelmében a nyilvános információk előmozdíthatják-e a homoszexualitás elfogadását; |
| --- | --- |

F.

mivel Litvániában jogi szempontból továbbra sem világos, hogy a kiskorúakat a nyilvános információk káros hatásaitól védő, 2010-ben módosított törvény értelmében a nyilvános információk előmozdíthatják-e a homoszexualitás elfogadását;

| G. | mivel Lettországban a rigai városi tanács egy képviselője a közelmúltban olyan jogszabálytervezetet terjesztett elő, amely a 2012. évi Balti Büszkeség felvonulás megakadályozása érdekében tiltaná a „homoszexuális propagandát”, és mivel a javaslatot még nem tárgyalták meg; |
| --- | --- |

G.

mivel Lettországban a rigai városi tanács egy képviselője a közelmúltban olyan jogszabálytervezetet terjesztett elő, amely a 2012. évi Balti Büszkeség felvonulás megakadályozása érdekében tiltaná a „homoszexuális propagandát”, és mivel a javaslatot még nem tárgyalták meg;

| H. | mivel a Jobbik magyarországi szélsőjobboldali párt a közelmúltban több olyan törvényjavaslatot terjesztett elő, amelyek értelmében bűncselekménynek minősítenék „a szexuális magatartászavarok népszerűsítését”, és mivel a budapesti fővárosi önkormányzatban a Fidesz olyan helyi rendeletre irányuló javaslatot terjesztett elő a budapesti „meleg büszkeség” felvonulást megelőzően, amely korlátozná az „obszcén felvonulásokat”, és mivel e javaslatokat később visszavonták; |
| --- | --- |

H.

mivel a Jobbik magyarországi szélsőjobboldali párt a közelmúltban több olyan törvényjavaslatot terjesztett elő, amelyek értelmében bűncselekménynek minősítenék „a szexuális magatartászavarok népszerűsítését”, és mivel a budapesti fővárosi önkormányzatban a Fidesz olyan helyi rendeletre irányuló javaslatot terjesztett elő a budapesti „meleg büszkeség” felvonulást megelőzően, amely korlátozná az „obszcén felvonulásokat”, és mivel e javaslatokat később visszavonták;

| I. | mivel az EU moldovai delegációja sajnálatának és súlyos aggodalmának adott hangot az intolerancia és a diszkrimináció e megnyilvánulásai vonatkozásában; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU moldovai delegációja sajnálatának és súlyos aggodalmának adott hangot az intolerancia és a diszkrimináció e megnyilvánulásai vonatkozásában;

| J. | mivel a Bizottság nyilatkozatában elkötelezte magát az emberi jogok és az alapvető szabadságok Európai Unióban való tiszteletben tartásának garantálása mellett, és kijelentette, hogy a homofóbiának nincs helye Európában; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság nyilatkozatában elkötelezte magát az emberi jogok és az alapvető szabadságok Európai Unióban való tiszteletben tartásának garantálása mellett, és kijelentette, hogy a homofóbiának nincs helye Európában;

| K. | mivel a homofóbia továbbra is megtalálható a tagállamokban és harmadik országokban, többek között gyilkosságok, a „meleg büszkeség” felvonulások és az egyenlőségért szervezett felvonulások betiltása, felbujtó, fenyegető és gyűlöletkeltő beszédek nyilvános elhangzása, a megfelelő rendőri védelem biztosításának elmulasztása, valamint homofób csoportok erőszakos demonstrációinak engedélyezése formájában; |
| --- | --- |

K.

mivel a homofóbia továbbra is megtalálható a tagállamokban és harmadik országokban, többek között gyilkosságok, a „meleg büszkeség” felvonulások és az egyenlőségért szervezett felvonulások betiltása, felbujtó, fenyegető és gyűlöletkeltő beszédek nyilvános elhangzása, a megfelelő rendőri védelem biztosításának elmulasztása, valamint homofób csoportok erőszakos demonstrációinak engedélyezése formájában;

| L. | mivel az Európai Parlament továbbra is elkötelezett amellett, hogy az EU-ban garantálni kell az egyenlőséget és a szexuális irányultságon vagy a nemi identitáson alapuló diszkrimináció tilalmát, valamint hogy el kell fogadni a vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvet, amelynek elfogadására egyelőre egyes tagállamok ellenvetései miatt nem kerülhet sor; elkötelezett továbbá a családi állapotot igazoló dokumentumok érvényességének kölcsönös elismerésére irányuló javaslatok mellett; a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározat oly módon történő felülvizsgálata mellett, hogy az kiterjedjen a homofóbia bűncselekményére is; végül pedig egy olyan átfogó ütemterv mellett, amellyel megvalósítható a szexuális irányultságtól vagy a nemi identitástól független, megkülönböztetéstől mentes egyenlőség; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Parlament továbbra is elkötelezett amellett, hogy az EU-ban garantálni kell az egyenlőséget és a szexuális irányultságon vagy a nemi identitáson alapuló diszkrimináció tilalmát, valamint hogy el kell fogadni a vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvet, amelynek elfogadására egyelőre egyes tagállamok ellenvetései miatt nem kerülhet sor; elkötelezett továbbá a családi állapotot igazoló dokumentumok érvényességének kölcsönös elismerésére irányuló javaslatok mellett; a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározat oly módon történő felülvizsgálata mellett, hogy az kiterjedjen a homofóbia bűncselekményére is; végül pedig egy olyan átfogó ütemterv mellett, amellyel megvalósítható a szexuális irányultságtól vagy a nemi identitástól független, megkülönböztetéstől mentes egyenlőség;

Helyzetkép az Európai Unióban

| 1. | határozottan elítéli a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést, és sajnálja, hogy az LMBT személyek alapvető jogai még az Európai Unióban sem érvényesülnek teljes körűen; ezért felkéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyek védelmet élvezzenek a homofób gyűlöletbeszéddel és az erőszakkal szemben, valamint hogy az azonos nemű partnerek ugyanolyan tiszteletben, méltóságban és védelemben élhessenek, mint a társadalom többi tagja; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy határozottan ítéljék el a homofób gyűlöletbeszédet, a gyűlöletkeltést és az erőszakot, és biztosítsák, hogy a demonstratív tiltakozáshoz való jogot – amelyet valamennyi emberi jogi szerződés garantál – a gyakorlatban is tartsák tiszteletben; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést, és sajnálja, hogy az LMBT személyek alapvető jogai még az Európai Unióban sem érvényesülnek teljes körűen; ezért felkéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyek védelmet élvezzenek a homofób gyűlöletbeszéddel és az erőszakkal szemben, valamint hogy az azonos nemű partnerek ugyanolyan tiszteletben, méltóságban és védelemben élhessenek, mint a társadalom többi tagja; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy határozottan ítéljék el a homofób gyűlöletbeszédet, a gyűlöletkeltést és az erőszakot, és biztosítsák, hogy a demonstratív tiltakozáshoz való jogot – amelyet valamennyi emberi jogi szerződés garantál – a gyakorlatban is tartsák tiszteletben;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatot, és erősítse meg és terjessze ki annak hatályát a szexuális irányultságon és a nemi identitáson vagy annak kifejezésén alapuló gyűlöletből elkövetett bűncselekményekre; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatot, és erősítse meg és terjessze ki annak hatályát a szexuális irányultságon és a nemi identitáson vagy annak kifejezésén alapuló gyűlöletből elkövetett bűncselekményekre;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy a megkülönböztetés tilalmáról szóló csomagnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke alapján történő végrehajtásával minden ágazatban biztosítsa a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés tilalmának érvényesülését; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy a megkülönböztetés tilalmáról szóló csomagnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke alapján történő végrehajtásával minden ágazatban biztosítsa a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés tilalmának érvényesülését;

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a szabad mozgásról szóló 2004/38/EK irányelv szexuális irányultságon alapuló mindennemű megkülönböztetéstől mentes végrehajtását, és kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a családi állapotot igazoló dokumentumok érvényességének kölcsönös elismerésére irányuló, a kölcsönös elismerés elvére épülő intézkedésekre; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a szabad mozgásról szóló 2004/38/EK irányelv szexuális irányultságon alapuló mindennemű megkülönböztetéstől mentes végrehajtását, és kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a családi állapotot igazoló dokumentumok érvényességének kölcsönös elismerésére irányuló, a kölcsönös elismerés elvére épülő intézkedésekre;

| 5. | felhívja a figyelmet az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című jelentésében szereplő megállapításokra; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékig hajtsák végre a jelentésben kifejtett ajánlásokat; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című jelentésében szereplő megállapításokra; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékig hajtsák végre a jelentésben kifejtett ajánlásokat;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy körültekintően vizsgálja majd meg az Alapjogi Ügynökség LMBT személyekkel kapcsolatos európai felmérésének eredményét, és annak alapján tegye meg a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy körültekintően vizsgálja majd meg az Alapjogi Ügynökség LMBT személyekkel kapcsolatos európai felmérésének eredményét, és annak alapján tegye meg a megfelelő intézkedéseket;

| 7. | kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy az Alapjogi Charta alkalmazásáról szóló éves jelentés keretében készüljön stratégia az alapvető jogok Európai Unióbeli védelmének megerősítésére, amely hiánytalan és átfogó tájékoztatást ír elő a homofóbia tagállamokban való megjelenéséről, valamint megoldásokat és fellépéseket javasol annak felszámolására; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy az Alapjogi Charta alkalmazásáról szóló éves jelentés keretében készüljön stratégia az alapvető jogok Európai Unióbeli védelmének megerősítésére, amely hiánytalan és átfogó tájékoztatást ír elő a homofóbia tagállamokban való megjelenéséről, valamint megoldásokat és fellépéseket javasol annak felszámolására;

| 8. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy készítsen egy olyan átfogó ütemtervet, amellyel megvalósítható a szexuális irányultságtól vagy a nemi identitástól független, megkülönböztetéstől mentes egyenlőség; |
| --- | --- |

8.

megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy készítsen egy olyan átfogó ütemtervet, amellyel megvalósítható a szexuális irányultságtól vagy a nemi identitástól független, megkülönböztetéstől mentes egyenlőség;

| 9. | úgy véli, hogy az LMBT személyek alapvető jogai nagyobb valószínűséggel érvényesülnek, ha ők is hozzáférhetnek az olyan jogintézményekhez, mint az együttélés, és a bejelentett élettársi vagy házastársi viszony; üdvözli, hogy 16 tagállamban e jogintézmények már szabadon hozzáférhetők, és felszólítja a többi tagállamot, hogy ők is vegyék fontolóra ennek megvalósítását; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az LMBT személyek alapvető jogai nagyobb valószínűséggel érvényesülnek, ha ők is hozzáférhetnek az olyan jogintézményekhez, mint az együttélés, és a bejelentett élettársi vagy házastársi viszony; üdvözli, hogy 16 tagállamban e jogintézmények már szabadon hozzáférhetők, és felszólítja a többi tagállamot, hogy ők is vegyék fontolóra ennek megvalósítását;

Homofób törvények és a véleménynyilvánítás szabadsága Európában

| 10. | súlyos aggodalmának ad hangot az olyan fejlemények láttán, amelyek a homoszexualitással és a transzneműséggel kapcsolatos tévhitek alapján korlátozzák a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; úgy véli, az uniós tagállamoknak példát kellene mutatniuk Európában az alapvető jogok alkalmazása és védelmezése terén; |
| --- | --- |

10.

súlyos aggodalmának ad hangot az olyan fejlemények láttán, amelyek a homoszexualitással és a transzneműséggel kapcsolatos tévhitek alapján korlátozzák a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; úgy véli, az uniós tagállamoknak példát kellene mutatniuk Európában az alapvető jogok alkalmazása és védelmezése terén;

| 11. | sajnálja, hogy ilyen törvények alapján máris sor kerül letartóztatásokra és bírságok kiszabására, többek között olyan heteroszexuális polgárok sérelmére, akik támogatásukról, toleranciájukról és elfogadásukról biztosítják leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű embertársaikat; hasonlóképp sajnálja, hogy e törvények legitimálják a homofóbiát és esetenként az erőszakot is, amint ez látható volt Szentpéterváron, az LMBT aktivistákat szállító autóbusz elleni 2012. május 17-i erőszakos támadás alkalmával; |
| --- | --- |

11.

sajnálja, hogy ilyen törvények alapján máris sor kerül letartóztatásokra és bírságok kiszabására, többek között olyan heteroszexuális polgárok sérelmére, akik támogatásukról, toleranciájukról és elfogadásukról biztosítják leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű embertársaikat; hasonlóképp sajnálja, hogy e törvények legitimálják a homofóbiát és esetenként az erőszakot is, amint ez látható volt Szentpéterváron, az LMBT aktivistákat szállító autóbusz elleni 2012. május 17-i erőszakos támadás alkalmával;

| 12. | elítéli a 2012. május 20-i kijevi „büszkeség” felvonulás kapcsán történt erőszakos cselekményeket és fenyegetéseket, melyek során a rendezvény két szervezőjét megverték, aminek következtében a felvonulás végül elmaradt; emlékeztet rá, hogy az EU-val kötött megállapodások feltétele a Szerződésekben rögzített alapvető jogok tiszteletben tartása, ezért felszólítja Ukrajnát, hogy fogadjon el a megkülönböztetést tiltó jogszabályt, amely a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre is kiterjed; úgy látja, hogy a jelenlegi ukrajnai fejlemények nem egyeztethetők össze ezzel a követelménnyel; felszólítja az ukrán hatóságokat, hogy haladéktalanul vonják vissza az ide vonatkozó törvényjavaslatokat, javasoljanak a szexuális irányultságra is kiterjedő diszkriminációellenes szabályozást, valamint vállaljanak kötelezettséget arra, hogy a jövő évben lehetővé teszik a kijevi „büszkeség” felvonulás biztonságos megtartását; |
| --- | --- |

12.

elítéli a 2012. május 20-i kijevi „büszkeség” felvonulás kapcsán történt erőszakos cselekményeket és fenyegetéseket, melyek során a rendezvény két szervezőjét megverték, aminek következtében a felvonulás végül elmaradt; emlékeztet rá, hogy az EU-val kötött megállapodások feltétele a Szerződésekben rögzített alapvető jogok tiszteletben tartása, ezért felszólítja Ukrajnát, hogy fogadjon el a megkülönböztetést tiltó jogszabályt, amely a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre is kiterjed; úgy látja, hogy a jelenlegi ukrajnai fejlemények nem egyeztethetők össze ezzel a követelménnyel; felszólítja az ukrán hatóságokat, hogy haladéktalanul vonják vissza az ide vonatkozó törvényjavaslatokat, javasoljanak a szexuális irányultságra is kiterjedő diszkriminációellenes szabályozást, valamint vállaljanak kötelezettséget arra, hogy a jövő évben lehetővé teszik a kijevi „büszkeség” felvonulás biztonságos megtartását;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a „propaganda” fogalmát csak kevés helyen határozzák meg; aggasztónak tartja, hogy a médiaorgánumok kimutathatóan öncenzúrát végeznek, a polgárok megfélemlítés áldozatai, így félnek hangot adni véleményüknek, továbbá a melegbarát jelképeket – pl. szivárványt – használó egyesületek és társaságok ellen jogi eljárás indítható; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a „propaganda” fogalmát csak kevés helyen határozzák meg; aggasztónak tartja, hogy a médiaorgánumok kimutathatóan öncenzúrát végeznek, a polgárok megfélemlítés áldozatai, így félnek hangot adni véleményüknek, továbbá a melegbarát jelképeket – pl. szivárványt – használó egyesületek és társaságok ellen jogi eljárás indítható;

| 14. | kiemeli, hogy e javaslatok ellentétesek a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával, amely kimondja a szexuális irányultságon alapuló diszkriminatív törvények és gyakorlatok tilalmát (9), és amelynek Oroszország, Ukrajna, Moldova, illetve az EU valamennyi tagállama részes felei; felkéri az Európa Tanácsot, hogy indítson vizsgálatot az alapjogok megsértésének ezen esetei ügyében, vizsgálja meg, hogy összeegyeztethetők-e az Európa Tanács tagságával és az EJEE aláírásával vállalt kötelezettségekkel, valamint hozza meg a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

14.

kiemeli, hogy e javaslatok ellentétesek a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával, amely kimondja a szexuális irányultságon alapuló diszkriminatív törvények és gyakorlatok tilalmát (9), és amelynek Oroszország, Ukrajna, Moldova, illetve az EU valamennyi tagállama részes felei; felkéri az Európa Tanácsot, hogy indítson vizsgálatot az alapjogok megsértésének ezen esetei ügyében, vizsgálja meg, hogy összeegyeztethetők-e az Európa Tanács tagságával és az EJEE aláírásával vállalt kötelezettségekkel, valamint hozza meg a megfelelő intézkedéseket;

| 15. | kiemeli továbbá, hogy az oktatás kulcsszerepet játszik, ezért úgy véli, hogy megfelelő, hozzáférhető és elfogadó szexuális oktatásra van szükség; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a homofóbia elleni küzdelmet oktatási, valamint közigazgatási, igazságszolgáltatási és jogalkotási intézkedésekkel egyaránt; |
| --- | --- |

15.

kiemeli továbbá, hogy az oktatás kulcsszerepet játszik, ezért úgy véli, hogy megfelelő, hozzáférhető és elfogadó szexuális oktatásra van szükség; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a homofóbia elleni küzdelmet oktatási, valamint közigazgatási, igazságszolgáltatási és jogalkotási intézkedésekkel egyaránt;

| 16. | végezetül rámutat, hogy a nemzeti és nemzetközi bíróságok ítéletei következetesen megerősítik, hogy a közerkölcsöt érintő aggályok nem jogosítanak fel megkülönböztetett bánásmódra, például a véleménynyilvánítás szabadsága tekintetében; példaként utal Európa országainak döntő többségére, ahol nincsenek effajta törvények, csak fejlődő, sokszínű és másokat kölcsönösen tiszteletben tartó társadalom; |
| --- | --- |

16.

végezetül rámutat, hogy a nemzeti és nemzetközi bíróságok ítéletei következetesen megerősítik, hogy a közerkölcsöt érintő aggályok nem jogosítanak fel megkülönböztetett bánásmódra, például a véleménynyilvánítás szabadsága tekintetében; példaként utal Európa országainak döntő többségére, ahol nincsenek effajta törvények, csak fejlődő, sokszínű és másokat kölcsönösen tiszteletben tartó társadalom;

| 17. | felszólítja az illetékes orosz, ukrán, moldáv hatóságokat, valamint az EU valamennyi tagállamának hatóságait, hogy adjanak bizonyságot a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartásáról, és biztosítsák annak érvényesülését, továbbá vizsgálják felül a szóban forgó törvényeket a nemzetközi emberi jogi rendelkezések és a saját ezekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásaik fényében; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az illetékes orosz, ukrán, moldáv hatóságokat, valamint az EU valamennyi tagállamának hatóságait, hogy adjanak bizonyságot a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartásáról, és biztosítsák annak érvényesülését, továbbá vizsgálják felül a szóban forgó törvényeket a nemzetközi emberi jogi rendelkezések és a saját ezekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásaik fényében;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a Külügyi Szolgálatot, hogy adják jelét, hogy tudomásukra jutottak e tilalmak, és ítéljék el őket, különösen a belügyek, a kétoldalú párbeszédek és az európai szomszédságpolitika keretében; továbbá felszólítja az Európai Unió Tanácsát és a Külügyi Szolgálatot, hogy a megfelelő nemzetközi fórumokon, többek között az Európa Tanácsban, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben és az Egyesült Nemzetek Szervezetében vessék fel ezt a kérdést; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a Külügyi Szolgálatot, hogy adják jelét, hogy tudomásukra jutottak e tilalmak, és ítéljék el őket, különösen a belügyek, a kétoldalú párbeszédek és az európai szomszédságpolitika keretében; továbbá felszólítja az Európai Unió Tanácsát és a Külügyi Szolgálatot, hogy a megfelelő nemzetközi fórumokon, többek között az Európa Tanácsban, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben és az Egyesült Nemzetek Szervezetében vessék fel ezt a kérdést;

*

* *

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsának, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Oroszország és Ukrajna kormányának és parlamentjének, a szövegben említett oroszországi és moldovai helyi és regionális önkormányzatoknak. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsának, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Oroszország és Ukrajna kormányának és parlamentjének, a szövegben említett oroszországi és moldovai helyi és regionális önkormányzatoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0126.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0575.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0427.

(4)  HL C 136. E, 2012.5.11., 50. o.

(5)  HL C 224. E, 2010.8.19., 18. o.

(6)  HL C 74. E, 2008.3.20., 776. o.

(7)  HL C 300. E, 2006.12.9., 491. o.

(8)  HL C 287. E, 2006.11.24., 179. o.

(9)  Toonen kontra Ausztrália, 488/1992. sz. közlöny, ENSZ dok.: CCPR/C/50/D/488/1992 (1994); Young kontra Ausztrália, 941/2000. sz. közlöny, ENSZ dok.: CCPR/C/78/D/941/2000 (2003); X kontra Kolumbia, 1361/2005. sz. közlöny, ENSZ dok.: CCPR/C/89/D/1361/2005 (2007);

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/59

---

2012. május 24., csütörtökErőforrás-hatékony Európa

P7_TA(2012)0223

Az Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása az erőforrás-hatékony Európáról (2011/2068(INI))

2013/C 264 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0571),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0021),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele: bizalomépítés az ismeretek gyarapítása és a reakcióképesség javítása révén” című bizottsági közleményre (COM(2012)0095); |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele: bizalomépítés az ismeretek gyarapítása és a reakcióképesség javítása révén” című bizottsági közleményre (COM(2012)0095);

| — | tekintettel a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról szóló 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról szóló 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának bizottsági ütemtervére vonatkozó, 2011. december 19-én elfogadott környezetvédelmi tanácsi következtetésekre (18786/11), a versenyképes európai gazdaságra vonatkozó, 2011. szeptember 29-én elfogadott versenyképességi tanácsi következtetésekre, valamint a „Fenntartható anyaggazdálkodás, fenntartható termelés és fogyasztás: kulcsfontosságú hozzájárulás Európa erőforrás-hatékonnyá tételéhez” című, 2010. december 20-i környezetvédelmi tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának bizottsági ütemtervére vonatkozó, 2011. december 19-én elfogadott környezetvédelmi tanácsi következtetésekre (18786/11), a versenyképes európai gazdaságra vonatkozó, 2011. szeptember 29-én elfogadott versenyképességi tanácsi következtetésekre, valamint a „Fenntartható anyaggazdálkodás, fenntartható termelés és fogyasztás: kulcsfontosságú hozzájárulás Európa erőforrás-hatékonnyá tételéhez” című, 2010. december 20-i környezetvédelmi tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek „Az európai környezet állapota és kilátások – 2010” című jelentésére (SOER2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek „Az európai környezet állapota és kilátások – 2010” című jelentésére (SOER2010),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló közelgő konferenciájára, amelyre 2012. június 20–22-én Brazíliában kerül sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló közelgő konferenciájára, amelyre 2012. június 20–22-én Brazíliában kerül sor,

| — | tekintettel a „Nyersanyagok rendelkezésre állásának biztosítása Európa jövőbeli jóléte érdekében - Javaslat nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerségre” című bizottsági közleményre (COM(2012)0082), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nyersanyagok rendelkezésre állásának biztosítása Európa jövőbeli jóléte érdekében - Javaslat nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerségre” című bizottsági közleményre (COM(2012)0082),

| — | tekintettel a „Hogyan kerüljük el az élelmiszer-pazarlást: hatékonyabb élelmiszerláncra irányuló stratégiák az EU-ban” című 2012. január 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hogyan kerüljük el az élelmiszer-pazarlást: hatékonyabb élelmiszerláncra irányuló stratégiák az EU-ban” című 2012. január 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményeire (A7-0161/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményeire (A7-0161/2012),

| A. | mivel a jelenlegi gazdasági, pénzügyi és környezeti válság is jelzi, hogy Európának haladéktalanul a fenntartható gazdasági növekedés új forrásaira van szüksége; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi gazdasági, pénzügyi és környezeti válság is jelzi, hogy Európának haladéktalanul a fenntartható gazdasági növekedés új forrásaira van szüksége;

| B. | mivel az erőforrások szűkösségének következményei – például az áremelkedés – különösen érzékenyen érintik az alacsony jövedelemmel rendelkező embereket és a hátrányos helyzetű régiókat; mivel ezért miden eddiginél nagyobb szükség van a szociális és környezetvédelmi politikák közötti szinergiára; |
| --- | --- |

B.

mivel az erőforrások szűkösségének következményei – például az áremelkedés – különösen érzékenyen érintik az alacsony jövedelemmel rendelkező embereket és a hátrányos helyzetű régiókat; mivel ezért miden eddiginél nagyobb szükség van a szociális és környezetvédelmi politikák közötti szinergiára;

| C. | mivel a természeti erőforrások iránti növekvő igény és azok túlzott kiaknázása, valamint a földhasználat ehhez kapcsolódó megváltozása a környezet állapotának romlásához, az éghajlatváltozás felgyorsulásához és a föld véges természeti tőkéjének pusztulásához – többek között a biológiai sokféleség csökkenéséhez – vezet; |
| --- | --- |

C.

mivel a természeti erőforrások iránti növekvő igény és azok túlzott kiaknázása, valamint a földhasználat ehhez kapcsolódó megváltozása a környezet állapotának romlásához, az éghajlatváltozás felgyorsulásához és a föld véges természeti tőkéjének pusztulásához – többek között a biológiai sokféleség csökkenéséhez – vezet;

| D. | mivel az erőforrások intenzív használatból eredő szűkössége, az árupiaci árspekulációk és a rendkívüli mértékben megemelkedett globális fogyasztás felfelé nyomják a nyersanyagok árát, a fogyasztási cikkek ára pedig a századforduló óta 147 %-kal emelkedett; mivel az Unió várhatóan súlyos kihívásokkal néz szembe a legfontosabb erőforrásokhoz való hozzáférés, illetve az azokkal való folyamatos ellátás biztosítása terén; mivel e kihívások leküzdésének elismerten kulcsfontosságú tényezője a nyersanyagok iparban és politikai szinten történő hatékony felhasználása; |
| --- | --- |

D.

mivel az erőforrások intenzív használatból eredő szűkössége, az árupiaci árspekulációk és a rendkívüli mértékben megemelkedett globális fogyasztás felfelé nyomják a nyersanyagok árát, a fogyasztási cikkek ára pedig a századforduló óta 147 %-kal emelkedett; mivel az Unió várhatóan súlyos kihívásokkal néz szembe a legfontosabb erőforrásokhoz való hozzáférés, illetve az azokkal való folyamatos ellátás biztosítása terén; mivel e kihívások leküzdésének elismerten kulcsfontosságú tényezője a nyersanyagok iparban és politikai szinten történő hatékony felhasználása;

| E. | mivel a gazdaságnak a bolygónk tűrőképességét tiszteletben tartó, valamint a világ népességének növekedését és a jövőbeni ipari társadalmak népességszintjét lehetővé tévő erőforrás-hatékony pályára állítása – a fokozott hatékonyságnak köszönhető költségtakarékosság, az innováció eredményeinek üzleti hasznosítása és az erőforrásokkal való, azok teljes életciklusát érintő jobb gazdálkodás révén – fokozott versenyképességet, valamint új növekedési forrásokat és munkahelyeket eredményez; |
| --- | --- |

E.

mivel a gazdaságnak a bolygónk tűrőképességét tiszteletben tartó, valamint a világ népességének növekedését és a jövőbeni ipari társadalmak népességszintjét lehetővé tévő erőforrás-hatékony pályára állítása – a fokozott hatékonyságnak köszönhető költségtakarékosság, az innováció eredményeinek üzleti hasznosítása és az erőforrásokkal való, azok teljes életciklusát érintő jobb gazdálkodás révén – fokozott versenyképességet, valamint új növekedési forrásokat és munkahelyeket eredményez;

| F. | mivel az újrahasznosítás több mint az újrahasznosítható hulladék gyűjtése, és ezért az értéklánc mentén valamennyi lépést be kell vonni a jövőbeni intézkedések körébe; |
| --- | --- |

F.

mivel az újrahasznosítás több mint az újrahasznosítható hulladék gyűjtése, és ezért az értéklánc mentén valamennyi lépést be kell vonni a jövőbeni intézkedések körébe;

| G. | mivel a jövőbeni holisztikus szemléletű erőforrás-politikának nemcsak a „megújuló” és „nem megújuló” erőforrások között kell különbséget tennie, hanem ki kell terjednie az állandóan rendelkezésre álló anyagokra is; |
| --- | --- |

G.

mivel a jövőbeni holisztikus szemléletű erőforrás-politikának nemcsak a „megújuló” és „nem megújuló” erőforrások között kell különbséget tennie, hanem ki kell terjednie az állandóan rendelkezésre álló anyagokra is;

| H. | mivel a 2011. márciusi Eurobarométer szerint az erőforrás-hatékonyság és a fenntartható termelés és fogyasztás az uniós polgárokat leginkább foglalkoztató kérdések közé tartoznak; mivel az uniós polgároknak az erőforrások felhasználásával kapcsolatos – szemléletváltáson és a társadalmi szokások változásán keresztül történő – közvetlen bevonása nélkül semmiképpen nem érhető el előrelépés a fenntarthatóság felé; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2011. márciusi Eurobarométer szerint az erőforrás-hatékonyság és a fenntartható termelés és fogyasztás az uniós polgárokat leginkább foglalkoztató kérdések közé tartoznak; mivel az uniós polgároknak az erőforrások felhasználásával kapcsolatos – szemléletváltáson és a társadalmi szokások változásán keresztül történő – közvetlen bevonása nélkül semmiképpen nem érhető el előrelépés a fenntarthatóság felé;

| I. | mivel az erőforrásokhoz való hozzáférés és az erőforrásokkal való, megszakítás nélküli ellátás biztosítása az erőforrás-fogyasztás, valamint a víz- és a földhasználat növekedése miatt egyre növekvő kihívást jelent; |
| --- | --- |

I.

mivel az erőforrásokhoz való hozzáférés és az erőforrásokkal való, megszakítás nélküli ellátás biztosítása az erőforrás-fogyasztás, valamint a víz- és a földhasználat növekedése miatt egyre növekvő kihívást jelent;

| J. | mivel az ipar versenyképessége új befektetéseket tesz lehetővé a hatékonyabb technológiák terén; |
| --- | --- |

J.

mivel az ipar versenyképessége új befektetéseket tesz lehetővé a hatékonyabb technológiák terén;

Kiemelt intézkedések

| 1 | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre közös munkacsoportokat az élelmiszerek, a lakhatás és a mobilitás három kulcsfontosságú területén annak érdekében, hogy mielőbb egyértelmű erőforrás-csökkentési cselekvéseket tartalmazó európai erőforrás-hatékonysági cselekvési terveket dolgozzanak ki; ezeknek a munkacsoportoknak ki kell egészíteniük az erőforrás-hatékonyság növelésével foglalkozó uniós platform munkáját, és a Bizottság, a tagállamok, az ipar és a civil társadalom szakértőiből, valamint más kulcsfontosságú érdekelt felekből kell állniuk, szerepük pedig az, hogy ösztönözzék az értéklánc szereplői közötti partnerségeket; |
| --- | --- |

1

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre közös munkacsoportokat az élelmiszerek, a lakhatás és a mobilitás három kulcsfontosságú területén annak érdekében, hogy mielőbb egyértelmű erőforrás-csökkentési cselekvéseket tartalmazó európai erőforrás-hatékonysági cselekvési terveket dolgozzanak ki; ezeknek a munkacsoportoknak ki kell egészíteniük az erőforrás-hatékonyság növelésével foglalkozó uniós platform munkáját, és a Bizottság, a tagállamok, az ipar és a civil társadalom szakértőiből, valamint más kulcsfontosságú érdekelt felekből kell állniuk, szerepük pedig az, hogy ösztönözzék az értéklánc szereplői közötti partnerségeket;

| 2. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg az újrafeldolgozás és az újrafelhasználás európai piacának működése előtt álló akadályokat, és mozdítsák elő ezt a piacot az újrahasznosított anyagok és melléktermékek iránti keresletnek és azok elérhetőségének olyan intézkedések révén történő ösztönzésével, mint a hulladékstátusz megszüntetésére vonatkozó kötelező érvényű kritériumok és gazdasági ösztönzők – például a piaci hiányosságok esetén a másodlagos nyersanyagokra alkalmazandó kedvezményes héamérték vagy az innovatív gyűjtési és szétválasztási technológiák előmozdítása – 2013-ig való mihamarabbi további kidolgozása; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a hulladékokra vonatkozó összes meglévő jogszabály teljes körű végrehajtására, valamint érvényre juttatásuk és nyomon követésük fokozására; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg az újrafeldolgozás és az újrafelhasználás európai piacának működése előtt álló akadályokat, és mozdítsák elő ezt a piacot az újrahasznosított anyagok és melléktermékek iránti keresletnek és azok elérhetőségének olyan intézkedések révén történő ösztönzésével, mint a hulladékstátusz megszüntetésére vonatkozó kötelező érvényű kritériumok és gazdasági ösztönzők – például a piaci hiányosságok esetén a másodlagos nyersanyagokra alkalmazandó kedvezményes héamérték vagy az innovatív gyűjtési és szétválasztási technológiák előmozdítása – 2013-ig való mihamarabbi további kidolgozása; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a hulladékokra vonatkozó összes meglévő jogszabály teljes körű végrehajtására, valamint érvényre juttatásuk és nyomon követésük fokozására;

| 3. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az erőforrás-hatékony gazdaságba való átmenet felgyorsítása érdekében fokozzák a kutatást és a technológiai innovációt; hangsúlyozza, hogy az „Innovatív Unió” – amelynek része a Horizont 2020, a nyersanyagokra vonatkozó európai innovációs partnerség, az ökoinnovációs cselekvési terv és a tudásinnovációs központok – az erőforrás-hatékony Európa egyik mozgatórugója; felhívja a Bizottságot, hogy állítson fel könnyen hozzáférhető, online adatbázist az erőforrás-hatékonyság terén bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az erőforrás-hatékony gazdaságba való átmenet felgyorsítása érdekében fokozzák a kutatást és a technológiai innovációt; hangsúlyozza, hogy az „Innovatív Unió” – amelynek része a Horizont 2020, a nyersanyagokra vonatkozó európai innovációs partnerség, az ökoinnovációs cselekvési terv és a tudásinnovációs központok – az erőforrás-hatékony Európa egyik mozgatórugója; felhívja a Bizottságot, hogy állítson fel könnyen hozzáférhető, online adatbázist az erőforrás-hatékonyság terén bevált gyakorlatokról;

| 4. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2013-ig állapodjanak meg olyan egyértelmű, szilárd és mérhető mutatókban a gazdasági tevékenységekre vonatkozóan, amelyek figyelembe veszik az éghajlatváltozást, a biológiai sokféleséget és az életciklus-szempontú erőforrás-hatékonyságot, például négy erőforrás-használatot mérő mutatóból – föld-, víz-, anyag- és szénlábnyom – álló kosár formájában, és hogy használják ezeket a mutatókat a jogalkotási kezdeményezések és konkrét csökkentési célkitűzések alapjául; hangsúlyozza, hogy ennek a folyamatnak átláthatónak kell lennie, és be kell vonni a fő érdekelt feleket; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2013-ig állapodjanak meg olyan egyértelmű, szilárd és mérhető mutatókban a gazdasági tevékenységekre vonatkozóan, amelyek figyelembe veszik az éghajlatváltozást, a biológiai sokféleséget és az életciklus-szempontú erőforrás-hatékonyságot, például négy erőforrás-használatot mérő mutatóból – föld-, víz-, anyag- és szénlábnyom – álló kosár formájában, és hogy használják ezeket a mutatókat a jogalkotási kezdeményezések és konkrét csökkentési célkitűzések alapjául; hangsúlyozza, hogy ennek a folyamatnak átláthatónak kell lennie, és be kell vonni a fő érdekelt feleket;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályának a nem energiával kapcsolatos termékekre való kiterjesztésére, és – a termékek környezetre gyakorolt hatásának javítása és az újrafeldolgozási piacok előmozdítása érdekében – terjesszen elő további környezetbarát tervezési követelményeket a termékek általános erőforrás-hatékonyságára és teljesítményére, és azon belül az újrahasznosított anyag arányára, a tartósságra, az újrahasznosíthatóságra, a javíthatóságra és az újrafelhasználásra való alkalmasságra vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy minden ilyen javaslatnak átfogó hatástanulmányokon kell alapulnia, és összhangban kell állnia az egyéb vonatkozó rendeletekkel; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályának a nem energiával kapcsolatos termékekre való kiterjesztésére, és – a termékek környezetre gyakorolt hatásának javítása és az újrafeldolgozási piacok előmozdítása érdekében – terjesszen elő további környezetbarát tervezési követelményeket a termékek általános erőforrás-hatékonyságára és teljesítményére, és azon belül az újrahasznosított anyag arányára, a tartósságra, az újrahasznosíthatóságra, a javíthatóságra és az újrafelhasználásra való alkalmasságra vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy minden ilyen javaslatnak átfogó hatástanulmányokon kell alapulnia, és összhangban kell állnia az egyéb vonatkozó rendeletekkel;

| 6. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az erőforrás-hatékonyságra irányuló menetrendet a lehető legátfogóbb módon építsék be az összes többi szakpolitikába, köztük az Európa 2020 stratégiához hasonló, gazdasági kormányzással kapcsolatos átfogó szakpolitikákba, és hajtsák végre helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az erőforrás-hatékonyságra irányuló menetrendet a lehető legátfogóbb módon építsék be az összes többi szakpolitikába, köztük az Európa 2020 stratégiához hasonló, gazdasági kormányzással kapcsolatos átfogó szakpolitikákba, és hajtsák végre helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten;

A jövőbeli növekedés menetrendje

| 7. | támogatja az „Erőforrás-hatékony Európa” elnevezésű kiemelt kezdeményezést, az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervét és annak 2050-re vonatkozó elképzelését, beleértve az ütemtervben foglalt mérföldköveket is; felszólítja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtsa be mindazokat a jogalkotási és egyéb kezdeményezéseket, amelyek a főbb mérföldkövek eléréséhez és annak biztosításához szükségesek, hogy valamennyi uniós politika következetesen igazodjon hozzájuk, illetve ahhoz az átfogó uniós elképzeléshez, amely az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság 2050-ig történő megteremtését irányozza elő, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának az 1990-es szinthez képest 80–95 %-kal való csökkentése révén; hangsúlyozza, hogy a gazdasági növekedés és az erőforrás-fogyasztás szétválasztása elengedhetetlen Európa versenyképességének javításához és az erőforrásoktól való függőségének csökkentéséhez; javasolja, hogy a Bizottság biztosítsa egy szilárd jogszabályi keret fenntartását annak érdekében, hogy ne kerüljenek veszélybe a hosszú távú beruházások; |
| --- | --- |

7.

támogatja az „Erőforrás-hatékony Európa” elnevezésű kiemelt kezdeményezést, az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervét és annak 2050-re vonatkozó elképzelését, beleértve az ütemtervben foglalt mérföldköveket is; felszólítja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtsa be mindazokat a jogalkotási és egyéb kezdeményezéseket, amelyek a főbb mérföldkövek eléréséhez és annak biztosításához szükségesek, hogy valamennyi uniós politika következetesen igazodjon hozzájuk, illetve ahhoz az átfogó uniós elképzeléshez, amely az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság 2050-ig történő megteremtését irányozza elő, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának az 1990-es szinthez képest 80–95 %-kal való csökkentése révén; hangsúlyozza, hogy a gazdasági növekedés és az erőforrás-fogyasztás szétválasztása elengedhetetlen Európa versenyképességének javításához és az erőforrásoktól való függőségének csökkentéséhez; javasolja, hogy a Bizottság biztosítsa egy szilárd jogszabályi keret fenntartását annak érdekében, hogy ne kerüljenek veszélybe a hosszú távú beruházások;

| 8. | hangsúlyozza az erőforrás-hatékonyságnak az Európa 2020 stratégia céljainak elérése tekintetében fennálló jelentőségét; meggyőződése, hogy a kutatást és az innovációt szolgáló Horizont 2020 keretprogramnak alapvető szerepet kell játszania e tekintetben; sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el nemzeti erőforrás-hatékonysági ütemterveket, amelyek konkrét intézkedéseket és célokat tartalmaznak az európai uniós ütemterv céljaival összhangban; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza az erőforrás-hatékonyságnak az Európa 2020 stratégia céljainak elérése tekintetében fennálló jelentőségét; meggyőződése, hogy a kutatást és az innovációt szolgáló Horizont 2020 keretprogramnak alapvető szerepet kell játszania e tekintetben; sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el nemzeti erőforrás-hatékonysági ütemterveket, amelyek konkrét intézkedéseket és célokat tartalmaznak az európai uniós ütemterv céljaival összhangban;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 végéig tegyen javaslatot a fenntartható fogyasztás és termelés (SCP) politikai keretére, megállapítva azon kiemelt termékek, illetve szolgáltatások meghatározásának folyamatát, amelyek a legjobban hozzájárulnak ahhoz, hogy a globális fogyasztás olyan kulcsfontosságú területei, mint a víz, a földterület, a nyersanyagok és a szén, összhangban legyenek az erőforrás-hatékonysági ütemtervben megállapított fogyasztási mutatókkal; mindezt pedig olyan jogalkotási javaslatoknak kell kísérniük, amelyek megfelelő eszközökkel kezelik a kiemelt termékeket és szolgáltatásokat, beleértve az ellátási lánc erőforrás-hatékonyságát javító mechanizmusokat is, valamint azt a lehetőséget, hogy végrehajtási intézkedések révén minimumkövetelményeket vagy a legjobb teljesítményre vonatkozó referenciamutatókat határozzanak meg; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 végéig tegyen javaslatot a fenntartható fogyasztás és termelés (SCP) politikai keretére, megállapítva azon kiemelt termékek, illetve szolgáltatások meghatározásának folyamatát, amelyek a legjobban hozzájárulnak ahhoz, hogy a globális fogyasztás olyan kulcsfontosságú területei, mint a víz, a földterület, a nyersanyagok és a szén, összhangban legyenek az erőforrás-hatékonysági ütemtervben megállapított fogyasztási mutatókkal; mindezt pedig olyan jogalkotási javaslatoknak kell kísérniük, amelyek megfelelő eszközökkel kezelik a kiemelt termékeket és szolgáltatásokat, beleértve az ellátási lánc erőforrás-hatékonyságát javító mechanizmusokat is, valamint azt a lehetőséget, hogy végrehajtási intézkedések révén minimumkövetelményeket vagy a legjobb teljesítményre vonatkozó referenciamutatókat határozzanak meg;

| 10. | fenntartja, hogy az erőforrás-hatékonyság javítására irányuló intézkedések nem rekedhetnek meg a közszféra keretei között, és ezért felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a vállalkozásokat, hogy gazdasági stratégiáikat radikálisan fokozott erőforrás-hatékonyságra alapozzák, ami a gazdasági növekedésnek az erőforrások felhasználásától való elválasztásához vezet; véleménye szerint az erőforrások felhasználása során az eredményességre és a hatékonyságra egyaránt összpontosítani kell; |
| --- | --- |

10.

fenntartja, hogy az erőforrás-hatékonyság javítására irányuló intézkedések nem rekedhetnek meg a közszféra keretei között, és ezért felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a vállalkozásokat, hogy gazdasági stratégiáikat radikálisan fokozott erőforrás-hatékonyságra alapozzák, ami a gazdasági növekedésnek az erőforrások felhasználásától való elválasztásához vezet; véleménye szerint az erőforrások felhasználása során az eredményességre és a hatékonyságra egyaránt összpontosítani kell;

| 11. | hangsúlyozza, hogy sürgősen fel kell lépni az innováció, valamint az új technikákba és üzleti modellekbe, köztük az ágazati ipari stratégiákba és a – például a lízingtársasághoz hasonló – fenntartható üzleti modellekbe való befektetés támogatása érdekében, és meg kell teremteni azokat az ösztönzőket, amelyek hasznokat hoznak a gazdaság számára; hangsúlyozza a magánszektor és azon belül a kkv-k kulcsszerepét a környezetbarát gazdasági növekedés biztosításában; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy sürgősen fel kell lépni az innováció, valamint az új technikákba és üzleti modellekbe, köztük az ágazati ipari stratégiákba és a – például a lízingtársasághoz hasonló – fenntartható üzleti modellekbe való befektetés támogatása érdekében, és meg kell teremteni azokat az ösztönzőket, amelyek hasznokat hoznak a gazdaság számára; hangsúlyozza a magánszektor és azon belül a kkv-k kulcsszerepét a környezetbarát gazdasági növekedés biztosításában;

| 12. | hangsúlyozza, hogy Európának mint újrafeldolgozó társadalomnak nagy mennyiségben kell újrafelhasználnia és újrafeldolgoznia saját hulladékát, és a leghatékonyabb módon kell másodlagos nyersanyagokat előállítania; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy Európának mint újrafeldolgozó társadalomnak nagy mennyiségben kell újrafelhasználnia és újrafeldolgoznia saját hulladékát, és a leghatékonyabb módon kell másodlagos nyersanyagokat előállítania;

| 13. | szorgalmazza az erőforrás-felhasználásra vonatkozó, kis- és középvállalkozások számára kedvező norma kidolgozását, amely a Globális Megállapodáshoz hasonló koncepciókra épül; |
| --- | --- |

13.

szorgalmazza az erőforrás-felhasználásra vonatkozó, kis- és középvállalkozások számára kedvező norma kidolgozását, amely a Globális Megállapodáshoz hasonló koncepciókra épül;

| 14. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes körűen integrálják az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos célkitűzéseket a gazdaságpolitikák összehangolására irányuló európai szemeszter programjába; sürgeti a tagállamokat, hogy az Európai Tanácsban erősítsék meg ezt a követelményt; felszólítja a Bizottságot, hogy szolgáljon további részletekkel arra vonatkozóan, hogy az európai szemeszter folyamatának részeként konkrétan hogyan fogják értékelni a tagállamok által az erőforrás-hatékonyság növelése irányában tett előrelépéseket, |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes körűen integrálják az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos célkitűzéseket a gazdaságpolitikák összehangolására irányuló európai szemeszter programjába; sürgeti a tagállamokat, hogy az Európai Tanácsban erősítsék meg ezt a követelményt; felszólítja a Bizottságot, hogy szolgáljon további részletekkel arra vonatkozóan, hogy az európai szemeszter folyamatának részeként konkrétan hogyan fogják értékelni a tagállamok által az erőforrás-hatékonyság növelése irányában tett előrelépéseket,

| 15. | hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékonyság terén elsőként lépő előnye növekvő piacok megszerzését eredményezheti, és emlékeztet arra, hogy az EU nagyjából egyharmaddal részesedik a környezetvédelmi technológiák világpiacában; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékonyság terén elsőként lépő előnye növekvő piacok megszerzését eredményezheti, és emlékeztet arra, hogy az EU nagyjából egyharmaddal részesedik a környezetvédelmi technológiák világpiacában;

A gazdaság átalakítása

| 16. | emlékeztet arra, hogy sürgős szükség van az erőforrás-felhasználás csökkentésére az olyan jövőbeli problémák elkerülése érdekében, mint az erőforrások szűkössége és az erőforrások árának emelkedése; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy sürgős szükség van az erőforrás-felhasználás csökkentésére az olyan jövőbeli problémák elkerülése érdekében, mint az erőforrások szűkössége és az erőforrások árának emelkedése;

| 17. | megjegyzi, hogy az erőforrás-hatékony gazdaságba való átmenet megvalósításához a piaci áraknak teljes mértékben tükrözniük kell az erőforrás szűkösségét és a termelési folyamattal járó összes költséget; hangsúlyozza, hogy a piacok akkor ösztönzik az erőforrás-hatékonyságot, ha az árak a felhasznált erőforrások tényleges költségét tükrözik; kéri az életcikluson alapuló szemléletnek az elszámolási folyamatba történő bevezetését, továbbá a „szennyező fizet” elvnek megfelelően a külső környezeti költségek internalizálását; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy az erőforrás-hatékony gazdaságba való átmenet megvalósításához a piaci áraknak teljes mértékben tükrözniük kell az erőforrás szűkösségét és a termelési folyamattal járó összes költséget; hangsúlyozza, hogy a piacok akkor ösztönzik az erőforrás-hatékonyságot, ha az árak a felhasznált erőforrások tényleges költségét tükrözik; kéri az életcikluson alapuló szemléletnek az elszámolási folyamatba történő bevezetését, továbbá a „szennyező fizet” elvnek megfelelően a külső környezeti költségek internalizálását;

| 18. | támogatja a Bizottság ütemtervben kifejezett elkötelezettségét az olyan piaci alapú eszközök kialakítása iránt, amelyek lehetővé teszik, hogy a piaci árakba beépüljenek a negatív externáliák, és azok ezáltal az erőforrások felhasználásának és környezeti hatásuknak tényleges költségét tükrözzék; |
| --- | --- |

18.

támogatja a Bizottság ütemtervben kifejezett elkötelezettségét az olyan piaci alapú eszközök kialakítása iránt, amelyek lehetővé teszik, hogy a piaci árakba beépüljenek a negatív externáliák, és azok ezáltal az erőforrások felhasználásának és környezeti hatásuknak tényleges költségét tükrözzék;

| 19. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat olyan ösztönzők kialakítására, amelyek a vállalatokat és az állami szerveket víz-, földhasználati, anyag- és szénlábnyomuk mérésére, e téren elért teljesítményük értékelésére és folyamatos javítására ösztönzik, valamint felszólít olyan intézkedések kialakítására, amelyekkel kiterjeszthető a gyártói felelősség elve és elháríthatók az erőforrás-hatékonyságot gátló akadályok; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat olyan ösztönzők kialakítására, amelyek a vállalatokat és az állami szerveket víz-, földhasználati, anyag- és szénlábnyomuk mérésére, e téren elért teljesítményük értékelésére és folyamatos javítására ösztönzik, valamint felszólít olyan intézkedések kialakítására, amelyekkel kiterjeszthető a gyártói felelősség elve és elháríthatók az erőforrás-hatékonyságot gátló akadályok;

| 20. | sürgeti a tagállamokat a környezetvédelmi adóztatás felé való elmozdulásra; hangsúlyozza, hogy ezáltal csökkenthetők más – például a munkát terhelő – adók, fokozható a versenyképesség, egyenlő versenyfeltételek alakíthatók ki, és kikövezhető a technológiai fejlődés útja; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon és hasonlítsák össze ezen eszköz hatásait; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a tagállamokat a környezetvédelmi adóztatás felé való elmozdulásra; hangsúlyozza, hogy ezáltal csökkenthetők más – például a munkát terhelő – adók, fokozható a versenyképesség, egyenlő versenyfeltételek alakíthatók ki, és kikövezhető a technológiai fejlődés útja; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon és hasonlítsák össze ezen eszköz hatásait;

| 21. | sürgeti a Bizottságot egy hierarchiamodell fejlesztésének kutatására annak biztosítása érdekében, hogy az erőforrás-felhasználás a legmagasabb hozzáadott értéket képviselje a környezet veszélyeztetése nélkül; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a Bizottságot egy hierarchiamodell fejlesztésének kutatására annak biztosítása érdekében, hogy az erőforrás-felhasználás a legmagasabb hozzáadott értéket képviselje a környezet veszélyeztetése nélkül;

| 22. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul, legkésőbb 2014-ig fogadjanak el egyértelmű fogalommeghatározáson alapuló konkrét terveket a környezetvédelmi szempontból káros valamennyi támogatás – köztük a megújuló energiaforrások nem hatékony felhasználását ösztönző támogatások – 2020-ig való fokozatos felszámolására vonatkozóan, és a nemzeti reformprogramokon keresztül tegyenek jelentést az előrehaladásról; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul, legkésőbb 2014-ig fogadjanak el egyértelmű fogalommeghatározáson alapuló konkrét terveket a környezetvédelmi szempontból káros valamennyi támogatás – köztük a megújuló energiaforrások nem hatékony felhasználását ösztönző támogatások – 2020-ig való fokozatos felszámolására vonatkozóan, és a nemzeti reformprogramokon keresztül tegyenek jelentést az előrehaladásról;

| 23. | sürgeti a Bizottságot, vizsgálja meg, hogy amennyiben EU-szerte kibővített termelői felelősségi rendszereket hoznának létre, ez milyen lehetőségeket kínálna arra, hogy valamennyi tagállamban előmozdítsák a teljesítményt, köztük azokban is, amelyekben az újrahasználati és újrafeldolgozási arányok messze elmaradnak az uniós átlagtól; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a Bizottságot, vizsgálja meg, hogy amennyiben EU-szerte kibővített termelői felelősségi rendszereket hoznának létre, ez milyen lehetőségeket kínálna arra, hogy valamennyi tagállamban előmozdítsák a teljesítményt, köztük azokban is, amelyekben az újrahasználati és újrafeldolgozási arányok messze elmaradnak az uniós átlagtól;

| 24. | hangsúlyozza a polgárok és a civil társadalmi szervezetek által a változásban és a gazdaság átalakításának megvalósításában betöltött szerep fontosságát; hangsúlyozza, hogy figyelemfelkeltő stratégiákat, valamint a fogyasztói magatartás megváltoztatására és a kívánttal ellentétes hatások elkerülésére irányuló stratégiákat kell kidolgozni; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza a polgárok és a civil társadalmi szervezetek által a változásban és a gazdaság átalakításának megvalósításában betöltött szerep fontosságát; hangsúlyozza, hogy figyelemfelkeltő stratégiákat, valamint a fogyasztói magatartás megváltoztatására és a kívánttal ellentétes hatások elkerülésére irányuló stratégiákat kell kidolgozni;

| 25. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a növekvő újrafeldolgozó ágazat szükségleteinek kielégítéséhez elegendő, Európa nyitott gazdaságának bővüléséhez és munkahelyek létrejöttéhez vezető fenntartható európai nyersanyag-ellátást; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a növekvő újrafeldolgozó ágazat szükségleteinek kielégítéséhez elegendő, Európa nyitott gazdaságának bővüléséhez és munkahelyek létrejöttéhez vezető fenntartható európai nyersanyag-ellátást;

| 26. | felszólít a zöld közbeszerzésekkel kapcsolatos határozottabb követelmények kialakítására a jelentős környezeti hatással bíró, valamint olyan termékek és szolgáltatások esetében, amelyek a leginkább hozzájárulnak az olyan kulcsfontosságú globális erőforrások fogyasztásához, mint a víz, a földterület, a nyersanyagok és a szén, az erőforrás-hatékonysági ütemtervben megállapítottaknak megfelelően; arra sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel, mely területeken kapcsolható össze a zöld közbeszerzés az uniós finanszírozásban részesülő projektekkel; felszólít arra, hogy az év végéig tegyenek erőfeszítéseket a közös beszerzések előmozdítására és a zöld közbeszerzést támogató közbeszerzési tisztviselők hálózatainak kiépítésére anélkül, hogy ez versenyhátrányhoz vezetne az állami vállalkozások tekintetében; |
| --- | --- |

26.

felszólít a zöld közbeszerzésekkel kapcsolatos határozottabb követelmények kialakítására a jelentős környezeti hatással bíró, valamint olyan termékek és szolgáltatások esetében, amelyek a leginkább hozzájárulnak az olyan kulcsfontosságú globális erőforrások fogyasztásához, mint a víz, a földterület, a nyersanyagok és a szén, az erőforrás-hatékonysági ütemtervben megállapítottaknak megfelelően; arra sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel, mely területeken kapcsolható össze a zöld közbeszerzés az uniós finanszírozásban részesülő projektekkel; felszólít arra, hogy az év végéig tegyenek erőfeszítéseket a közös beszerzések előmozdítására és a zöld közbeszerzést támogató közbeszerzési tisztviselők hálózatainak kiépítésére anélkül, hogy ez versenyhátrányhoz vezetne az állami vállalkozások tekintetében;

| 27. | kéri, hogy a környezeti tájékoztatási követelményeket a hagyományos tömegfogyasztási termékekre is terjesszék ki; támogatja a környezeti címkézéssel kapcsolatos nemzeti kísérleteket, és ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki harmonizált európai módszert a termékek ökológiai lábnyomának kiszámítására, hogy a fogyasztók több tájékoztatást kapjanak a meglévő rendszerek – mint az ökocímke, az energiafogyasztást jelölő címke vagy a termelés helyére utaló címkézés – alá nem tartozó termékekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy a környezeti tájékoztatási követelményeket a hagyományos tömegfogyasztási termékekre is terjesszék ki; támogatja a környezeti címkézéssel kapcsolatos nemzeti kísérleteket, és ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki harmonizált európai módszert a termékek ökológiai lábnyomának kiszámítására, hogy a fogyasztók több tájékoztatást kapjanak a meglévő rendszerek – mint az ökocímke, az energiafogyasztást jelölő címke vagy a termelés helyére utaló címkézés – alá nem tartozó termékekre vonatkozóan;

| 28. | kiemeli a mindenre kiterjedő címkézés fontosságát, beleértve többek között a felhasznált erőforrások megadását a termékinformációk között; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő lépéseket a jelenlegi címkézési szabályozásnak a címkék összevonása révén történő javítása érdekében, ami lehetővé tenné a vásárlók számára, hogy egyetlen címke áttekintésével megfelelő tájékoztatás alapján és a fenntarthatóságot figyelembe véve választhassanak; |
| --- | --- |

28.

kiemeli a mindenre kiterjedő címkézés fontosságát, beleértve többek között a felhasznált erőforrások megadását a termékinformációk között; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő lépéseket a jelenlegi címkézési szabályozásnak a címkék összevonása révén történő javítása érdekében, ami lehetővé tenné a vásárlók számára, hogy egyetlen címke áttekintésével megfelelő tájékoztatás alapján és a fenntarthatóságot figyelembe véve választhassanak;

| 29. | arra sürgeti a tagállamokat, hogy a hulladékmegelőzésre és hulladékgazdálkodásra vonatkozó nemzeti stratégiáik és terveik révén biztosítsák a hulladékra vonatkozó uniós vívmányok, köztük a minimális célkitűzések teljes körű végrehajtását; ismételten hangsúlyozza, hogy folytatni kell a hulladék gyűjtése és szétválasztása tekintetében meglévő célok kidolgozását, és minden egyes szakaszban az anyagok legmagasabb szintű és legjobb minőségű hasznosítását kell célul kitűzni; következésképpen rámutat annak fontosságára, hogy az uniós finanszírozásban elsőbbséget kapjanak a hulladékhierarchia magasabb szintjeibe tartozó tevékenységek, a hulladékokról szóló keretirányelv előírásainak megfelelően (pl. az újrahasznosító üzemek elsőbbségben részesítése a hulladékok ártalmatlanításával szemben); felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a hulladékokra vonatkozó számítási módszerek és statisztikák fejlesztését és harmonizálását, hogy megbízható alap álljon rendelkezésre az újrahasznosítás előmozdításához; |
| --- | --- |

29.

arra sürgeti a tagállamokat, hogy a hulladékmegelőzésre és hulladékgazdálkodásra vonatkozó nemzeti stratégiáik és terveik révén biztosítsák a hulladékra vonatkozó uniós vívmányok, köztük a minimális célkitűzések teljes körű végrehajtását; ismételten hangsúlyozza, hogy folytatni kell a hulladék gyűjtése és szétválasztása tekintetében meglévő célok kidolgozását, és minden egyes szakaszban az anyagok legmagasabb szintű és legjobb minőségű hasznosítását kell célul kitűzni; következésképpen rámutat annak fontosságára, hogy az uniós finanszírozásban elsőbbséget kapjanak a hulladékhierarchia magasabb szintjeibe tartozó tevékenységek, a hulladékokról szóló keretirányelv előírásainak megfelelően (pl. az újrahasznosító üzemek elsőbbségben részesítése a hulladékok ártalmatlanításával szemben); felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a hulladékokra vonatkozó számítási módszerek és statisztikák fejlesztését és harmonizálását, hogy megbízható alap álljon rendelkezésre az újrahasznosítás előmozdításához;

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatékonyabban vegyék fel a küzdelmet a nem uniós országokba irányuló illegális hulladékszállítás – különösen a veszélyes hulladék szállítása – ellen, és erősítsék meg az ezzel kapcsolatos ellenőrző mechanizmusokat; ösztönzi az „európai hulladék-külpolitika” létrehozását, amelynek célja a legjobb európai hulladékkezelési normák terjesztése az Európai Unió határain kívül; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatékonyabban vegyék fel a küzdelmet a nem uniós országokba irányuló illegális hulladékszállítás – különösen a veszélyes hulladék szállítása – ellen, és erősítsék meg az ezzel kapcsolatos ellenőrző mechanizmusokat; ösztönzi az „európai hulladék-külpolitika” létrehozását, amelynek célja a legjobb európai hulladékkezelési normák terjesztése az Európai Unió határain kívül;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszerek több mint 20 %-át hulladékként ártalmatlanítják, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az élelmiszer-pazarlás jelentős mértékű csökkentése érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a pazarlás nemcsak az élelmiszereket érinti, hanem az élelmiszerek feldolgozásánál és csomagolásánál felhasznált erőforrásokat is; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszerek több mint 20 %-át hulladékként ártalmatlanítják, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az élelmiszer-pazarlás jelentős mértékű csökkentése érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a pazarlás nemcsak az élelmiszereket érinti, hanem az élelmiszerek feldolgozásánál és csomagolásánál felhasznált erőforrásokat is;

| 32. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a tájékoztatásra, az oktatásra és a figyelemfelkeltésre, különös tekintettel a hulladékok szétválasztására, újrafelhasználására és újrafeldogozására, szem előtt tartva, hogy az oktatásnak közvetlen hatása van az erőforrás-hatékony szokásokra; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a tájékoztatásra, az oktatásra és a figyelemfelkeltésre, különös tekintettel a hulladékok szétválasztására, újrafelhasználására és újrafeldogozására, szem előtt tartva, hogy az oktatásnak közvetlen hatása van az erőforrás-hatékony szokásokra;

| 33. | felhívja a Bizottságot a hulladékokkal kapcsolatos vívmányok optimalizálására, figyelembe véve a hulladékhierarchiát és a maradványhulladék nullához közelítésének szükségességét; ezért kéri a Bizottságot, hogy 2014-ig tegyen javaslatokat a hulladéklerakás általános tilalmának európai szinten való fokozatos bevezetésére és az újrahasznosítható és komposztálható hulladékok elégetésének az évtized végéig történő fokozatos felszámolására; ezt megfelelő átmeneti intézkedésekkel kell kísérni, ideértve az életciklust figyelembe vevő szemléletmódon alapuló közös normák további kidolgozását; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a hulladékokról szóló keretirányelv 2020-ra meghatározott újrafeldolgozási célkitűzéseit; úgy véli, hogy a hulladéklerakókra kivetett adó eszköze – ahogyan azt egyes tagállamok már bevezették – segítheti a fenti célok elérését; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot a hulladékokkal kapcsolatos vívmányok optimalizálására, figyelembe véve a hulladékhierarchiát és a maradványhulladék nullához közelítésének szükségességét; ezért kéri a Bizottságot, hogy 2014-ig tegyen javaslatokat a hulladéklerakás általános tilalmának európai szinten való fokozatos bevezetésére és az újrahasznosítható és komposztálható hulladékok elégetésének az évtized végéig történő fokozatos felszámolására; ezt megfelelő átmeneti intézkedésekkel kell kísérni, ideértve az életciklust figyelembe vevő szemléletmódon alapuló közös normák további kidolgozását; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a hulladékokról szóló keretirányelv 2020-ra meghatározott újrafeldolgozási célkitűzéseit; úgy véli, hogy a hulladéklerakókra kivetett adó eszköze – ahogyan azt egyes tagállamok már bevezették – segítheti a fenti célok elérését;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a meglévő hulladéklerakók nyersanyagraktárokként hasznosíthatók (hulladékbányászat), ezzel kapcsolatban azonban csak kevés kutatási eredmény áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a meglévő hulladéklerakók nyersanyagraktárokként hasznosíthatók (hulladékbányászat), ezzel kapcsolatban azonban csak kevés kutatási eredmény áll rendelkezésre;

| 35. | felszólítja a tagállamokat, hogy az Európai Szabványügyi Bizottságon (CEN) keresztül terjesszék ki munkájukat az újrahasznosított anyagok szabványainak kidolgozására vonatkozó iránymutatásokra; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a tagállamokat, hogy az Európai Szabványügyi Bizottságon (CEN) keresztül terjesszék ki munkájukat az újrahasznosított anyagok szabványainak kidolgozására vonatkozó iránymutatásokra;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a szakpolitikák mozdítsák elő a természetes nyersanyagok kaszkádhasznosítását, és az energiatermeléssel szemben a legnagyobb hozzáadott értéket képviselő és erőforrás-hatékony termékeket részesítsék előnyben, különös figyelemmel az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének lehetőségére; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a szakpolitikák mozdítsák elő a természetes nyersanyagok kaszkádhasznosítását, és az energiatermeléssel szemben a legnagyobb hozzáadott értéket képviselő és erőforrás-hatékony termékeket részesítsék előnyben, különös figyelemmel az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének lehetőségére;

| 37. | sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a biomassza felhasználásának hasonló lépcsőzetes megközelítését, és a bioenergiával szemben részesítse előnyben az újrahasznosítást és a legnagyobb hozzáadott értéket képviselő és erőforrás-hatékony termékeket, így például a bioalapú termékeket és ipari anyagokat; |
| --- | --- |

37.

sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a biomassza felhasználásának hasonló lépcsőzetes megközelítését, és a bioenergiával szemben részesítse előnyben az újrahasznosítást és a legnagyobb hozzáadott értéket képviselő és erőforrás-hatékony termékeket, így például a bioalapú termékeket és ipari anyagokat;

| 38. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre programot a figyelemfelkeltés és a vállalatok, különösen a kkv-k útmutatással való ellátása céljából; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre programot a figyelemfelkeltés és a vállalatok, különösen a kkv-k útmutatással való ellátása céljából;

| 39. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az életcikluson alapuló megközelítésnek értelme legyen, annak a lehető legpontosabb elszámoláson kell alapulnia; ezzel összefüggésben kitart amellett, hogy az üzemanyag-minőségi irányelv végrehajtása során a forgalmazók külön alapértelmezett értéket alkalmazzanak az olajhomok tekintetében; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az életcikluson alapuló megközelítésnek értelme legyen, annak a lehető legpontosabb elszámoláson kell alapulnia; ezzel összefüggésben kitart amellett, hogy az üzemanyag-minőségi irányelv végrehajtása során a forgalmazók külön alapértelmezett értéket alkalmazzanak az olajhomok tekintetében;

| 40. | hangsúlyozza a kutatás, a fejlesztés és az innováció jelentőségét az erőforrás-hatékony Európára való átállás felgyorsításában; megállapítja, hogy fokozott innovációra van szükség különösen a következő területeken: nyersanyagok környezetbarát kiaknázása és kitermelése, mezőgazdaság, vegyipar, hulladékkezelés és újrahasznosítás, vízgazdálkodás, az újrahasználat lehetősége, valamint a környezetre hatást gyakorló anyagok, technológiák és tervezés mással való helyettesítése az anyag- és energiafelhasználás csökkentése érdekében, megújuló energiák és energiahatékonyság; rámutat, hogy az erőforrás-használat csökkentéséhez kötött adójóváírás az innováció, a kutatás és a fejlesztés területén is kedvező hatást fejtene ki; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a kutatás, a fejlesztés és az innováció jelentőségét az erőforrás-hatékony Európára való átállás felgyorsításában; megállapítja, hogy fokozott innovációra van szükség különösen a következő területeken: nyersanyagok környezetbarát kiaknázása és kitermelése, mezőgazdaság, vegyipar, hulladékkezelés és újrahasznosítás, vízgazdálkodás, az újrahasználat lehetősége, valamint a környezetre hatást gyakorló anyagok, technológiák és tervezés mással való helyettesítése az anyag- és energiafelhasználás csökkentése érdekében, megújuló energiák és energiahatékonyság; rámutat, hogy az erőforrás-használat csökkentéséhez kötött adójóváírás az innováció, a kutatás és a fejlesztés területén is kedvező hatást fejtene ki;

| 41. | emlékeztet rá, hogy az erőforrás-hatékonyságnak azt kell célul tűznie, hogy segítse Európát a technikai teljesítmény javításában, hogy minél többet tudjon kinyerni a nyersanyagokból az értéklánc teljes hosszán (a bányászat, a feldolgozás, a finomítás és az újrahasznosítás során); |
| --- | --- |

41.

emlékeztet rá, hogy az erőforrás-hatékonyságnak azt kell célul tűznie, hogy segítse Európát a technikai teljesítmény javításában, hogy minél többet tudjon kinyerni a nyersanyagokból az értéklánc teljes hosszán (a bányászat, a feldolgozás, a finomítás és az újrahasznosítás során);

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatot arra vonatkozóan, miként növelhető az erőforrás-hatékonyság az EU bányászati ágazatán és feldolgozóiparán belül a versenyképesség és a fenntarthatóság növelése érdekében, például az új technológiák elterjesztése és a nem nemesfémek tekintetében a melléktermékek előállításának fokozása révén; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatot arra vonatkozóan, miként növelhető az erőforrás-hatékonyság az EU bányászati ágazatán és feldolgozóiparán belül a versenyképesség és a fenntarthatóság növelése érdekében, például az új technológiák elterjesztése és a nem nemesfémek tekintetében a melléktermékek előállításának fokozása révén;

| 43. | sürgeti a tagállamokat, hogy mérlegeljék innovációs technológiai központok létrehozását a hasznos anyagok bányászati hulladékokból történő kinyerésének, újrafeldolgozásának és újrafelhasználásának támogatása, valamint a különféle típusú hulladéktárolókban található bányászati hulladékok építőiparban való későbbi felhasználásának és az ilyen hulladéktárolók környezetvédelmi szempontból biztonságos módon történő kezelésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

43.

sürgeti a tagállamokat, hogy mérlegeljék innovációs technológiai központok létrehozását a hasznos anyagok bányászati hulladékokból történő kinyerésének, újrafeldolgozásának és újrafelhasználásának támogatása, valamint a különféle típusú hulladéktárolókban található bányászati hulladékok építőiparban való későbbi felhasználásának és az ilyen hulladéktárolók környezetvédelmi szempontból biztonságos módon történő kezelésének megkönnyítése érdekében;

| 44. | felhívja a figyelmet arra, hogy a magas energia- és anyagszükségletű fogyasztási modellek megváltoztatása érdekében azonos teljesítményszintet elérni képes alternatív termékek használatára van szükség, valamint alternatív nyersanyagok és egyéb anyagok használatára, amelyek csökkentik az előállítási folyamat energiaszükségletét; |
| --- | --- |

44.

felhívja a figyelmet arra, hogy a magas energia- és anyagszükségletű fogyasztási modellek megváltoztatása érdekében azonos teljesítményszintet elérni képes alternatív termékek használatára van szükség, valamint alternatív nyersanyagok és egyéb anyagok használatára, amelyek csökkentik az előállítási folyamat energiaszükségletét;

| 45. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az erőforrásokra és az érintetlen nyersanyagokra kivetett adó hatásait, különösen az esetleges mellékhatásokat, így például a nem fenntartható helyettesítést, az adóelkerülést, illetve a gazdasági tevékenység harmadik országokba való áthelyezését; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az erőforrásokra és az érintetlen nyersanyagokra kivetett adó hatásait, különösen az esetleges mellékhatásokat, így például a nem fenntartható helyettesítést, az adóelkerülést, illetve a gazdasági tevékenység harmadik országokba való áthelyezését;

| 46. | hangsúlyozza a készségek és a képzések fontosságát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e kérdéskörben kezdeményezzenek szoros párbeszédet a szociális partnerekkel, a tudományos körökkel és az iparral; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az iparral és a tudományos körökkel együttműködve – speciális egyetemi programok és ösztöndíjak révén – támogassák az erőforrás-hatékonyságot; ezzel összefüggésben támogatja az erre a területre vonatkozó Erasmus programokat, például az Erasmus Mundus ásványtani és környezetvédelmi programot; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a készségek és a képzések fontosságát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e kérdéskörben kezdeményezzenek szoros párbeszédet a szociális partnerekkel, a tudományos körökkel és az iparral; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az iparral és a tudományos körökkel együttműködve – speciális egyetemi programok és ösztöndíjak révén – támogassák az erőforrás-hatékonyságot; ezzel összefüggésben támogatja az erre a területre vonatkozó Erasmus programokat, például az Erasmus Mundus ásványtani és környezetvédelmi programot;

| 47. | hangsúlyozza, hogy be kell ruházni a nyersanyagok és ritkaföldfémek újrahasznosításába, mivel a ritkaföldfémek bányászata, finomítása és újrahasznosítása nem megfelelő kezelés esetén súlyos környezeti következményekkel jár; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy be kell ruházni a nyersanyagok és ritkaföldfémek újrahasznosításába, mivel a ritkaföldfémek bányászata, finomítása és újrahasznosítása nem megfelelő kezelés esetén súlyos környezeti következményekkel jár;

Természeti tőke és ökoszisztéma-szolgáltatások

| 48. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség – az általa nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatások révén – közvetlenül és közvetve egyaránt alapvető jelentőséggel bír az emberi élet fennmaradása és a társadalmak jóléte szempontjából; üdvözli és támogatja az Unió 2020-ig szóló, biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiáját, beleértve annak céljait és fellépéseit is; hangsúlyozza a biológiai sokféleség védelmének – többek között az erőforrás-hatékony Európa keretein belül történő – érvényre juttatása fontosságát; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség – az általa nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatások révén – közvetlenül és közvetve egyaránt alapvető jelentőséggel bír az emberi élet fennmaradása és a társadalmak jóléte szempontjából; üdvözli és támogatja az Unió 2020-ig szóló, biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiáját, beleértve annak céljait és fellépéseit is; hangsúlyozza a biológiai sokféleség védelmének – többek között az erőforrás-hatékony Európa keretein belül történő – érvényre juttatása fontosságát;

| 49. | ennek megfelelően üdvözli az invazív fajok ellenőrzésére irányuló egyedi intézkedések kidolgozását, és kéri ezek haladéktalan végrehajtását; |
| --- | --- |

49.

ennek megfelelően üdvözli az invazív fajok ellenőrzésére irányuló egyedi intézkedések kidolgozását, és kéri ezek haladéktalan végrehajtását;

| 50. | hangsúlyozza a víz mint természeti erőforrás fontosságát, amely az emberiség és az ökoszisztémák számára egyaránt létfontosságú; emlékeztet rá, hogy fokozott nyomás nehezedik a biztonságos és védett vízforrások rendelkezésre állására és minőségére, olyan tényezők miatt, mint például az erdőirtás, az urbanizáció, a népesség növekedése és a gazdasági növekedés, valamint az éghajlatváltozás; rámutat arra, hogy a vízforrásainkkal való gazdálkodás többszintű megközelítést tesz szükségessé, és hangsúlyozza a helyi és regionális hatóságok szerepét az erőforrás-hatékony Európára irányuló kiemelt kezdeményezés keretében; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza a víz mint természeti erőforrás fontosságát, amely az emberiség és az ökoszisztémák számára egyaránt létfontosságú; emlékeztet rá, hogy fokozott nyomás nehezedik a biztonságos és védett vízforrások rendelkezésre állására és minőségére, olyan tényezők miatt, mint például az erdőirtás, az urbanizáció, a népesség növekedése és a gazdasági növekedés, valamint az éghajlatváltozás; rámutat arra, hogy a vízforrásainkkal való gazdálkodás többszintű megközelítést tesz szükségessé, és hangsúlyozza a helyi és regionális hatóságok szerepét az erőforrás-hatékony Európára irányuló kiemelt kezdeményezés keretében;

| 51. | felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy készítsen számításokat és adjon számot az EU mezőgazdasági és halászati politikájából adódó környezeti károk költségeiről; |
| --- | --- |

51.

felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy készítsen számításokat és adjon számot az EU mezőgazdasági és halászati politikájából adódó környezeti károk költségeiről;

| 52. | felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel az erőforrás-hatékonyság terén bevált gyakorlatokat megfelelő kritériumok kidolgozásához, és indítson kísérleti projekteket több erőforrás – például a foszfor – tekintetében annak érdekében, hogy 2020-ig gyakorlatilag 100 %-os újrahasznosítási arányt lehessen elérni, valamint optimalizálni lehessen ezen erőforrások használatát és újrahasznosítását; hangsúlyozza, hogy e kísérleti projektek számára közvetlen uniós finanszírozást kell nyújtani; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel az erőforrás-hatékonyság terén bevált gyakorlatokat megfelelő kritériumok kidolgozásához, és indítson kísérleti projekteket több erőforrás – például a foszfor – tekintetében annak érdekében, hogy 2020-ig gyakorlatilag 100 %-os újrahasznosítási arányt lehessen elérni, valamint optimalizálni lehessen ezen erőforrások használatát és újrahasznosítását; hangsúlyozza, hogy e kísérleti projektek számára közvetlen uniós finanszírozást kell nyújtani;

| 53. | úgy véli, hogy Európa erőforrásait stratégiai és környezeti szempontból megfelelőbben kellene kezelni; úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítésre van szükség az Unión belül meglévő erőforrásokkal való gazdálkodás területén, különös tekintettel az ásványi anyagokra, fémekre és faanyagokra, valamint az olyan energiaforrásokra, mint a fosszilis tüzelőanyagok; hangsúlyozza, hogy az Unió potenciálisan képes lenne saját nyersanyagszükségleteinek fedezésére, és sürgeti, hogy csökkentse a környezeti szempontból nem fenntartható módszerekkel előállított nyersanyagok importjától való függőségét; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy Európa erőforrásait stratégiai és környezeti szempontból megfelelőbben kellene kezelni; úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítésre van szükség az Unión belül meglévő erőforrásokkal való gazdálkodás területén, különös tekintettel az ásványi anyagokra, fémekre és faanyagokra, valamint az olyan energiaforrásokra, mint a fosszilis tüzelőanyagok; hangsúlyozza, hogy az Unió potenciálisan képes lenne saját nyersanyagszükségleteinek fedezésére, és sürgeti, hogy csökkentse a környezeti szempontból nem fenntartható módszerekkel előállított nyersanyagok importjától való függőségét;

| 54. | úgy véli, hogy a tagállamok iparának egyre inkább a belföldi nyersanyagokra kell támaszkodnia; rámutat arra, hogy a belföldi erőforrásokkal történő gazdálkodásnak biztosítania kell, hogy azokat ne pazarolják el; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy a tagállamok iparának egyre inkább a belföldi nyersanyagokra kell támaszkodnia; rámutat arra, hogy a belföldi erőforrásokkal történő gazdálkodásnak biztosítania kell, hogy azokat ne pazarolják el;

| 55. | hangsúlyozza a fenntartható mezőgazdaságnak megváltoztatásának jelentőségét, amely a mezőgazdasági területek „importjának” és Európa szénlábnyomának csökkentéséhez vezet; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza a fenntartható mezőgazdaságnak megváltoztatásának jelentőségét, amely a mezőgazdasági területek „importjának” és Európa szénlábnyomának csökkentéséhez vezet;

| 56. | meggyőződése, hogy az élelmiszer-fogyasztás területén a fogyasztói tudatosság kritikus jelentőségű szerepet játszik az erőforrás-hatékonyság javításában, és támogatja a fenntarthatóbb élelmiszer-fogyasztási minták előmozdítására irányuló helyi, nemzeti és uniós szintű kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

56.

meggyőződése, hogy az élelmiszer-fogyasztás területén a fogyasztói tudatosság kritikus jelentőségű szerepet játszik az erőforrás-hatékonyság javításában, és támogatja a fenntarthatóbb élelmiszer-fogyasztási minták előmozdítására irányuló helyi, nemzeti és uniós szintű kezdeményezéseket;

| 57. | felhívja a figyelmet a megújuló természeti erőforrások, mint például az erdők erőforrás-hatékonyságban betöltött szerepére; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a megújuló, bioalapú, újrahasznosítható és környezetbarát nyersanyagok és egyéb anyagok felhasználását; rámutat különösen arra, hogy az alacsony kibocsátású megújuló anyagok, így például a fa építési célokra való felhasználása erőforrás-hatékony; |
| --- | --- |

57.

felhívja a figyelmet a megújuló természeti erőforrások, mint például az erdők erőforrás-hatékonyságban betöltött szerepére; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a megújuló, bioalapú, újrahasznosítható és környezetbarát nyersanyagok és egyéb anyagok felhasználását; rámutat különösen arra, hogy az alacsony kibocsátású megújuló anyagok, így például a fa építési célokra való felhasználása erőforrás-hatékony;

| 58. | hangsúlyozza, hogy az Unión belül fokozni kell az erdővédelmet és meg kell erősíteni a kapcsolódó kockázatmegelőzési módszereket, mivel az erdészeti erőforrások és a fa környezetvédelmi értékei jelentős természeti tőkét jelentenek; sürgeti, hogy hozzanak létre pénzügyi eszközöket az erdőtüzek és az élősködők megelőzését célzó intézkedések finanszírozására; felszólítja a Bizottságot, hogy a faipari ágazattal együtt – többek között kísérleti projekteken keresztül – vizsgálja meg az erdészeti erőforrások fenntartható kitermelésére irányuló konkrét intézkedések elfogadásának lehetőségét; támogatja az Unió különféle politikái keretében meghozott erdészeti intézkedések megfelelőbb alkalmazását az erdők gazdasági értékének javítása és a fa szélesebb körű rendelkezésre állása érdekében, például a vidékfejlesztési programok keretében végzett újratelepítési munkák révén; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy az Unión belül fokozni kell az erdővédelmet és meg kell erősíteni a kapcsolódó kockázatmegelőzési módszereket, mivel az erdészeti erőforrások és a fa környezetvédelmi értékei jelentős természeti tőkét jelentenek; sürgeti, hogy hozzanak létre pénzügyi eszközöket az erdőtüzek és az élősködők megelőzését célzó intézkedések finanszírozására; felszólítja a Bizottságot, hogy a faipari ágazattal együtt – többek között kísérleti projekteken keresztül – vizsgálja meg az erdészeti erőforrások fenntartható kitermelésére irányuló konkrét intézkedések elfogadásának lehetőségét; támogatja az Unió különféle politikái keretében meghozott erdészeti intézkedések megfelelőbb alkalmazását az erdők gazdasági értékének javítása és a fa szélesebb körű rendelkezésre állása érdekében, például a vidékfejlesztési programok keretében végzett újratelepítési munkák révén;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a környezetben a mezőgazdasági termelés révén bekövetkező tápanyagveszteség súlyos externális költséget jelent az ökoszisztémák, az emberi egészség és az éghajlat szempontjából; kéri a Bizottságot, hogy a termelés intenzívebbé válásával párhuzamos tápanyagveszteségek csökkentése érdekében vezessen be korszerű tápanyag-gazdálkodási technikákat; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a környezetben a mezőgazdasági termelés révén bekövetkező tápanyagveszteség súlyos externális költséget jelent az ökoszisztémák, az emberi egészség és az éghajlat szempontjából; kéri a Bizottságot, hogy a termelés intenzívebbé válásával párhuzamos tápanyagveszteségek csökkentése érdekében vezessen be korszerű tápanyag-gazdálkodási technikákat;

| 60. | rámutat, hogy a közös halászati politikára vonatkozó reformcsomag az erőforrás-hatékony Európa kiemelt kezdeményezés kulcsfontosságú eleme; úgy véli, hogy a halászati és akvakultúra-ágazat környezeti és gazdasági megfelelősége érdekében foglalkozni kell a legnagyobb fenntartható hozam, a visszadobások megelőzése, a tisztább és hatékonyabb motorok, a szelektívebb halászati eszközök, a nemzetközi szinten egyenlő versenyfeltételek, valamint a túlzott flottakapacitás kérdésével; emellett hangsúlyozza a kisüzemi part menti flották társadalmi és gazdasági jelentőségét; |
| --- | --- |

60.

rámutat, hogy a közös halászati politikára vonatkozó reformcsomag az erőforrás-hatékony Európa kiemelt kezdeményezés kulcsfontosságú eleme; úgy véli, hogy a halászati és akvakultúra-ágazat környezeti és gazdasági megfelelősége érdekében foglalkozni kell a legnagyobb fenntartható hozam, a visszadobások megelőzése, a tisztább és hatékonyabb motorok, a szelektívebb halászati eszközök, a nemzetközi szinten egyenlő versenyfeltételek, valamint a túlzott flottakapacitás kérdésével; emellett hangsúlyozza a kisüzemi part menti flották társadalmi és gazdasági jelentőségét;

Irányítás és ellenőrzés

| 61. | sürgeti a Bizottságot, hogy a célok teljesítése terén elért haladás nyomon követése érdekében – az összes fő érdekelt féllel konzultálva – fogadjon el stabil és könnyen értelmezhető mutatókat, például a földhasználati, víz-, anyag- és szénlábnyom mérésére; ezeknek a mutatóknak integrált számviteli eszközökre és következetes, széles körben elismert, tudományos megalapozottságú módszertanokra kell épülniük, és pontos fogalommeghatározással kell rendelkezniük, hogy Unió-szerte egyformán alkalmazzák őket a politikai döntéshozók és a magánszféra szereplői tekintetében; emellett tekintetbe kell venniük a teljes életciklus során gyakorolt hatásokat, és mérniük kell a gazdaságba belépő erőforrásokat és ezáltal magukban kell foglalniuk a rejtett mozgásokat, hogy foglalkozni lehessen az erőforrás szűkösségének összes vetületével; figyelmeztet arra, hogy a javasolt erőforrás-hatékonysági mutató nem fogja biztosítani az igényelt információkat; |
| --- | --- |

61.

sürgeti a Bizottságot, hogy a célok teljesítése terén elért haladás nyomon követése érdekében – az összes fő érdekelt féllel konzultálva – fogadjon el stabil és könnyen értelmezhető mutatókat, például a földhasználati, víz-, anyag- és szénlábnyom mérésére; ezeknek a mutatóknak integrált számviteli eszközökre és következetes, széles körben elismert, tudományos megalapozottságú módszertanokra kell épülniük, és pontos fogalommeghatározással kell rendelkezniük, hogy Unió-szerte egyformán alkalmazzák őket a politikai döntéshozók és a magánszféra szereplői tekintetében; emellett tekintetbe kell venniük a teljes életciklus során gyakorolt hatásokat, és mérniük kell a gazdaságba belépő erőforrásokat és ezáltal magukban kell foglalniuk a rejtett mozgásokat, hogy foglalkozni lehessen az erőforrás szűkösségének összes vetületével; figyelmeztet arra, hogy a javasolt erőforrás-hatékonysági mutató nem fogja biztosítani az igényelt információkat;

| 62. | megismétli, hogy az ütemterv elképzelésének és mérföldköveinek végrehajtása érdekében fontos a koherens, mérhető, egyértelmű és ellenőrizhető ágazati célok – köztük egy átfogó cél – meghatározása; elismeri a téma összetettségét és a szilárd tudományos alap ebből adódó szükségességét; felszólítja a Bizottságot, hogy ezek alapján legkésőbb egy évvel a vonatkozó mutatók elfogadását követően nyújtson be konkrét javaslatot az Unió és a tagállamok számára az ilyen célokra vonatkozóan, valamint biztosítsa valamennyi uniós szakpolitika kitűzött célokkal való összhangját; véleménye szerint a részletesebb célok meghatározásáig az ütemtervben foglalt mérföldköveket is teljesítendő céloknak kell tekinteni; felszólítja a tagállamokat, hogy ültessék át a vonatkozó célokat saját erőforrás-hatékonysági stratégiáikba; |
| --- | --- |

62.

megismétli, hogy az ütemterv elképzelésének és mérföldköveinek végrehajtása érdekében fontos a koherens, mérhető, egyértelmű és ellenőrizhető ágazati célok – köztük egy átfogó cél – meghatározása; elismeri a téma összetettségét és a szilárd tudományos alap ebből adódó szükségességét; felszólítja a Bizottságot, hogy ezek alapján legkésőbb egy évvel a vonatkozó mutatók elfogadását követően nyújtson be konkrét javaslatot az Unió és a tagállamok számára az ilyen célokra vonatkozóan, valamint biztosítsa valamennyi uniós szakpolitika kitűzött célokkal való összhangját; véleménye szerint a részletesebb célok meghatározásáig az ütemtervben foglalt mérföldköveket is teljesítendő céloknak kell tekinteni; felszólítja a tagállamokat, hogy ültessék át a vonatkozó célokat saját erőforrás-hatékonysági stratégiáikba;

| 63. | hangsúlyozza annak alapvető jelentőségét, hogy valamennyi politikai területen rendelkezésre álljanak az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó külön mutatók, és felszólítja a Bizottságot, hogy az általa végzett valamennyi hatásvizsgálatba vegye fel az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos mutatókat; úgy véli továbbá, hogy a Bizottság által a COM(2010)0614. számú közleményben rögzített „alkalmassági vizsgálatnak” is kötelezően részét kell képeznie minden hatásvizsgálatnak; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza annak alapvető jelentőségét, hogy valamennyi politikai területen rendelkezésre álljanak az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó külön mutatók, és felszólítja a Bizottságot, hogy az általa végzett valamennyi hatásvizsgálatba vegye fel az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos mutatókat; úgy véli továbbá, hogy a Bizottság által a COM(2010)0614. számú közleményben rögzített „alkalmassági vizsgálatnak” is kötelezően részét kell képeznie minden hatásvizsgálatnak;

| 64. | felszólítja a Bizottságot, hogy szerezzen érvényt a fennálló jogszabályok teljes körű végrehajtásának, különös tekintettel a vízügyi jogszabályokra, valamennyi lehetőség lehető legteljesebb körű kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

64.

felszólítja a Bizottságot, hogy szerezzen érvényt a fennálló jogszabályok teljes körű végrehajtásának, különös tekintettel a vízügyi jogszabályokra, valamennyi lehetőség lehető legteljesebb körű kihasználása érdekében;

| 65. | az erőforrás-fogyasztás életciklus-alapú megközelítése felé tett fontos lépésként üdvözli az EU üzemanyag-minőségről szóló irányelvét, és hangsúlyozza, hogy annak végrehajtása során a beszállítóknak külön alapértelmezett értéket kell alkalmazniuk az olajhomokokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

65.

az erőforrás-fogyasztás életciklus-alapú megközelítése felé tett fontos lépésként üdvözli az EU üzemanyag-minőségről szóló irányelvét, és hangsúlyozza, hogy annak végrehajtása során a beszállítóknak külön alapértelmezett értéket kell alkalmazniuk az olajhomokokra vonatkozóan;

| 66. | véleménye szerint a hetedik környezetvédelmi cselekvési programnak kell biztosítania a megfelelő szakpolitikai keretet az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervében foglalt elképzelés, mérföldkövek és célok eléréséhez; |
| --- | --- |

66.

véleménye szerint a hetedik környezetvédelmi cselekvési programnak kell biztosítania a megfelelő szakpolitikai keretet az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervében foglalt elképzelés, mérföldkövek és célok eléréséhez;

| 67. | felszólítja a Bizottságot, hogy világítsa át az uniós szakpolitikákat, és értékelje többek között a megújuló energiára vonatkozó nemzeti cselekvési terveket és a közös agrárpolitikát az energiahatékonyságra gyakorolt hatásuk szempontjából; |
| --- | --- |

67.

felszólítja a Bizottságot, hogy világítsa át az uniós szakpolitikákat, és értékelje többek között a megújuló energiára vonatkozó nemzeti cselekvési terveket és a közös agrárpolitikát az energiahatékonyságra gyakorolt hatásuk szempontjából;

| 68. | az erőforrás-hatékony Európát alkalmas keretnek tartja arra, hogy megkülönböztetés nélkül mindenki számára zöld munkahelyeket teremtsenek; |
| --- | --- |

68.

az erőforrás-hatékony Európát alkalmas keretnek tartja arra, hogy megkülönböztetés nélkül mindenki számára zöld munkahelyeket teremtsenek;

| 69. | kitart amellett, hogy az erőforrások hatékony felhasználását gyakran akadályozzák a terhet jelentő adminisztratív eljárások; felszólítja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse az engedélyezési folyamatokat, lehetővé téve ezzel az erőforrás-hatékonyság hathatósabb megvalósítását; e tekintetben üdvözli a Bizottság átláthatósági irányelvre vonatkozó kezdeményezését, |
| --- | --- |

69.

kitart amellett, hogy az erőforrások hatékony felhasználását gyakran akadályozzák a terhet jelentő adminisztratív eljárások; felszólítja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse az engedélyezési folyamatokat, lehetővé téve ezzel az erőforrás-hatékonyság hathatósabb megvalósítását; e tekintetben üdvözli a Bizottság átláthatósági irányelvre vonatkozó kezdeményezését,

| 70. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nyilvános tájékoztató és felvilágosító kampányokat, amelyek célja az újrahasznosított hulladékokból származó termékek terjesztése; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nyilvános tájékoztató és felvilágosító kampányokat, amelyek célja az újrahasznosított hulladékokból származó termékek terjesztése;

| 71. | intézkedéseket kér annak biztosítása érdekében, hogy az erőforrások lehető leghatékonyabb felhasználása alapvető szempont legyen a regionális politikában; hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékonysággal regionális és helyi szinten is foglalkozni kell, szem előtt tartva az európai régiók lehetőségeit, hátrányait és eltérő fejlettségi szintjét; hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságoknak az energiahatékonyságra vonatkozó intézkedéseiket hozzá kell igazítaniuk az Európa 2020 stratégiához; |
| --- | --- |

71.

intézkedéseket kér annak biztosítása érdekében, hogy az erőforrások lehető leghatékonyabb felhasználása alapvető szempont legyen a regionális politikában; hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékonysággal regionális és helyi szinten is foglalkozni kell, szem előtt tartva az európai régiók lehetőségeit, hátrányait és eltérő fejlettségi szintjét; hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságoknak az energiahatékonyságra vonatkozó intézkedéseiket hozzá kell igazítaniuk az Európa 2020 stratégiához;

Nemzetközi dimenzió

| 72. | az erőforrások hatékony és fenntartható felhasználását és elosztását az uniós iparpolitika kulcselemének tekinti, amelyből az Unió külkapcsolatainak is meríteniük kell, most és a jövőben is; e tekintetben úgy véli, hogy a környezetbarát áruk és szolgáltatások kereskedelme a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés eszköze, amely a kereskedelem és a környezet számára is hasznot hajt; |
| --- | --- |

72.

az erőforrások hatékony és fenntartható felhasználását és elosztását az uniós iparpolitika kulcselemének tekinti, amelyből az Unió külkapcsolatainak is meríteniük kell, most és a jövőben is; e tekintetben úgy véli, hogy a környezetbarát áruk és szolgáltatások kereskedelme a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés eszköze, amely a kereskedelem és a környezet számára is hasznot hajt;

| 73. | úgy véli, hogy egy tisztességes, nyitott és megkülönböztetéstől mentes, többoldalú kereskedelmi rendszer, valamint a környezetvédelem kölcsönösen erősíthetik egymást és a helyi közösségek javát szolgálhatják, feltéve, hogy a többoldalú kereskedelmi szabályokat megreformálják annak érdekében, hogy megfelelőbb megoldást nyújtsanak a környezeti kihívásokra, és jobban kielégítsék az alapvető emberi szükségleteket; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy egy tisztességes, nyitott és megkülönböztetéstől mentes, többoldalú kereskedelmi rendszer, valamint a környezetvédelem kölcsönösen erősíthetik egymást és a helyi közösségek javát szolgálhatják, feltéve, hogy a többoldalú kereskedelmi szabályokat megreformálják annak érdekében, hogy megfelelőbb megoldást nyújtsanak a környezeti kihívásokra, és jobban kielégítsék az alapvető emberi szükségleteket;

| 74. | felszólítja a Bizottságot, hogy a nyersanyagokkal kapcsolatos kérdéseket – például a) az exportkorlátozásokat és b) a beruházási szempontokat – fokozott mértékben építse be az EU által kétoldalú vagy multilaterális alapon folytatott jelenlegi és jövőbeli tárgyalásokba; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a Bizottságot, hogy a nyersanyagokkal kapcsolatos kérdéseket – például a) az exportkorlátozásokat és b) a beruházási szempontokat – fokozott mértékben építse be az EU által kétoldalú vagy multilaterális alapon folytatott jelenlegi és jövőbeli tárgyalásokba;

| 75. | hangsúlyozza, hogy a globális piacoknak a környezetbarát áruk és szolgáltatások előtti méltányos és a fenntartható fogyasztást ösztönöző megnyitása exportlehetőségeket és az új zöld technológiák terjesztéséhez kapcsolódóan munkahelyeket teremt, előmozdítja az innovációt és a versenyképességet, valamint árcsökkenést, minőségjavulást és választéknövekedést eredményez; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy a globális piacoknak a környezetbarát áruk és szolgáltatások előtti méltányos és a fenntartható fogyasztást ösztönöző megnyitása exportlehetőségeket és az új zöld technológiák terjesztéséhez kapcsolódóan munkahelyeket teremt, előmozdítja az innovációt és a versenyképességet, valamint árcsökkenést, minőségjavulást és választéknövekedést eredményez;

| 76. | üdvözli a Kereskedelmi Világszervezet keretében folytatott kereskedelmi tárgyalások dohai fordulója során a környezetbarát áruk és szolgáltatások kereskedelme előtt álló vámjellegű és nem vámjellegű akadályok csökkentése, illetve felszámolása érdekében végzett munkát, és határozottan kéri a feleket, hogy – a dohai forduló jövőjétől függetlenül – dolgozzanak ki egyértelmű definíciót a környezetbarát árukra és szolgáltatásokra, amely kitér a vállalatok társadalmi felelősségvállalására, az EU környezetvédelmi szabványaira és a méltányos kereskedelem elveire; |
| --- | --- |

76.

üdvözli a Kereskedelmi Világszervezet keretében folytatott kereskedelmi tárgyalások dohai fordulója során a környezetbarát áruk és szolgáltatások kereskedelme előtt álló vámjellegű és nem vámjellegű akadályok csökkentése, illetve felszámolása érdekében végzett munkát, és határozottan kéri a feleket, hogy – a dohai forduló jövőjétől függetlenül – dolgozzanak ki egyértelmű definíciót a környezetbarát árukra és szolgáltatásokra, amely kitér a vállalatok társadalmi felelősségvállalására, az EU környezetvédelmi szabványaira és a méltányos kereskedelem elveire;

| 77. | újólag megerősíti, hogy az összes jelenlegi kétoldalú és regionális európai kereskedelmi megállapodásnak tartalmaznia kell egy nagyratörő fenntarthatósági fejezetet, amint ez az egyrészről az EU, másrészről pedig a Koreai Köztársaság, Kolumbia és Peru, valamint Közép-Amerika közötti legutóbbi szabadkereskedelmi megállapodások esetében történt; úgy véli, hogy a társadalmi és környezeti fenntarthatósággal foglalkozó fejezeteknek a megállapodás kereskedelmi szempontjaival megegyező fontossággal kell bírniuk, és ezért kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy ezek a fejezetek a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodások vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá tartozzanak; |
| --- | --- |

77.

újólag megerősíti, hogy az összes jelenlegi kétoldalú és regionális európai kereskedelmi megállapodásnak tartalmaznia kell egy nagyratörő fenntarthatósági fejezetet, amint ez az egyrészről az EU, másrészről pedig a Koreai Köztársaság, Kolumbia és Peru, valamint Közép-Amerika közötti legutóbbi szabadkereskedelmi megállapodások esetében történt; úgy véli, hogy a társadalmi és környezeti fenntarthatósággal foglalkozó fejezeteknek a megállapodás kereskedelmi szempontjaival megegyező fontossággal kell bírniuk, és ezért kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy ezek a fejezetek a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodások vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá tartozzanak;

| 78. | úgy véli, hogy a társadalmi szempontból felelős módon előállított környezetbarát árukra és szolgáltatásokra alkalmazandó tarifális kedvezmények általános preferenciális rendszerbe történő beépítése hozzáadott értéket teremthet az EU és a fejlődő országok közötti kereskedelem területén, és további ösztönzést nyújthat az Európa 2020 stratégia céljainak, valamint az EU hosszú távú éghajlati és energetikai céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy a társadalmi szempontból felelős módon előállított környezetbarát árukra és szolgáltatásokra alkalmazandó tarifális kedvezmények általános preferenciális rendszerbe történő beépítése hozzáadott értéket teremthet az EU és a fejlődő országok közötti kereskedelem területén, és további ösztönzést nyújthat az Európa 2020 stratégia céljainak, valamint az EU hosszú távú éghajlati és energetikai céljainak eléréséhez;

| 79. | úgy véli, hogy a Rio+20 konferencia összefüggésében és az arra történő felkészülés során új és fokozott eszmecserére van szükség – különösen a vállalati társadalmi felelősségvállalás önkéntes jellegének eredményességéről –, amelyben az ENSZ összes tagállama, a civil társadalom és a szakszervezetek is részt vesznek; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy a Rio+20 konferencia összefüggésében és az arra történő felkészülés során új és fokozott eszmecserére van szükség – különösen a vállalati társadalmi felelősségvállalás önkéntes jellegének eredményességéről –, amelyben az ENSZ összes tagállama, a civil társadalom és a szakszervezetek is részt vesznek;

| 80. | hangsúlyozza, hogy az Unión belüli ökológiai innováció az Unió határain kívül is nagyobb erőforrás-hatékonyságra ösztönöz, ezáltal csökkentve a globális erőforrások kimerítését; ezért arra sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos nemzeti stratégáikat, és a Rio+20 csúcstalálkozóhoz hasonló globális fórumon osszák meg egymással ismereteiket; fenntartja, hogy a világszerte gyorsan növekvő fogyasztás és az apadó nyersanyagkészletek a globális erőforrás-hatékonyságba történő befektetés szükségességét jelzik; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy az Unión belüli ökológiai innováció az Unió határain kívül is nagyobb erőforrás-hatékonyságra ösztönöz, ezáltal csökkentve a globális erőforrások kimerítését; ezért arra sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos nemzeti stratégáikat, és a Rio+20 csúcstalálkozóhoz hasonló globális fórumon osszák meg egymással ismereteiket; fenntartja, hogy a világszerte gyorsan növekvő fogyasztás és az apadó nyersanyagkészletek a globális erőforrás-hatékonyságba történő befektetés szükségességét jelzik;

| 81. | rámutat, hogy a közelgő Rio+20 Föld-csúcstalálkozó fontos fórumot biztosíthat az erőforrás-hatékonyság és a fenntartható fejlődés kérdésének megvitatására; úgy véli, hogy a millenniumi fejlesztési célok hiányosságait a fenntartható fejlődési célok (FFC-k) új sora pótolhatná, és ezek egy hathatós globális utódprojektté válhatnának, amely elismeri a környezet és a fejlődés valamennyi szempontja között fennálló elválaszthatatlan kapcsolatokat; sürgeti az EU-t és annak tagállamait, hogy játsszanak meghatározó és pozitív szerepet ezen a konferencián annak érdekében, hogy eleget tegyenek a befogadó és környezetbarát gazdaság globális léptékű megteremtésében rejlő kihívásoknak; |
| --- | --- |

81.

rámutat, hogy a közelgő Rio+20 Föld-csúcstalálkozó fontos fórumot biztosíthat az erőforrás-hatékonyság és a fenntartható fejlődés kérdésének megvitatására; úgy véli, hogy a millenniumi fejlesztési célok hiányosságait a fenntartható fejlődési célok (FFC-k) új sora pótolhatná, és ezek egy hathatós globális utódprojektté válhatnának, amely elismeri a környezet és a fejlődés valamennyi szempontja között fennálló elválaszthatatlan kapcsolatokat; sürgeti az EU-t és annak tagállamait, hogy játsszanak meghatározó és pozitív szerepet ezen a konferencián annak érdekében, hogy eleget tegyenek a befogadó és környezetbarát gazdaság globális léptékű megteremtésében rejlő kihívásoknak;

*

* *

| 82. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

82.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0364.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0014.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/69 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/69

---

2012. május 24., csütörtökA „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés

P7_TA(2012)0224

Az Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezésről (2012/2617(RSP))

2013/C 264 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezésről szóló, a Bizottsághoz intézett 2012. április 26-i kérdésre (O-000106/2012 – B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezésről szóló, a Bizottsághoz intézett 2012. április 26-i kérdésre (O-000106/2012 – B7-0113/2012),

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak az Európa 2020 stratégiáról és annak öt kiemelt célkitűzéséről szóló 2010. június 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak az Európa 2020 stratégiáról és annak öt kiemelt célkitűzéséről szóló 2010. június 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság „Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés” című közleményére (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés” című közleményére (COM(2011)0933),

| — | tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, a Bizottság által 2012. április 18-án ismertetett foglalkoztatási csomagra (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, a Bizottság által 2012. április 18-án ismertetett foglalkoztatási csomagra (COM(2012)0173),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel a Bizottság „Mozgásban az ifjúság – Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című közleményére (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Mozgásban az ifjúság – Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című közleményére (COM(2010)0477),

| — | tekintettel a Bizottság „2012. évi éves növekedési jelentés” című közleményére (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2012. évi éves növekedési jelentés” című közleményére (COM(2011)0815),

| — | tekintettel a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítéséről, valamint a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítéséről szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítéséről, valamint a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítéséről szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Tanácsnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek a fiatalok foglalkoztatásának előmozdításával történő megvalósításáról szóló, 2011. június 17-én Luxemburgban elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek a fiatalok foglalkoztatásának előmozdításával történő megvalósításáról szóló, 2011. június 17-én Luxemburgban elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács tagjainak a „Növekedésorientált konszolidáció és a munkahelyteremtéssel járó növekedés felé” című, 2012. január 30-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács tagjainak a „Növekedésorientált konszolidáció és a munkahelyteremtéssel járó növekedés felé” című, 2012. január 30-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Barroso úr, az Európai Bizottság elnöke által a fiatalok foglalkoztatása tárgyában 2012. január 31-én nyolc tagállamnak elküldött levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Barroso úr, az Európai Bizottság elnöke által a fiatalok foglalkoztatása tárgyában 2012. január 31-én nyolc tagállamnak elküldött levelére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i (SOC)450 munkadokumentumára, melynek tárgya a Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló COM(2011)0933 közleménye, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i (SOC)450 munkadokumentumára, melynek tárgya a Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló COM(2011)0933 közleménye,

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelvre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 15., 31. és 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 15., 31. és 32. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ XII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ XII. címére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Parlament 2010-es állásfoglalásában kinyilvánította a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítésével, valamint a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítésével kapcsolatos álláspontját, felszólítva az Európai Bizottságot, a tagállamokat, a szociális partnereket és egyéb érdekelt feleket többek közt arra, hogy hatásköreikkel összhangban






  — | sürgősen dolgozzanak ki stratégiákat, valamint gazdasági és munkaerőpiaci szakpolitikákat több és jobb munkahely fiatalok számára történő megteremtése érdekében, ezáltal elkerülve a foglalkoztatási bizonytalanság csapdáját, melyet az jellemez, hogy a fiatalok ismételten csupán ideiglenes állásokat és fizetéssel nem járó gyakornoki pozíciókat töltenek be, melyek nem eredményezik bérük és munkakörülményeik valódi javulását, és nem vezetnek a foglalkoztatás stabilabb formái felé sem; |
| --- | --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament 2010-es állásfoglalásában kinyilvánította a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítésével, valamint a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítésével kapcsolatos álláspontját, felszólítva az Európai Bizottságot, a tagállamokat, a szociális partnereket és egyéb érdekelt feleket többek közt arra, hogy hatásköreikkel összhangban

—

sürgősen dolgozzanak ki stratégiákat, valamint gazdasági és munkaerőpiaci szakpolitikákat több és jobb munkahely fiatalok számára történő megteremtése érdekében, ezáltal elkerülve a foglalkoztatási bizonytalanság csapdáját, melyet az jellemez, hogy a fiatalok ismételten csupán ideiglenes állásokat és fizetéssel nem járó gyakornoki pozíciókat töltenek be, melyek nem eredményezik bérük és munkakörülményeik valódi javulását, és nem vezetnek a foglalkoztatás stabilabb formái felé sem;

| — | támogassák a nemzeti munkaerőpiaci, oktatási és képzési szakpolitikákat egy ifjúsági garanciaprogrammal, amely az Európai Unióban minden fiatal számára biztosítja a jogot ahhoz, hogy legfeljebb 4 hónapig tartó munkanélküliség után munkát, szakmai gyakorlatot, kiegészítő továbbképzést vagy munkát és továbbképzést egyszerre kínáló lehetőséget kapjon; |
| --- | --- |

—

támogassák a nemzeti munkaerőpiaci, oktatási és képzési szakpolitikákat egy ifjúsági garanciaprogrammal, amely az Európai Unióban minden fiatal számára biztosítja a jogot ahhoz, hogy legfeljebb 4 hónapig tartó munkanélküliség után munkát, szakmai gyakorlatot, kiegészítő továbbképzést vagy munkát és továbbképzést egyszerre kínáló lehetőséget kapjon;

| — | növeljék az erőfeszítéseket a korai iskolaelhagyás arányának csökkentésére, és dolgozzanak ki a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok („NEET-fiatalok”) elérését célzó stratégiákat; |
| --- | --- |

—

növeljék az erőfeszítéseket a korai iskolaelhagyás arányának csökkentésére, és dolgozzanak ki a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok („NEET-fiatalok”) elérését célzó stratégiákat;

| — | javítsák az oktatás és a munka világa közti kapcsolatokat azáltal, hogy a tantervet a munkaerőpiac igényeihez igazítják, tisztességes bérezést és megfelelő munkakörülményeket kínáló, minőségi gyakornoki állásokat biztosítanak, a gyakornoki álláshelyek vonatkozásában bevezetik az Európai Mobilitásminőségi Chartát, amely minimumszabványokat állapít meg a gyakornoki pozíciók okatási értékének biztosítása, valamint annak érdekében, hogy megakadályozza a kizsákmányolást és szociális védelmet nyújtson, továbbá azáltal, hogy a szakoktatás és szakképzés keretében több és jobb tanulószerződéses gyakorlati képzést kínálnak, megkönnyítve a fiatalok számára az oktatás világából a munka világába való átmenetet; |
| --- | --- |

—

javítsák az oktatás és a munka világa közti kapcsolatokat azáltal, hogy a tantervet a munkaerőpiac igényeihez igazítják, tisztességes bérezést és megfelelő munkakörülményeket kínáló, minőségi gyakornoki állásokat biztosítanak, a gyakornoki álláshelyek vonatkozásában bevezetik az Európai Mobilitásminőségi Chartát, amely minimumszabványokat állapít meg a gyakornoki pozíciók okatási értékének biztosítása, valamint annak érdekében, hogy megakadályozza a kizsákmányolást és szociális védelmet nyújtson, továbbá azáltal, hogy a szakoktatás és szakképzés keretében több és jobb tanulószerződéses gyakorlati képzést kínálnak, megkönnyítve a fiatalok számára az oktatás világából a munka világába való átmenetet;

| — | fokozzák a formális és nem formális tanulással szerzett ismeretek tanúsítása és elismerése európai rendszerének létrehozására és végrehajtására irányuló erőfeszítéseket, ezáltal javítva mind a nemzeti, mind a határokon átnyúló munkaerőpiaci mobilitást; |
| --- | --- |

—

fokozzák a formális és nem formális tanulással szerzett ismeretek tanúsítása és elismerése európai rendszerének létrehozására és végrehajtására irányuló erőfeszítéseket, ezáltal javítva mind a nemzeti, mind a határokon átnyúló munkaerőpiaci mobilitást;

| — | biztosítsanak inkluzív szakpolitikákat a fiatalok elleni diszkrimináció megelőzésére, valamint foglalkozzanak a munkaerőpiacra való belépéskor gyakran egyedi akadályokkal szembesülő csoportok, így a migránsok, a fiatal szülők, a fiatal romák és a fogyatékkal élők szükségleteivel; |
| --- | --- |

—

biztosítsanak inkluzív szakpolitikákat a fiatalok elleni diszkrimináció megelőzésére, valamint foglalkozzanak a munkaerőpiacra való belépéskor gyakran egyedi akadályokkal szembesülő csoportok, így a migránsok, a fiatal szülők, a fiatal romák és a fogyatékkal élők szükségleteivel;

| B. | mivel a 2010 óta tartó erőtlen gazdasági fellendülést követően a munkanélküliség ismét növekedőben van, és az Európai Unióban átlagosan eléri a 10 %-ot, a fiatalok munkanélküliségi rátája pedig 22 % fölött jár, míg a gazdasági előrejelzések a gazdasági stagnálás újabb időszakát, a munkanélküliség szintjének további emelkedését vetítik előre, és a közeljövőben nem várható a munkahelyek számának emelkedését hozó fellendülés; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2010 óta tartó erőtlen gazdasági fellendülést követően a munkanélküliség ismét növekedőben van, és az Európai Unióban átlagosan eléri a 10 %-ot, a fiatalok munkanélküliségi rátája pedig 22 % fölött jár, míg a gazdasági előrejelzések a gazdasági stagnálás újabb időszakát, a munkanélküliség szintjének további emelkedését vetítik előre, és a közeljövőben nem várható a munkahelyek számának emelkedését hozó fellendülés;

| C. | mivel a fiatalok foglalkoztatási helyzete tagállamonként jelentősen eltérő, mivel a munkanélküliség aránya némely országok esetében jóval 10 % alatt van, míg a válság által leginkább sújtott országok esetében csaknem 50 %-os; |
| --- | --- |

C.

mivel a fiatalok foglalkoztatási helyzete tagállamonként jelentősen eltérő, mivel a munkanélküliség aránya némely országok esetében jóval 10 % alatt van, míg a válság által leginkább sújtott országok esetében csaknem 50 %-os;

| D. | mivel a fiatalokat sújtó munkanélküliség csak ésszerű módon, az adott tagállamban fennálló foglalkoztatási helyzet egésze és a nemzeti munkaerőpiacot felölelő átfogó gazdaságpolitikai keret tágabb kontextusában elemezve kezelhető; |
| --- | --- |

D.

mivel a fiatalokat sújtó munkanélküliség csak ésszerű módon, az adott tagállamban fennálló foglalkoztatási helyzet egésze és a nemzeti munkaerőpiacot felölelő átfogó gazdaságpolitikai keret tágabb kontextusában elemezve kezelhető;

| E. | mivel a fiatalokat sújtó munkanélküliség magas szintjének egyik oka az új munkahelyek hiánya; |
| --- | --- |

E.

mivel a fiatalokat sújtó munkanélküliség magas szintjének egyik oka az új munkahelyek hiánya;

| F. | mivel Európában a pénzügyi és gazdasági válság és különösen az euróövezetbeli államadósság-válság negatív hatásai a fiatalokat még más rétegeknél is súlyosabban érintik, különösen azokat, akik nem fejezték be, vagy nem tudták befejezni kötelező középfokú iskoláikat, akikre hosszú távú munkanélküliség és társadalmi kirekesztés vár, és akik gazdaságilag hátrányos helyzetű régiókban élnek, s így a fiatalok a korábbinál rosszabb helyzetbe kerültek; |
| --- | --- |

F.

mivel Európában a pénzügyi és gazdasági válság és különösen az euróövezetbeli államadósság-válság negatív hatásai a fiatalokat még más rétegeknél is súlyosabban érintik, különösen azokat, akik nem fejezték be, vagy nem tudták befejezni kötelező középfokú iskoláikat, akikre hosszú távú munkanélküliség és társadalmi kirekesztés vár, és akik gazdaságilag hátrányos helyzetű régiókban élnek, s így a fiatalok a korábbinál rosszabb helyzetbe kerültek;

| G. | mivel a fiatalkori munkanélküliség aggasztó emelkedése az Európai Unióban sok fiatal gazdasági és szociális jövőjét fenyegeti, akik így a válság kárvallottjai; |
| --- | --- |

G.

mivel a fiatalkori munkanélküliség aggasztó emelkedése az Európai Unióban sok fiatal gazdasági és szociális jövőjét fenyegeti, akik így a válság kárvallottjai;

| H. | mivel a fiatalkori munkanélküliség elleni küzdelem érdekében növelni kell az oktatásba és a továbbképzésbe irányuló befektetéseket az Európai Unióban; |
| --- | --- |

H.

mivel a fiatalkori munkanélküliség elleni küzdelem érdekében növelni kell az oktatásba és a továbbképzésbe irányuló befektetéseket az Európai Unióban;

| I. | mivel a hatékony intézkedések közé tartozik a hanyatló iparágak és ágazatok dolgozóinak a növekvő ágazatokba és iparágakba való transzfere, valamint az innováció ösztönzése és az új munkahelyek létesítése; |
| --- | --- |

I.

mivel a hatékony intézkedések közé tartozik a hanyatló iparágak és ágazatok dolgozóinak a növekvő ágazatokba és iparágakba való transzfere, valamint az innováció ösztönzése és az új munkahelyek létesítése;

| J. | mivel 2010. június 17-én az Európai Tanács megállapodott az Európa 2020 stratégiáról és annak öt kiemelt célkitűzéséről, melyek többek közt az alábbiak:






  — | „a korai iskolaelhagyók arányának 10 % alá szorítása”; |
| --- | --- | --- |

J.

mivel 2010. június 17-én az Európai Tanács megállapodott az Európa 2020 stratégiáról és annak öt kiemelt célkitűzéséről, melyek többek közt az alábbiak:

—

„a korai iskolaelhagyók arányának 10 % alá szorítása”;

| — | „a felsőfokú végzettséggel rendelkező 30-34 évesek arányának legalább 40 %-ra emelése”; |
| --- | --- |

—

„a felsőfokú végzettséggel rendelkező 30-34 évesek arányának legalább 40 %-ra emelése”;

| — | „a 20–64 éves nők és férfiak foglalkoztatási rátájának 75 %-ra emelése, többek között a fiatalok, az idősebb munkavállalók és az alacsony képzettségű munkavállalók nagyobb mértékű foglalkoztatása, valamint a legális migránsok fokozottabb integrációja révén”; |
| --- | --- |

—

„a 20–64 éves nők és férfiak foglalkoztatási rátájának 75 %-ra emelése, többek között a fiatalok, az idősebb munkavállalók és az alacsony képzettségű munkavállalók nagyobb mértékű foglalkoztatása, valamint a legális migránsok fokozottabb integrációja révén”;

| — | „a társadalmi befogadás elősegítése, mindenekelőtt a szegénység csökkentése révén, arra törekedve, hogy legalább 20 millió embert emeljenek ki a szegénység és a kirekesztés általi fenyegetettségből”; |
| --- | --- |

—

„a társadalmi befogadás elősegítése, mindenekelőtt a szegénység csökkentése révén, arra törekedve, hogy legalább 20 millió embert emeljenek ki a szegénység és a kirekesztés általi fenyegetettségből”;

| K. | mivel az Európai Bizottság az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló közleményében helyesen megállapítja, hogy az egységes piac további elmélyítése lehetőségeket kínál azon új munkahelyek és gazdagság megteremtésére, amelyekre sürgős szükség van a gazdasági trendek megfordítása és a jelenlegi gazdasági válság megfékezése érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Bizottság az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló közleményében helyesen megállapítja, hogy az egységes piac további elmélyítése lehetőségeket kínál azon új munkahelyek és gazdagság megteremtésére, amelyekre sürgős szükség van a gazdasági trendek megfordítása és a jelenlegi gazdasági válság megfékezése érdekében;

| L. | mivel az Európai Bizottság „Mozgásban az ifjúság” című közleményében arra ösztönözte a tagállamokat, hogy vezessenek be ifjúsági garanciát, és ennek megfelelően felszólította a tagállamokat, hogy tegyenek többet a szóban forgó garanciák végrehajtásáért; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Bizottság „Mozgásban az ifjúság” című közleményében arra ösztönözte a tagállamokat, hogy vezessenek be ifjúsági garanciát, és ennek megfelelően felszólította a tagállamokat, hogy tegyenek többet a szóban forgó garanciák végrehajtásáért;

| M. | mivel az Európai Tanács tagjai 2012. január 30-i ülésükön nyilatkozatot tettek közzé, melyben felhívták a tagállamokat, hogy javítsák a munkaerő-kínálatot és csökkentsék a fiatalkori munkanélküliséget, és amely azzal zárult, hogy „azt a célt kell kitűzni, hogy a fiataloknak legkésőbb néhány hónappal a tanulmányaik elvégzését követően lehetőségük legyen arra, hogy elhelyezkedjenek a megfelelő munkakörben, továbbtanuljanak, illetve tanulószerződéses gyakorlati képzésen vagy szakmai gyakorlaton vegyenek részt”; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Tanács tagjai 2012. január 30-i ülésükön nyilatkozatot tettek közzé, melyben felhívták a tagállamokat, hogy javítsák a munkaerő-kínálatot és csökkentsék a fiatalkori munkanélküliséget, és amely azzal zárult, hogy „azt a célt kell kitűzni, hogy a fiataloknak legkésőbb néhány hónappal a tanulmányaik elvégzését követően lehetőségük legyen arra, hogy elhelyezkedjenek a megfelelő munkakörben, továbbtanuljanak, illetve tanulószerződéses gyakorlati képzésen vagy szakmai gyakorlaton vegyenek részt”;

| N. | mivel 2012. január 31-én Barroso úr, az Európai Bizottság elnöke levélben fordult nyolc, az uniós átlagnál jóval magasabb szintű fiatalkori munkanélküliségi aránnyal rendelkező tagországhoz, valamint akciócsoportokat küldtek ezekbe az országokba a fiatalok foglalkoztatására irányuló tervek kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

N.

mivel 2012. január 31-én Barroso úr, az Európai Bizottság elnöke levélben fordult nyolc, az uniós átlagnál jóval magasabb szintű fiatalkori munkanélküliségi aránnyal rendelkező tagországhoz, valamint akciócsoportokat küldtek ezekbe az országokba a fiatalok foglalkoztatására irányuló tervek kidolgozása céljából;

| O. | mivel az említett nyolc tagországban közös vonás az iskolaelhagyók és a munkaerőpiacon állást kereső alacsonyan képzett fiatalok rendkívül magas aránya; |
| --- | --- |

O.

mivel az említett nyolc tagországban közös vonás az iskolaelhagyók és a munkaerőpiacon állást kereső alacsonyan képzett fiatalok rendkívül magas aránya;

| P. | mivel 2012 májusában az Európai Bizottság országspecifikus ajánlásokat tesz majd, míg a „Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés” című közleményében kijelenti, hogy a tagállamoknak – és különösen a fiatalkori munkanélküliség legmagasabb arányaival rendelkező országoknak – nem szabad megvárniuk az említett ajánlások közzétételét, hanem már most határozott lépéseket kell tenniük a korai iskolaelhagyás megelőzése, a munkaerőpiac szempontjából fontos készségek fejlesztése, az első munkatapasztalat és a munkahelyi képzés támogatása érdekében, és elő kell segíteniük az (első) munkábaállást; |
| --- | --- |

P.

mivel 2012 májusában az Európai Bizottság országspecifikus ajánlásokat tesz majd, míg a „Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés” című közleményében kijelenti, hogy a tagállamoknak – és különösen a fiatalkori munkanélküliség legmagasabb arányaival rendelkező országoknak – nem szabad megvárniuk az említett ajánlások közzétételét, hanem már most határozott lépéseket kell tenniük a korai iskolaelhagyás megelőzése, a munkaerőpiac szempontjából fontos készségek fejlesztése, az első munkatapasztalat és a munkahelyi képzés támogatása érdekében, és elő kell segíteniük az (első) munkábaállást;

| Q. | mivel az Európai Tanács 2012. január 30-i ülésén Barroso úr, az Európai Bizottság elnöke bejelentette, hogy a strukturális alapok költségvetéséből 82 milliárd euró még nincs kiosztva és átcsoportosítható; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Tanács 2012. január 30-i ülésén Barroso úr, az Európai Bizottság elnöke bejelentette, hogy a strukturális alapok költségvetéséből 82 milliárd euró még nincs kiosztva és átcsoportosítható;

| 1. | üdvözli a Bizottság „Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés” című közleményét, mely az olyan, korábbi bizottsági kezdeményezésekre épül, mint a „Mozgásban az ifjúság” és az „Új készségek és új munkahelyek”, valamint a közlemények e sorozatában ismertetett számos kezdeményezés, ugyanakkor komoly kétségei vannak afelől, hogy a javasolt intézkedések mértéke arányos-e a számos tagállamot jelenleg sújtó, fiatalkori munkanélküliség által előidézett válságos helyzet súlyával; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság „Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés” című közleményét, mely az olyan, korábbi bizottsági kezdeményezésekre épül, mint a „Mozgásban az ifjúság” és az „Új készségek és új munkahelyek”, valamint a közlemények e sorozatában ismertetett számos kezdeményezés, ugyanakkor komoly kétségei vannak afelől, hogy a javasolt intézkedések mértéke arányos-e a számos tagállamot jelenleg sújtó, fiatalkori munkanélküliség által előidézett válságos helyzet súlyával;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatási helyzete nagymértékben függ az általános gazdasági helyzettől; üdvözli a Bizottság „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című közleményét, és sürgeti az EU állam- és kormányfőit, hogy amint lehet, készítsenek olyan európai beruházási tervet, amely beindítja az inkluzív, fenntartható és munkahelyteremtő növekedést; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatási helyzete nagymértékben függ az általános gazdasági helyzettől; üdvözli a Bizottság „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című közleményét, és sürgeti az EU állam- és kormányfőit, hogy amint lehet, készítsenek olyan európai beruházási tervet, amely beindítja az inkluzív, fenntartható és munkahelyteremtő növekedést;

| 3. | üdvözli az Európai Tanács nyilatkozatát, mely felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be az ifjúsági garanciához hasonló nemzeti rendszereket, továbbá sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák ezt a kérelmet gyors és konkrét nemzeti szintű intézkedésekkel annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok az iskola befejezését követően négy hónapon belül tisztességes megélhetést biztosító álláshoz jussanak, illetve megfelelő oktatásban, továbbképzésben vagy átképzésben vehessenek részt; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az Európai Tanács nyilatkozatát, mely felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be az ifjúsági garanciához hasonló nemzeti rendszereket, továbbá sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák ezt a kérelmet gyors és konkrét nemzeti szintű intézkedésekkel annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok az iskola befejezését követően négy hónapon belül tisztességes megélhetést biztosító álláshoz jussanak, illetve megfelelő oktatásban, továbbképzésben vagy átképzésben vehessenek részt;

| 4. | üdvözli a Bizottságnak az ifjúsági garanciára irányuló kezdeményezés előmozdítását célzó, valamint azon kezdeményezését, melynek keretében 4 millió eurót irányoz elő a tagállamok számára az ifjúsági garancia rendszereinek létrehozását segítendő, amelyeket az oktatási és továbbképzési rendszerek és a munkaerőpiac közti távolság csökkentésének elősegítése érdekében aktív munkaerőpiaci politikáknak kell támogatnia, ugyanakkor őszintén kétli, hogy ez az összeg elegendő volna ahhoz, hogy segítse a nagyarányú munkanélküliséggel és az ilyen típusú garanciákból eredő nemzeti költségvetési megszorításokkal szembenéző országokat; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottságnak az ifjúsági garanciára irányuló kezdeményezés előmozdítását célzó, valamint azon kezdeményezését, melynek keretében 4 millió eurót irányoz elő a tagállamok számára az ifjúsági garancia rendszereinek létrehozását segítendő, amelyeket az oktatási és továbbképzési rendszerek és a munkaerőpiac közti távolság csökkentésének elősegítése érdekében aktív munkaerőpiaci politikáknak kell támogatnia, ugyanakkor őszintén kétli, hogy ez az összeg elegendő volna ahhoz, hogy segítse a nagyarányú munkanélküliséggel és az ilyen típusú garanciákból eredő nemzeti költségvetési megszorításokkal szembenéző országokat;

| 5. | hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell az ifjúsági garancia érvényesíthetőségéről annak érdekében, hogy hatékonyan javuljon a fiatalok helyzete mind a foglalkoztatás, mind az oktatás és a továbbképzés vonatkozásában, valamint hogy fokozatosan visszaszoruljon a fiatalkori munkanélküliség az Európai Unióban; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell az ifjúsági garancia érvényesíthetőségéről annak érdekében, hogy hatékonyan javuljon a fiatalok helyzete mind a foglalkoztatás, mind az oktatás és a továbbképzés vonatkozásában, valamint hogy fokozatosan visszaszoruljon a fiatalkori munkanélküliség az Európai Unióban;

| 6. | üdvözli a Bizottságnak az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című közleményben ismertetett azon szándékát, hogy legkésőbb 2012 végéig egy a szakmai gyakorlat minőségi keretrendszeréről, valamint egy az ifjúsági garanciákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot terjeszt elő, és határozottan sürgeti a tagállamokat, hogy 2012 végéig fogadják el a javaslatot; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Bizottságnak az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című közleményben ismertetett azon szándékát, hogy legkésőbb 2012 végéig egy a szakmai gyakorlat minőségi keretrendszeréről, valamint egy az ifjúsági garanciákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot terjeszt elő, és határozottan sürgeti a tagállamokat, hogy 2012 végéig fogadják el a javaslatot;

| 7. | elismeri, hogy a fiatalokat bizonytalan helyzetük és a velük kötött ideiglenes szerződések miatt a foglalkoztatásban hátrányos megkülönböztetés éri a munkaerőpiachoz való hozzáférésük és az abban való tartós részvételük tekintetében, valamint hogy ezt a helyzetet az európai jogszabályok által előírt egyenlő bánásmód elvének maradéktalan érvényesítésével kell orvosolni; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a fiatalokat bizonytalan helyzetük és a velük kötött ideiglenes szerződések miatt a foglalkoztatásban hátrányos megkülönböztetés éri a munkaerőpiachoz való hozzáférésük és az abban való tartós részvételük tekintetében, valamint hogy ezt a helyzetet az európai jogszabályok által előírt egyenlő bánásmód elvének maradéktalan érvényesítésével kell orvosolni;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a fiatal anyákat különösen diszkrimináció éri a munkaerőpiacon, mivel családi kötelezettségeik miatt pályamegszakításokra kényszerülnek; ezért felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a munka és a magánélet közti egyensúly megteremtésére irányuló szakpolitikákat, különösen a szülési szabadságról szóló irányelv uniós szintű megerősítése, valamint a gyermekeket és a gondozásra szoruló felnőtteket célzó hozzáférhető, megfizethető és minőségi szolgáltatások biztosítása révén; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a fiatal anyákat különösen diszkrimináció éri a munkaerőpiacon, mivel családi kötelezettségeik miatt pályamegszakításokra kényszerülnek; ezért felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a munka és a magánélet közti egyensúly megteremtésére irányuló szakpolitikákat, különösen a szülési szabadságról szóló irányelv uniós szintű megerősítése, valamint a gyermekeket és a gondozásra szoruló felnőtteket célzó hozzáférhető, megfizethető és minőségi szolgáltatások biztosítása révén;

| 9. | meggyőződése, hogy a fiatalok foglalkoztatásának egyik hatékony megoldását a strukturális munkanélküliség kezelését célzó, rendszerszintű reformok kidolgozása jelenti; |
| --- | --- |

9.

meggyőződése, hogy a fiatalok foglalkoztatásának egyik hatékony megoldását a strukturális munkanélküliség kezelését célzó, rendszerszintű reformok kidolgozása jelenti;

| 10. | üdvözli a probléma sürgető jellegének tudatosulását, mely Barroso úr, a Bizottság elnöke azon kezdeményezésében ölt testet, hogy a legmagasabb fiatalkori munkanélküliségi aránnyal rendelkező országokba akciócsoportokat küldjenek; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is megfelelően tájékoztassa a Parlamentet e tevékenységek mentrendjeiről és konkrét eredményeiről; sajnálja, hogy az akciócsoportokat csak a Bizottság bízta meg és hozta létre, és azt javasolja, hogy a jövőben az Európai Parlament és a Tanács vegyen részt nagyobb mértékben a folyamatban; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a probléma sürgető jellegének tudatosulását, mely Barroso úr, a Bizottság elnöke azon kezdeményezésében ölt testet, hogy a legmagasabb fiatalkori munkanélküliségi aránnyal rendelkező országokba akciócsoportokat küldjenek; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is megfelelően tájékoztassa a Parlamentet e tevékenységek mentrendjeiről és konkrét eredményeiről; sajnálja, hogy az akciócsoportokat csak a Bizottság bízta meg és hozta létre, és azt javasolja, hogy a jövőben az Európai Parlament és a Tanács vegyen részt nagyobb mértékben a folyamatban;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az akciócsoportok által tett javaslatokhoz kötődő munkaerőpiaci reformoknak az érintett tagállamokban mérhető foglalkoztatási rátára és a foglalkoztatás minőségi előírásaira kifejtett hatását; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az akciócsoportok által tett javaslatokhoz kötődő munkaerőpiaci reformoknak az érintett tagállamokban mérhető foglalkoztatási rátára és a foglalkoztatás minőségi előírásaira kifejtett hatását;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy 2012-ben amint lehet, fogadja el az európai minőségre vonatkozó keretrendeletet, és határozzon meg minimumszabályokat a minőségi szakmai gyakorlatok biztosítására és az abban való részvételre vonatkozóan; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy 2012-ben amint lehet, fogadja el az európai minőségre vonatkozó keretrendeletet, és határozzon meg minimumszabályokat a minőségi szakmai gyakorlatok biztosítására és az abban való részvételre vonatkozóan;

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a szakoktatás és -képzés minőségét és az azzal kapcsolatos tudatosságot, és ezáltal annak státuszát, mivel ez a felsőfokú oktatás kulcsfontosságú alternatívája; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a szakoktatás és -képzés minőségét és az azzal kapcsolatos tudatosságot, és ezáltal annak státuszát, mivel ez a felsőfokú oktatás kulcsfontosságú alternatívája;

| 14. | úgy véli, hogy a mobilitás és a más tagállamokban való munkavégzés lehetősége fontos lépés lehet a fiatalok számára a munkaerőpiachoz való jobb hozzáférés szempontjából; ezért nagyra értékeli az „Erasmus mindenkinek” kezdeményezés kiterjesztését, és azt javasolja, hogy kapjon erős hangsúlyt a program keretében szakképzésben részt vevő tanulók és fiatalok külföldi munkavégzési tapasztalata; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a mobilitás és a más tagállamokban való munkavégzés lehetősége fontos lépés lehet a fiatalok számára a munkaerőpiachoz való jobb hozzáférés szempontjából; ezért nagyra értékeli az „Erasmus mindenkinek” kezdeményezés kiterjesztését, és azt javasolja, hogy kapjon erős hangsúlyt a program keretében szakképzésben részt vevő tanulók és fiatalok külföldi munkavégzési tapasztalata;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban vezessenek be és értékeljenek az ifjúságra irányuló új, kötelező érvényű célkitűzéseket, különös figyelmet fordítva a minőségre és a fiatalokat célzó, saját nemzeti reformprogramjaikba beillesztendő politikai stratégiákra; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban vezessenek be és értékeljenek az ifjúságra irányuló új, kötelező érvényű célkitűzéseket, különös figyelmet fordítva a minőségre és a fiatalokat célzó, saját nemzeti reformprogramjaikba beillesztendő politikai stratégiákra;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy a fiatalok munkanélküliségének kérdését egyértelműen foglalja bele az európai szemeszterbe, oly módon, hogy azt az Európa 2020 stratégia egyik részcélkitűzésévé teszi; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy a fiatalok munkanélküliségének kérdését egyértelműen foglalja bele az európai szemeszterbe, oly módon, hogy azt az Európa 2020 stratégia egyik részcélkitűzésévé teszi;

| 17. | felhívja az alacsony munkanélküliségi arányt felmutató vagy az ifjúsági garanciákat sikerrel bevezető tagállamokat, így Ausztriát, hogy aktívan működjenek együtt a súlyos fiatalkori munkanélküliséggel küszködő tagállamokkal know-how-juk és sikeres modelljeik átadása révén a munkanélküliségi arányaik közti távolság csökkentése és olyan, az ifjúság foglalkoztatását célzó jobb és inkluzívabb szakpolitikák együttes kidolgozása érdekében, amelyek a gyakorlatban pozitív hatást fejtenek ki; |
| --- | --- |

17.

felhívja az alacsony munkanélküliségi arányt felmutató vagy az ifjúsági garanciákat sikerrel bevezető tagállamokat, így Ausztriát, hogy aktívan működjenek együtt a súlyos fiatalkori munkanélküliséggel küszködő tagállamokkal know-how-juk és sikeres modelljeik átadása révén a munkanélküliségi arányaik közti távolság csökkentése és olyan, az ifjúság foglalkoztatását célzó jobb és inkluzívabb szakpolitikák együttes kidolgozása érdekében, amelyek a gyakorlatban pozitív hatást fejtenek ki;

| 18. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék a fiatalok szociális védelemhez való hozzáférése és a társadalmi kirekesztés kockázata tekintetében a fiatalok előtt álló különleges kihívásokat; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzenek a fiatalok szociális védelemhez és javadalmazáshoz való hozzáférését elősegítő intézkedéseket; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék a fiatalok szociális védelemhez való hozzáférése és a társadalmi kirekesztés kockázata tekintetében a fiatalok előtt álló különleges kihívásokat; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzenek a fiatalok szociális védelemhez és javadalmazáshoz való hozzáférését elősegítő intézkedéseket;

| 19. | sajnálja, hogy a válság negyedik évében a strukturális alapoknak a 2007–2013 időszakra vonatkozó pénzügyi terv szerinti költségvetéséből 82 milliárd eurót még mindig nem költöttek el; sürgeti a Bizottságot, hogy a fent említett összeg jelentős részét elsősorban fiatalokra irányuló projektekhez csoportosítsa át, és különösen kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, a fiatalok méltányos foglalkoztatási lehetőségeinek kiszélesítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a különösen magas munkanélküliséggel küszködő nyolc ország tekintetében fontolja meg a társfinanszírozási arányok növelését; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy a válság negyedik évében a strukturális alapoknak a 2007–2013 időszakra vonatkozó pénzügyi terv szerinti költségvetéséből 82 milliárd eurót még mindig nem költöttek el; sürgeti a Bizottságot, hogy a fent említett összeg jelentős részét elsősorban fiatalokra irányuló projektekhez csoportosítsa át, és különösen kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, a fiatalok méltányos foglalkoztatási lehetőségeinek kiszélesítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a különösen magas munkanélküliséggel küszködő nyolc ország tekintetében fontolja meg a társfinanszírozási arányok növelését;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy keressen további, az eddigieknél ambiciózusabb finanszírozási forrásokat abból a célból, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak a nagyarányú fiatalkori munkanélküliség problémájának megoldásában; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy keressen további, az eddigieknél ambiciózusabb finanszírozási forrásokat abból a célból, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak a nagyarányú fiatalkori munkanélküliség problémájának megoldásában;

| 21. | különösen fontosnak tartja, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret kidolgozásánál forrásokat juttassanak a fiatalok számára, különös tekintettel a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokra („NEET-fiatalok”); |
| --- | --- |

21.

különösen fontosnak tartja, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret kidolgozásánál forrásokat juttassanak a fiatalok számára, különös tekintettel a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokra („NEET-fiatalok”);

| 22. | annak biztosítására kéri a tagállamokat, hogy ezeket a forrásokat a szociális partnerek és az ifjúsági szervezetek teljes mértékű bevonásával osszák ki; |
| --- | --- |

22.

annak biztosítására kéri a tagállamokat, hogy ezeket a forrásokat a szociális partnerek és az ifjúsági szervezetek teljes mértékű bevonásával osszák ki;

| 23. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a fiatalok mobilitását az új Társadalmi változás és innováció program részeként mozdítsák elő, ezáltal ösztönözve őket arra, hogy a szakképzettség és a munkaerő terén hiánnyal küszködő tagállamokban és régiókban keressenek munkát; ebben az összefüggésben kéri, hogy a fiatalok helyzete kapjon nagyobb figyelmet, különösen az oktatásból a munka világába való átmenet, a korai iskolaelhagyás arányának csökkentése és a szakmai gyakorlatok és tanulószerződéses gyakorlati képzések minőségének tekintetében; hangsúlyozza, hogy a munkavállalói mobilitást jobb szociális védelemmel kell kiegészíteni, ugyanakkor csökkenteni kell a szociális jogokra és a társadalombiztosításra vonatkozó mobilitás előtti akadályokat; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a fiatalok mobilitását az új Társadalmi változás és innováció program részeként mozdítsák elő, ezáltal ösztönözve őket arra, hogy a szakképzettség és a munkaerő terén hiánnyal küszködő tagállamokban és régiókban keressenek munkát; ebben az összefüggésben kéri, hogy a fiatalok helyzete kapjon nagyobb figyelmet, különösen az oktatásból a munka világába való átmenet, a korai iskolaelhagyás arányának csökkentése és a szakmai gyakorlatok és tanulószerződéses gyakorlati képzések minőségének tekintetében; hangsúlyozza, hogy a munkavállalói mobilitást jobb szociális védelemmel kell kiegészíteni, ugyanakkor csökkenteni kell a szociális jogokra és a társadalombiztosításra vonatkozó mobilitás előtti akadályokat;

| 24. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy azokat a mobilitási programokat finanszírozzák, amelyek a fiatalok új, a munkahelyteremtő fellendülést erősíteni képes területeken való továbbképzését és foglalkoztatását helyezik középpontba, különös tekintettel a zöld munkahelyekre és az egészségügyi ápolási és gondozási ágazat álláshelyeire mind a fiatal férfiak, mind a fiatal nők számára; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy azokat a mobilitási programokat finanszírozzák, amelyek a fiatalok új, a munkahelyteremtő fellendülést erősíteni képes területeken való továbbképzését és foglalkoztatását helyezik középpontba, különös tekintettel a zöld munkahelyekre és az egészségügyi ápolási és gondozási ágazat álláshelyeire mind a fiatal férfiak, mind a fiatal nők számára;

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki kettős oktatási rendszereket a felsőfokú oktatásban szerzett képesítést nem igénylő valamennyi foglalkozás tekintetében, beleértve a bizonyos méretű vállalatok számára kidolgozott, tanulószerződéses gyakorlati képzések nyújtására vonatkozó célkitűzéseket és a fiatalok alkalmazását elősegítő ösztönzőket is; |
| --- | --- |

25.

felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki kettős oktatási rendszereket a felsőfokú oktatásban szerzett képesítést nem igénylő valamennyi foglalkozás tekintetében, beleértve a bizonyos méretű vállalatok számára kidolgozott, tanulószerződéses gyakorlati képzések nyújtására vonatkozó célkitűzéseket és a fiatalok alkalmazását elősegítő ösztönzőket is;

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki a nemzeti oktatási és továbbképzési terveket és a munkaerőpiaci igényeket jobban összehangoló stratégiát, és ne csupán rövid, hanem különösen közép- és hosszú távra, az egyes ágazatok túlzott növekedését elkerülendő, az új réspiacok kialakításának elősegítése, valamint a forrásoknak a munkahelyeket veszítő ágazatokból a fejlődő ágazatokba, így a fenntartható gazdaságba való átcsoportosítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki a nemzeti oktatási és továbbképzési terveket és a munkaerőpiaci igényeket jobban összehangoló stratégiát, és ne csupán rövid, hanem különösen közép- és hosszú távra, az egyes ágazatok túlzott növekedését elkerülendő, az új réspiacok kialakításának elősegítése, valamint a forrásoknak a munkahelyeket veszítő ágazatokból a fejlődő ágazatokba, így a fenntartható gazdaságba való átcsoportosítása érdekében;

| 27. | olyan, a fiatalok foglalkoztatását célzó európai stratégia elfogadására ösztönöz, amely támogatja a vállalatokat, a jóléti szervezeteket, a hatóságokat és egyéb foglalkoztatókat a méltányos és minőségi munkahelyek megteremtésében; |
| --- | --- |

27.

olyan, a fiatalok foglalkoztatását célzó európai stratégia elfogadására ösztönöz, amely támogatja a vállalatokat, a jóléti szervezeteket, a hatóságokat és egyéb foglalkoztatókat a méltányos és minőségi munkahelyek megteremtésében;

| 28. | különös aggodalommal tölti el, hogy az egyes tagállamok által az oktatás terén végrehajtott jelentős költségvetés-csökkentések kedvezőtlenül befolyásolják majd a fiatalok amúgy is nehéz helyzetét és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés által megfogalmazott javaslatok végrehajtását; annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a tagállamoknak címzett, az államháztartás fenntarthatóságának visszaállításáról szóló ajánlások ne ássák alá vagy tegyék tönkre az olyan szakpolitikákat és programokat, melyek a fiatalok foglalkoztatásának és társadalmi befogadásának előmozdítását és/vagy a fiatalok marginalizálódásának és a munkaerőpiacról való kiesésének megakadályozását célozzák; |
| --- | --- |

28.

különös aggodalommal tölti el, hogy az egyes tagállamok által az oktatás terén végrehajtott jelentős költségvetés-csökkentések kedvezőtlenül befolyásolják majd a fiatalok amúgy is nehéz helyzetét és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés által megfogalmazott javaslatok végrehajtását; annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a tagállamoknak címzett, az államháztartás fenntarthatóságának visszaállításáról szóló ajánlások ne ássák alá vagy tegyék tönkre az olyan szakpolitikákat és programokat, melyek a fiatalok foglalkoztatásának és társadalmi befogadásának előmozdítását és/vagy a fiatalok marginalizálódásának és a munkaerőpiacról való kiesésének megakadályozását célozzák;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 351. E, 2011.12.2., 29. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0453.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0092.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/75

---

2012. május 24., csütörtökA férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása

P7_TA(2012)0225

Az Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról (2011/2285(INI))

2013/C 264 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 8. és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 8. és 157. cikkére,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (1),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. szeptember 21-i, „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című közleményére (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. szeptember 21-i, „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című közleményére (COM(2010)0491),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. március 5-i, „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség – A nők chartája” című közleményére (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. március 5-i, „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség – A nők chartája” című közleményére (COM(2010)0078),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. májusi, „A nemek közötti bérszakadék Európában, jogi szempontból” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. májusi, „A nemek közötti bérszakadék Európában, jogi szempontból” című jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2009. februári, „Az átdolgozott 2006/54/EK irányelv átültetése” című jelentésére a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó jogi szakértők európai hálózata részéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2009. februári, „Az átdolgozott 2006/54/EK irányelv átültetése” című jelentésére a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó jogi szakértők európai hálózata részéről,

| — | tekintettel a Bizottság 2007. július 18-i, „A nemek közötti bérszakadék elleni küzdelem” című közleményére (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2007. július 18-i, „A nemek közötti bérszakadék elleni küzdelem” című közleményére (COM(2007)0424),

| — | tekintettel a Bizottság 2007. februári, „A nemek közötti bérszakadék jogi aspektusai” című jelentésére a Bizottságnak a foglalkoztatás, szociális ügyek és a férfiak és nők közötti egyenlőség területén működő, jogi szakértőkből álló hálózata részéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2007. februári, „A nemek közötti bérszakadék jogi aspektusai” című jelentésére a Bizottságnak a foglalkoztatás, szociális ügyek és a férfiak és nők közötti egyenlőség területén működő, jogi szakértőkből álló hálózata részéről,

| — | tekintettel a Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának az EUMSZ 157. cikkén alapuló ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának az EUMSZ 157. cikkén alapuló ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2010. március 5-i, „A nemek közötti bérszakadék kezelése: A kormányok és a szociális partnerek intézkedései” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2010. március 5-i, „A nemek közötti bérszakadék kezelése: A kormányok és a szociális partnerek intézkedései” című jelentésére,

| — | tekintettel az európai szociális partnerek 2005. március 1-jei, a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó cselekvési keretére, ennek 2006-os, 2007-es és 2008-as nyomon követési jelentéseire és a végső, 2009-es értékelő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szociális partnerek 2005. március 1-jei, a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó cselekvési keretére, ennek 2006-os, 2007-es és 2008-as nyomon követési jelentéseire és a végső, 2009-es értékelő jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a részmunkaidőről szóló, 1994. évi egyezményének (2) rendelkezéseire, amelyek arra kötelezik az országokat, hogy közbeszerzési szerződéseik tartalmazzanak egy munkaügyi záradékot, amely kitér az egyenlő bérezésre is, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) a részmunkaidőről szóló, 1994. évi egyezményének (2) rendelkezéseire, amelyek arra kötelezik az országokat, hogy közbeszerzési szerződéseik tartalmazzanak egy munkaügyi záradékot, amely kitér az egyenlő bérezésre is,

| — | tekintettel az egyenlő díjazásról szóló 100. ILO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyenlő díjazásról szóló 100. ILO-egyezményre,

| — | tekintettel az ILO – ENSZ Global Compact 2011. márciusi, „Egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazás: Hogyan érjük el?” című webináriumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO – ENSZ Global Compact 2011. márciusi, „Egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazás: Hogyan érjük el?” című webináriumára,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott 34/180. számú határozat 11. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott 34/180. számú határozat 11. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

| — | tekintettel a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a 2008. november 18-i állásfoglalás 2009. február 3-i bizottsági nyomon követésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. november 18-i állásfoglalás 2009. február 3-i bizottsági nyomon követésére,

| — | tekintettel 10 képviselőjének 2010. március 8-i azon javaslatárs, hogy az eljárási szabályzat 42. cikke szerint készítsenek jogalkotási kezdeményezésről szóló jelentést az „egyenlő munkáért járó egyenlő díjazásról”, |
| --- | --- |

—

tekintettel 10 képviselőjének 2010. március 8-i azon javaslatárs, hogy az eljárási szabályzat 42. cikke szerint készítsenek jogalkotási kezdeményezésről szóló jelentést az „egyenlő munkáért járó egyenlő díjazásról”,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0160/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0160/2012),

| A. | mivel a legfrissebb ideiglenes és hiányos adatok szerint az Unióban a nők átlagosan 16,4 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak, és a nemek közötti bérszakadék a tagállamokban 4,4 % és 27,6 % között mozog, és mivel – a közel 40 éve hatályban lévő, jelentős terjedelmű joganyag és a bérszakadék csökkentése érdekében megtett intézkedések és felhasznált erőforrások ellenére (4) – az előrehaladás rendkívül lassú (az Unió szintjén nézve 2006-ban 17,7 %, 2008-ban 17,6 %, 2009-ben 16,9 %, és 2010-ben 16,4 % volt a különbség), és néhány tagállamban a bérszakadék még tovább nőtt; miközben a nemek közötti bérszakadék a jelzettnél nagyobb is lehet, mivel három tagállam adatai még hiányoznak; |
| --- | --- |

A.

mivel a legfrissebb ideiglenes és hiányos adatok szerint az Unióban a nők átlagosan 16,4 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak, és a nemek közötti bérszakadék a tagállamokban 4,4 % és 27,6 % között mozog, és mivel – a közel 40 éve hatályban lévő, jelentős terjedelmű joganyag és a bérszakadék csökkentése érdekében megtett intézkedések és felhasznált erőforrások ellenére (4) – az előrehaladás rendkívül lassú (az Unió szintjén nézve 2006-ban 17,7 %, 2008-ban 17,6 %, 2009-ben 16,9 %, és 2010-ben 16,4 % volt a különbség), és néhány tagállamban a bérszakadék még tovább nőtt; miközben a nemek közötti bérszakadék a jelzettnél nagyobb is lehet, mivel három tagállam adatai még hiányoznak;

| B. | mivel a nemek közötti kitartóan nagy bérszakadék hátterében többféle, összetett és gyakran kölcsönösen összefüggő okok állnak, és ezek túlmutatnak az egyenlő munkáért vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás kérdésén; mivel ezen okok között szerepel a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, valamint olyan társadalmi és gazdasági tényezők is, mint például a munkaerőpiacon meglévő szakmai és erős horizontális és vertikális szegregáció, a nők munkájának lebecsülése, a munka és a magánélet közötti egyensúly terén tapasztalható egyenlőtlenség, a hagyományok és sztereotípiák, többek között a tanulási utak megválasztásában, a pályaválasztási tanácsadásban, a szakmákhoz és foglalkozásokhoz való hozzáférés tekintetében és ebből következően a szakmai előmenetelben, ami miatt különösen a lányok és nők tipikusan a kevésbé jól fizetett női szakmák felé orientálódnak; mivel a szakértői elemzés szerint a különbség körülbelül fele a közvetlen és közvetett megkülönböztetésnek tulajdonítható; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemek közötti kitartóan nagy bérszakadék hátterében többféle, összetett és gyakran kölcsönösen összefüggő okok állnak, és ezek túlmutatnak az egyenlő munkáért vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás kérdésén; mivel ezen okok között szerepel a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, valamint olyan társadalmi és gazdasági tényezők is, mint például a munkaerőpiacon meglévő szakmai és erős horizontális és vertikális szegregáció, a nők munkájának lebecsülése, a munka és a magánélet közötti egyensúly terén tapasztalható egyenlőtlenség, a hagyományok és sztereotípiák, többek között a tanulási utak megválasztásában, a pályaválasztási tanácsadásban, a szakmákhoz és foglalkozásokhoz való hozzáférés tekintetében és ebből következően a szakmai előmenetelben, ami miatt különösen a lányok és nők tipikusan a kevésbé jól fizetett női szakmák felé orientálódnak; mivel a szakértői elemzés szerint a különbség körülbelül fele a közvetlen és közvetett megkülönböztetésnek tulajdonítható;

| C. | mivel a bérszakadék igen gyakran a korunk társadalmában jelen lévő kulturális hagyományokhoz, valamint jogi és gazdasági tényezőkhöz köthető; |
| --- | --- |

C.

mivel a bérszakadék igen gyakran a korunk társadalmában jelen lévő kulturális hagyományokhoz, valamint jogi és gazdasági tényezőkhöz köthető;

| D. | mivel a nőknek átlagban véve 2012. március 2-ig kellene dolgozniuk ahhoz, hogy annyit keressenek, mint a férfiak átlagban kerestek az év folyamán, 2011. december 31-ig; |
| --- | --- |

D.

mivel a nőknek átlagban véve 2012. március 2-ig kellene dolgozniuk ahhoz, hogy annyit keressenek, mint a férfiak átlagban kerestek az év folyamán, 2011. december 31-ig;

| E. | mivel az ugyanolyan és egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvének alkalmazása kulcsfontosságú a nemek közötti egyenlőség megvalósítása szempontjából; mivel a Bizottságot és a tagállamokat fel kell kérni olyan statisztikai adatok gyűjtésére és rendszeres közzétételére, amelyek nemcsak az átlag órabéreket mutatják, hanem az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért a férfiaknak és a nőknek fizetett díjazás összegét is; |
| --- | --- |

E.

mivel az ugyanolyan és egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvének alkalmazása kulcsfontosságú a nemek közötti egyenlőség megvalósítása szempontjából; mivel a Bizottságot és a tagállamokat fel kell kérni olyan statisztikai adatok gyűjtésére és rendszeres közzétételére, amelyek nemcsak az átlag órabéreket mutatják, hanem az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért a férfiaknak és a nőknek fizetett díjazás összegét is;

| F. | mivel a 2006/54/EK irányelv hozzájárult a nők munkaerő-piaci helyzetének javulásához, de alapvetően nem változtatta meg a nemek közötti bérszakadék megszüntetésére vonatkozó jogszabályokat; mivel az előzetes szakértői tanulmányok azt mutatják, hogy a tagállami jogszabályok csak kismértékben vagy egyáltalán nem változtak, és nem került sor a munkáltatókkal szembeni szankciókra; mivel a kérdés összetettsége nemcsak a jogalkotás javítását teszi szükségessé, hanem egy egész Európára kiterjedő stratégiát is igényel a nemek közötti bérszakadék megszüntetéséhez, amelyhez viszont az Unió részéről határozott vezetői szerepvállalásra van szükség a politikák összehangolásában, a bevált gyakorlatok terjesztésében és a különböző szereplők bevonásában; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2006/54/EK irányelv hozzájárult a nők munkaerő-piaci helyzetének javulásához, de alapvetően nem változtatta meg a nemek közötti bérszakadék megszüntetésére vonatkozó jogszabályokat; mivel az előzetes szakértői tanulmányok azt mutatják, hogy a tagállami jogszabályok csak kismértékben vagy egyáltalán nem változtak, és nem került sor a munkáltatókkal szembeni szankciókra; mivel a kérdés összetettsége nemcsak a jogalkotás javítását teszi szükségessé, hanem egy egész Európára kiterjedő stratégiát is igényel a nemek közötti bérszakadék megszüntetéséhez, amelyhez viszont az Unió részéről határozott vezetői szerepvállalásra van szükség a politikák összehangolásában, a bevált gyakorlatok terjesztésében és a különböző szereplők bevonásában;

| G. | mivel a tendenciák azt jelzik, hogy a munkabérekről egyre gyakrabban folynak egyéni tárgyalások, ami információhiányhoz és az egyéni bérrendszer átláthatatlanságához vezet, ez pedig növeli a hasonló szinteken dolgozó alkalmazottak közötti fizetéskülönbségeket, és tovább szélesítheti a nemek közötti bérszakadékot; mivel a bérek megállapításának decentralizáltabb és egyénre szabottabb rendszerét ezért meglehetősen aggasztó fejleménynek kell tekinteni, miközben az adatvédelem nem tekinthető jogos kifogásnak a munkabérekre vonatkozó statisztikai információk közzétételének elmulasztására; |
| --- | --- |

G.

mivel a tendenciák azt jelzik, hogy a munkabérekről egyre gyakrabban folynak egyéni tárgyalások, ami információhiányhoz és az egyéni bérrendszer átláthatatlanságához vezet, ez pedig növeli a hasonló szinteken dolgozó alkalmazottak közötti fizetéskülönbségeket, és tovább szélesítheti a nemek közötti bérszakadékot; mivel a bérek megállapításának decentralizáltabb és egyénre szabottabb rendszerét ezért meglehetősen aggasztó fejleménynek kell tekinteni, miközben az adatvédelem nem tekinthető jogos kifogásnak a munkabérekre vonatkozó statisztikai információk közzétételének elmulasztására;

| H. | mivel a női hallgatók minden tagállamban jobb tanulmányi eredménnyel végzik az iskolát, mint férfi társaik, és az egyetemet végzettek között 59 %-os arányban képviseltetik magukat; mivel azonban a hagyományok és a sztereotípiák miatt a női hallgatók kisebbségben vannak a matematikai és a mérnök-informatikai egyetemi végzettségűek között; |
| --- | --- |

H.

mivel a női hallgatók minden tagállamban jobb tanulmányi eredménnyel végzik az iskolát, mint férfi társaik, és az egyetemet végzettek között 59 %-os arányban képviseltetik magukat; mivel azonban a hagyományok és a sztereotípiák miatt a női hallgatók kisebbségben vannak a matematikai és a mérnök-informatikai egyetemi végzettségűek között;

| I. | mivel a nők készségeit és kompetenciáit gyakran alábecsülik – mint azokban a szakmákban, ahol túlnyomó többségben nők dolgoznak –, anélkül hogy ez objektív kritériumok alapján szükségszerűen indokolt lenne; mivel a nők karrierlehetőségeinek bővítése és a képzési minták megváltoztatása – például a női tudósok és mérnökök számának növelése – pozitívan befolyásolhatja a nemek közötti bérszakadék kezelését; |
| --- | --- |

I.

mivel a nők készségeit és kompetenciáit gyakran alábecsülik – mint azokban a szakmákban, ahol túlnyomó többségben nők dolgoznak –, anélkül hogy ez objektív kritériumok alapján szükségszerűen indokolt lenne; mivel a nők karrierlehetőségeinek bővítése és a képzési minták megváltoztatása – például a női tudósok és mérnökök számának növelése – pozitívan befolyásolhatja a nemek közötti bérszakadék kezelését;

| J. | mivel a nőket gyakrabban alkalmazzák részmunkaidőben, és mivel a nemek közötti bérszakadék közel kétszer akkora a részmunkaidőben dolgozók között, mint a teljes munkaidőben dolgozó munkavállalóknál; |
| --- | --- |

J.

mivel a nőket gyakrabban alkalmazzák részmunkaidőben, és mivel a nemek közötti bérszakadék közel kétszer akkora a részmunkaidőben dolgozók között, mint a teljes munkaidőben dolgozó munkavállalóknál;

| K. | mivel szakértői elemzések szerint a nemek közötti bérszakadék akkor kezd láthatóvá válni, miután a nők első szülési szabadságukról visszatérnek a munkaerőpiacra, tovább fokozódik a pályafutás külső tényezők – mint a munkavégzés gyermekvállalás miatti szüneteltetése és hozzátartozó családtag ápolása – miatti többszöri megszakításával, és növekszik a korral és az iskolai végzettséggel; mivel a nők lassabb, rövidebb és/vagy megszakított szakmai pályafutása nemek szerinti különbséget okoz a szociális biztonsági rendszerekhez való hozzájárulásban is, ezáltal növeli a nők időskori szegénységének veszélyét; |
| --- | --- |

K.

mivel szakértői elemzések szerint a nemek közötti bérszakadék akkor kezd láthatóvá válni, miután a nők első szülési szabadságukról visszatérnek a munkaerőpiacra, tovább fokozódik a pályafutás külső tényezők – mint a munkavégzés gyermekvállalás miatti szüneteltetése és hozzátartozó családtag ápolása – miatti többszöri megszakításával, és növekszik a korral és az iskolai végzettséggel; mivel a nők lassabb, rövidebb és/vagy megszakított szakmai pályafutása nemek szerinti különbséget okoz a szociális biztonsági rendszerekhez való hozzájárulásban is, ezáltal növeli a nők időskori szegénységének veszélyét;

| L. | mivel az adatok azt jelzik, hogy a nők képzettségeit és tapasztalatát anyagi szempontból kevésbé értékelik, mint a férfiakét; mivel „az egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazást” koncepción túlmenően, amelyet nem befolyásolhat semmilyen nemi sztereotípiákra épülő megközelítés, el kell vetni azokat a társadalmi szerepeket, amelyek mostanáig jelentős hatással vannak a tanulási és munkavállalási utakra, és az oktatás hozzájárulhat, sőt hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a társadalomból eltűnjenek a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák; mivel továbbá a szülési és szülői szabadság nem vezethet a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetéshez a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

L.

mivel az adatok azt jelzik, hogy a nők képzettségeit és tapasztalatát anyagi szempontból kevésbé értékelik, mint a férfiakét; mivel „az egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazást” koncepción túlmenően, amelyet nem befolyásolhat semmilyen nemi sztereotípiákra épülő megközelítés, el kell vetni azokat a társadalmi szerepeket, amelyek mostanáig jelentős hatással vannak a tanulási és munkavállalási utakra, és az oktatás hozzájárulhat, sőt hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a társadalomból eltűnjenek a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák; mivel továbbá a szülési és szülői szabadság nem vezethet a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetéshez a munkaerőpiacon;

| M. | mivel az elnőiesedett iparágakban és foglalkozási területeken a munkáltatók átlagosan alacsonyabb béreket fizetnek, mivel ezek az iparágak és foglalkozások általában alacsonyabb szintű kollektív képviselettel és gyengébb alkuerővel rendelkeznek; |
| --- | --- |

M.

mivel az elnőiesedett iparágakban és foglalkozási területeken a munkáltatók átlagosan alacsonyabb béreket fizetnek, mivel ezek az iparágak és foglalkozások általában alacsonyabb szintű kollektív képviselettel és gyengébb alkuerővel rendelkeznek;

| N. | mivel a jogszabályok és az európai ítélkezési gyakorlat szerint a munkáltatóknak a személyzet minden tagjára ugyanazokat az értékelési kritériumokat kell alkalmazniuk, a javadalmazási rendszernek érthetőnek és átláthatónak kell lennie, az alkalmazott kritériumoknak pedig figyelembe kell venniük a munka jellegét és típusát, és mentesnek kell lenniük a diszkriminatív elemektől; |
| --- | --- |

N.

mivel a jogszabályok és az európai ítélkezési gyakorlat szerint a munkáltatóknak a személyzet minden tagjára ugyanazokat az értékelési kritériumokat kell alkalmazniuk, a javadalmazási rendszernek érthetőnek és átláthatónak kell lennie, az alkalmazott kritériumoknak pedig figyelembe kell venniük a munka jellegét és típusát, és mentesnek kell lenniük a diszkriminatív elemektől;

| O. | mivel a bérszakadék még szembetűnőbb a többszörösen hátrányos helyzetű, mint a fogyatékossággal élő, a kisebbséghez tartozó és a szakképzetlen nők esetében; |
| --- | --- |

O.

mivel a bérszakadék még szembetűnőbb a többszörösen hátrányos helyzetű, mint a fogyatékossággal élő, a kisebbséghez tartozó és a szakképzetlen nők esetében;

| P. | mivel a nemek közötti bérszakadék formájában történő megkülönböztetéssel kapcsolatban csak néhány kereset jut el az illetékes bíróságokig (5); mivel az ilyen követelések ritkaságára sok magyarázat van, ideértve a fizetésekre vonatkozó információ hiányát, az összehasonlítási kör nehézségeit, a felperes személyes erőforrásainak hiányát; |
| --- | --- |

P.

mivel a nemek közötti bérszakadék formájában történő megkülönböztetéssel kapcsolatban csak néhány kereset jut el az illetékes bíróságokig (5); mivel az ilyen követelések ritkaságára sok magyarázat van, ideértve a fizetésekre vonatkozó információ hiányát, az összehasonlítási kör nehézségeit, a felperes személyes erőforrásainak hiányát;

| Q. | mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) alapvető szerepet játszhat a nemek közötti bérszakadék alakulásának nyomon követésében, az okainak elemzésében és a jogszabályok hatásának értékelésében; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) alapvető szerepet játszhat a nemek közötti bérszakadék alakulásának nyomon követésében, az okainak elemzésében és a jogszabályok hatásának értékelésében;

| R. | mivel a Parlament több alkalommal felszólította a Bizottságot, hogy kezdeményezze –többek között a hatályos jogszabályok felülvizsgálata révén – a nemek közötti bérszakadék kezelését, és szüntesse meg a nemek közötti bérszakadék közvetlen hatását, a nyugdíjasok – köztük is a nőket nagyobb mértékben érintő – elszegényedésének kockázatát; |
| --- | --- |

R.

mivel a Parlament több alkalommal felszólította a Bizottságot, hogy kezdeményezze –többek között a hatályos jogszabályok felülvizsgálata révén – a nemek közötti bérszakadék kezelését, és szüntesse meg a nemek közötti bérszakadék közvetlen hatását, a nyugdíjasok – köztük is a nőket nagyobb mértékben érintő – elszegényedésének kockázatát;

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013. február 15-ig vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, az irányelv 32. cikkének megfelelően, és az EUMSZ 157. cikke alapján, az ehhez az állásfoglaláshoz tartozó mellékletben megfogalmazott részletes ajánlások szellemében javasoljon módosításokat, a nemek közötti bérszakadéknak legalább a következő aspektusaival kapcsolatban:






  — | fogalommeghatározások, |
| --- | --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013. február 15-ig vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, az irányelv 32. cikkének megfelelően, és az EUMSZ 157. cikke alapján, az ehhez az állásfoglaláshoz tartozó mellékletben megfogalmazott részletes ajánlások szellemében javasoljon módosításokat, a nemek közötti bérszakadéknak legalább a következő aspektusaival kapcsolatban:

—

fogalommeghatározások,

| — | a helyzet elemzése és az eredmények átláthatósága; |
| --- | --- |

—

a helyzet elemzése és az eredmények átláthatósága;

| — | a munka értékelése és a munkaköri besorolás, |
| --- | --- |

—

a munka értékelése és a munkaköri besorolás,

| — | esélyegyenlőségi szervek és jogorvoslat, |
| --- | --- |

—

esélyegyenlőségi szervek és jogorvoslat,

| — | szociális párbeszéd, |
| --- | --- |

—

szociális párbeszéd,

| — | a megkülönböztetés megelőzése, |
| --- | --- |

—

a megkülönböztetés megelőzése,

| — | a nemek közötti egyenlőség érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség érvényesítése,

| — | szankciók, |
| --- | --- |

—

szankciók,

| — | az uniós szabályozás és az uniós politika ésszerűsítése; |
| --- | --- |

—

az uniós szabályozás és az uniós politika ésszerűsítése;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét;

| 3. | úgy ítéli meg, hogy a kért javaslatnak nincsenek pénzügyi vonatkozásai; |
| --- | --- |

3.

úgy ítéli meg, hogy a kért javaslatnak nincsenek pénzügyi vonatkozásai;

| 4. | elismeri, hogy számtalan okra vezethető vissza az egyre nagyobb bérszakadék, ezért elismeri, hogy egy többszintű, sokoldalú megközelítéshez az Unió részéről határozott vezetői szerepvállalásra van szükség a politikák összehangolásában, a bevált gyakorlatok terjesztésében és a különböző szereplők, mint az európai szociális partnerek és a nem kormányzati szerveztek bevonásában, hogy létrejöjjön egy Európa egészére kiterjedő stratégia a nemek közötti bérszakadék kezelésére; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy számtalan okra vezethető vissza az egyre nagyobb bérszakadék, ezért elismeri, hogy egy többszintű, sokoldalú megközelítéshez az Unió részéről határozott vezetői szerepvállalásra van szükség a politikák összehangolásában, a bevált gyakorlatok terjesztésében és a különböző szereplők, mint az európai szociális partnerek és a nem kormányzati szerveztek bevonásában, hogy létrejöjjön egy Európa egészére kiterjedő stratégia a nemek közötti bérszakadék kezelésére;

| 5. | felhívja a tagállamokat, hogy következetesen léptessék életbe és hajtsák végre a 2006/54/EK irányelvet, ösztönözzék a köz- és magánszektort aktívabb szerepvállalásra a nemek közötti bérszakadék megszüntetésében; a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak bátorítaniuk kell a szociális partnereket, köztük a munkaadókat, hogy a munkakörök értékelésére vonatkozóan nemi előítéletektől mentes rendszereket vezessenek be, hozzanak létre munkaköri besorolási rendszereket és segítsék elő az egyenlően fizetett munka koncepcióját; |
| --- | --- |

5.

felhívja a tagállamokat, hogy következetesen léptessék életbe és hajtsák végre a 2006/54/EK irányelvet, ösztönözzék a köz- és magánszektort aktívabb szerepvállalásra a nemek közötti bérszakadék megszüntetésében; a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak bátorítaniuk kell a szociális partnereket, köztük a munkaadókat, hogy a munkakörök értékelésére vonatkozóan nemi előítéletektől mentes rendszereket vezessenek be, hozzanak létre munkaköri besorolási rendszereket és segítsék elő az egyenlően fizetett munka koncepcióját;

| 6. | felszólítja a tagállamokat, hogy maguk is mutassanak példát a nők férfiakétól eltérő javadalmazása elleni küzdelem tekintetében a kormányzati szerveknél, a közszférabeli intézményeknél és vállalatoknál; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a tagállamokat, hogy maguk is mutassanak példát a nők férfiakétól eltérő javadalmazása elleni küzdelem tekintetében a kormányzati szerveknél, a közszférabeli intézményeknél és vállalatoknál;

| 7. | rámutat, hogy a kollektív tárgyalások jelentős szerepet játszanak a nőket sújtó megkülönböztetés elleni küzdelemben, valamint a munkához jutásban, a bérezésben, a munkakörülményekben, a pályafutásuk során való előrejutásban és a szakképzésben; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy a kollektív tárgyalások jelentős szerepet játszanak a nőket sújtó megkülönböztetés elleni küzdelemben, valamint a munkához jutásban, a bérezésben, a munkakörülményekben, a pályafutásuk során való előrejutásban és a szakképzésben;

| 8. | üdvözli a Bizottságnak az „egyenlő díjazás napjára” irányuló kezdeményezését, amelyet először 2011. március 5-én, másodszor pedig 2012. március 2-án tartottak meg; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottságnak az „egyenlő díjazás napjára” irányuló kezdeményezését, amelyet először 2011. március 5-én, másodszor pedig 2012. március 2-án tartottak meg;

| 9. | megjegyzi, hogy a fizetésbeli eltérés semmilyen más tényező, például faj, etnikum, szexuális irányultság vagy vallás alapján nem tolerálható; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a fizetésbeli eltérés semmilyen más tényező, például faj, etnikum, szexuális irányultság vagy vallás alapján nem tolerálható;

| 10. | üdvözli a 2010-es belga soros elnökség idején indult tanácsi kezdeményezést a mennyiségi és minőségi mutatók kidolgozásáról és frissítéséről; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a 2010-es belga soros elnökség idején indult tanácsi kezdeményezést a mennyiségi és minőségi mutatók kidolgozásáról és frissítéséről;

| 11. | szorgalmazza, hogy a Bizottság támogassa a tagállamok közötti szorosabb koordinációt a kutatás, az elemzés és a bevált gyakorlatok megosztásának teljes körű kihasználása terén; |
| --- | --- |

11.

szorgalmazza, hogy a Bizottság támogassa a tagállamok közötti szorosabb koordinációt a kutatás, az elemzés és a bevált gyakorlatok megosztásának teljes körű kihasználása terén;

| 12. | ösztönzi a tagállamokat, hogy –lehetőség szerint a szociális partnerek bevonásával – cseréljék ki bevált gyakorlataikat és fokozzák az együttműködést a nemek közötti bérszakadék kezelését célzó új ötletek kidolgozása során; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi a tagállamokat, hogy –lehetőség szerint a szociális partnerek bevonásával – cseréljék ki bevált gyakorlataikat és fokozzák az együttműködést a nemek közötti bérszakadék kezelését célzó új ötletek kidolgozása során;

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden vonatkozó uniós politika és nemzeti program keretében – különös tekintettel azokra, amelyek a szegénység elleni küzdelemre irányulnak – lépjenek fel a nemek közötti egyenlőtlen bérezéssel szemben; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden vonatkozó uniós politika és nemzeti program keretében – különös tekintettel azokra, amelyek a szegénység elleni küzdelemre irányulnak – lépjenek fel a nemek közötti egyenlőtlen bérezéssel szemben;

| 14. | javasolja, hogy a tagállamok adott esetben jelöljék ki az egyenlő bérezés bajnokát, aki figyelemmel követné a helyzet alakulását az egyes tagállamokban, és jelentést készítene nemzeti parlamentjeiknek és az Európai Parlamentnek az elért eredményekről; |
| --- | --- |

14.

javasolja, hogy a tagállamok adott esetben jelöljék ki az egyenlő bérezés bajnokát, aki figyelemmel követné a helyzet alakulását az egyes tagállamokban, és jelentést készítene nemzeti parlamentjeiknek és az Európai Parlamentnek az elért eredményekről;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemek közötti bérszakadék megszüntetése érdekében vizsgálja felül az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelvet (6); |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy a nemek közötti bérszakadék megszüntetése érdekében vizsgálja felül az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelvet (6);

| 16. | szorgalmazza, hogy a szociális partnerek vállalják fel a nemi szempontból igazságosabb bérstruktúra megteremtéséért rájuk jutó felelősséget; biztosítsanak a tárgyalási készségeket fejlesztő képzéseket, többek között a bértárgyalásokhoz is; támogassák az egyenlő bérezéssel kapcsolatos figyelemfelhívást mindenekelőtt a fizetések kötelező ellenőrzése irányában tett erőfeszítések érdekében; valamint erősítsék a nők pozícióit a szociális partnerségi struktúrában, különösen a döntéshozói posztokon; |
| --- | --- |

16.

szorgalmazza, hogy a szociális partnerek vállalják fel a nemi szempontból igazságosabb bérstruktúra megteremtéséért rájuk jutó felelősséget; biztosítsanak a tárgyalási készségeket fejlesztő képzéseket, többek között a bértárgyalásokhoz is; támogassák az egyenlő bérezéssel kapcsolatos figyelemfelhívást mindenekelőtt a fizetések kötelező ellenőrzése irányában tett erőfeszítések érdekében; valamint erősítsék a nők pozícióit a szociális partnerségi struktúrában, különösen a döntéshozói posztokon;

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy rendelkezzenek az egyenlő bérezés elvének megsértése esetén alkalmazható kollektív jogorvoslat lehetőségéről, amely az egyének és/vagy a képviseleti testületek számára arra szolgáló eszköz, hogy egy üggyel kapcsolatban a beleegyező panasztevők nevében bírósági eljárást kezdeményezhessenek, valamint adjanak kereshetőségi jogot a nem kormányzati szervezeteknek és a szakszervezeteknek, hogy közigazgatási eljárásokban is képviselhessék azokat, akiket hátrányos megkülönböztetés ér; felhívja a Bizottságot, hogy a kollektív jogorvoslatról szóló horizontális eszközre vonatkozó közelgő javaslatával összefüggésben fontolja meg az egyenlő bérezés elvének megsértése esetén alkalmazható kollektív jogorvoslat beillesztését; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy rendelkezzenek az egyenlő bérezés elvének megsértése esetén alkalmazható kollektív jogorvoslat lehetőségéről, amely az egyének és/vagy a képviseleti testületek számára arra szolgáló eszköz, hogy egy üggyel kapcsolatban a beleegyező panasztevők nevében bírósági eljárást kezdeményezhessenek, valamint adjanak kereshetőségi jogot a nem kormányzati szervezeteknek és a szakszervezeteknek, hogy közigazgatási eljárásokban is képviselhessék azokat, akiket hátrányos megkülönböztetés ér; felhívja a Bizottságot, hogy a kollektív jogorvoslatról szóló horizontális eszközre vonatkozó közelgő javaslatával összefüggésben fontolja meg az egyenlő bérezés elvének megsértése esetén alkalmazható kollektív jogorvoslat beillesztését;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a nemi alapon történő bérezésbeli megkülönböztetéssel kapcsolatban rendkívül kevés panasz jutott el az illetékes bíróságokhoz, illetve közigazgatási bíróságokhoz; ezért arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a figyelemfelkeltő kampányokat, amelyek megfelelő tájékoztatást nyújtanak a bizonyítás terhéről is, mivel az jelentős szerepet játszik az egyenlő bánásmód elvének biztosításában; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a nemi alapon történő bérezésbeli megkülönböztetéssel kapcsolatban rendkívül kevés panasz jutott el az illetékes bíróságokhoz, illetve közigazgatási bíróságokhoz; ezért arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a figyelemfelkeltő kampányokat, amelyek megfelelő tájékoztatást nyújtanak a bizonyítás terhéről is, mivel az jelentős szerepet játszik az egyenlő bánásmód elvének biztosításában;

| 19. | úgy véli, hogy javítani és egyszerűsíteni kell az „egyenlő értékű munkáért egyenlő bér” elvének védelmére, valamint a nemi alapú megkülönböztetés valamennyi formájának betiltására irányuló eljárásokat és mechanizmusokat; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy javítani és egyszerűsíteni kell az „egyenlő értékű munkáért egyenlő bér” elvének védelmére, valamint a nemi alapú megkülönböztetés valamennyi formájának betiltására irányuló eljárásokat és mechanizmusokat;

| 20. | felhívja a tagállamokat és a munkavállalói és a munkáltatói szervezeteket, hogy közösen dolgozzanak ki a munka objektív értékelésére szolgáló eszközt a nemek közötti bérszakadék szűkítése érdekében; |
| --- | --- |

20.

felhívja a tagállamokat és a munkavállalói és a munkáltatói szervezeteket, hogy közösen dolgozzanak ki a munka objektív értékelésére szolgáló eszközt a nemek közötti bérszakadék szűkítése érdekében;

| 21. | bátorítja a tagállamokat, hogy határozzák meg a nemek közötti bérszakadék csökkentésére és az egyenlő munkáért és egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásra vonatkozó célokat, stratégiákat és az időkereteket; |
| --- | --- |

21.

bátorítja a tagállamokat, hogy határozzák meg a nemek közötti bérszakadék csökkentésére és az egyenlő munkáért és egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásra vonatkozó célokat, stratégiákat és az időkereteket;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a rugalmas biztonságra vonatkozó stratégiákkal kapcsolatos további kutatásokat annak érdekében, hogy felmérjék a nemek közötti bérszakadékra gyakorolt hatásokat, valamint megállapítsák, hogy miként lehet kezelni e stratégiák keretében a nemek közötti megkülönböztetést; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a rugalmas biztonságra vonatkozó stratégiákkal kapcsolatos további kutatásokat annak érdekében, hogy felmérjék a nemek közötti bérszakadékra gyakorolt hatásokat, valamint megállapítsák, hogy miként lehet kezelni e stratégiák keretében a nemek közötti megkülönböztetést;

| 23. | üdvözli a Tanács 2010. december 6-i következtetéseit, amelyekben felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak átfogó intézkedéseket a bérszakadék különböző okainak felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Tanács 2010. december 6-i következtetéseit, amelyekben felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak átfogó intézkedéseket a bérszakadék különböző okainak felszámolása érdekében;

| 24. | fenntartja, hogy a nők nagyobb foglalkoztathatósága, különösen a legmagasabb szinteken, elősegítheti a nemek közötti bérszakadék mérséklését; rámutat arra, hogy a nőknek aktívabb szerepet kell játszaniuk a gazdasági döntéshozatalban, felhasználva befolyásukat a nemek közötti egyenlőség szempontjait is felölelő megoldások kidolgozására; felhívja a figyelmet azokra a tanulmányokra, amelyek szerint szoros összefüggés áll fenn a vállalati vezető pozíciókban dolgozó nők nagyobb száma és az eszközökből, értékesítésekből és beruházási tőkéből származó magasabb vállalati nyereség között; |
| --- | --- |

24.

fenntartja, hogy a nők nagyobb foglalkoztathatósága, különösen a legmagasabb szinteken, elősegítheti a nemek közötti bérszakadék mérséklését; rámutat arra, hogy a nőknek aktívabb szerepet kell játszaniuk a gazdasági döntéshozatalban, felhasználva befolyásukat a nemek közötti egyenlőség szempontjait is felölelő megoldások kidolgozására; felhívja a figyelmet azokra a tanulmányokra, amelyek szerint szoros összefüggés áll fenn a vállalati vezető pozíciókban dolgozó nők nagyobb száma és az eszközökből, értékesítésekből és beruházási tőkéből származó magasabb vállalati nyereség között;

| 25. | emlékezteti a tagállamokat a foglalkoztatási és adópolitikák bérszakadékra gyakorolt hatásainak vizsgálatával kapcsolatban vállalt kötelezettségeikre; |
| --- | --- |

25.

emlékezteti a tagállamokat a foglalkoztatási és adópolitikák bérszakadékra gyakorolt hatásainak vizsgálatával kapcsolatban vállalt kötelezettségeikre;

| 26. | javasolja, hogy az Európai Parlament vezessen be egy „európai nők és vállalkozások” díjat, amelyet olyan munkáltatóknak (vállalkozásoknak, intézményeknek és hatóságoknak) lehetne odaítélni, amelyek példaértékű módon támogatják a nőket és a női vezetőket, valamint alkalmazzák az „egyenlő bérezés” elvét; |
| --- | --- |

26.

javasolja, hogy az Európai Parlament vezessen be egy „európai nők és vállalkozások” díjat, amelyet olyan munkáltatóknak (vállalkozásoknak, intézményeknek és hatóságoknak) lehetne odaítélni, amelyek példaértékű módon támogatják a nőket és a női vezetőket, valamint alkalmazzák az „egyenlő bérezés” elvét;

| 27. | hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell hozni a nemek közötti tényleges egyenlőség feltételei melletti szakmai előmenetel és karrier előmozdítása érdekében; emlékeztet arra, hogy ez az elv a nemzetközi és nemzeti szinten támogatott vállalati társadalmi felelősségvállalás részét képezi, és ezt az összes tagállamban fejleszteni kell; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell hozni a nemek közötti tényleges egyenlőség feltételei melletti szakmai előmenetel és karrier előmozdítása érdekében; emlékeztet arra, hogy ez az elv a nemzetközi és nemzeti szinten támogatott vállalati társadalmi felelősségvállalás részét képezi, és ezt az összes tagállamban fejleszteni kell;

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(2)  http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/pdconv.pl?host=status01&textbase=iloeng&document=178&chapter=1&query=%23status%3D01&highlight=on&querytype=bool&context=0

(3)  HL C 16 E., 2010.1.22., 21. o.

(4)  Fenntartható fejlődés az Európai Unióban: az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájának 2011. évi ellenőrző jelentése, Eurostat, 2011.

(5)  A nők és férfiak közötti esélyegyenlőségről szóló, 2010 és 2015 közötti időszakra vonatkozó keretstratégia című bizottsági közleményt kísérő háttérdokumentum (SEC(2010)1080, 36. o.)

(6)  HL L 14., 1998.1.20., 9. o.

---

2012. május 24., csütörtökMELLÉKLET

AZ ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNYHOZ: A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

1. ajánlás:
     
  FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A 2006/54/EK irányelv – a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvnek az alkalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. február 10-i 75/117/EGK tanácsi irányelv (1) rendelkezéseinek átvételével – tartalmazza az egyenlő díjazás fogalmának meghatározását. Annak érdekében, hogy pontosabb kategóriák álljanak rendelkezésre a nemek közötti bérszakadék kezelésének eszközeként, fontos a különböző fogalmak részletesebb meghatározása, mint például:

| — | a nemek közötti bérszakadék, amelynek meghatározását nem szabad pusztán a bruttó órabérre korlátozni, ugyanakkor a nemek közötti, kiigazítások nélküli és „nettó” bérszakadék között is különbséget kell tenni; |
| --- | --- |

—

a nemek közötti bérszakadék, amelynek meghatározását nem szabad pusztán a bruttó órabérre korlátozni, ugyanakkor a nemek közötti, kiigazítások nélküli és „nettó” bérszakadék között is különbséget kell tenni;

| — | a díjazásban történő közvetlen és közvetett megkülönböztetés; |
| --- | --- |

—

a díjazásban történő közvetlen és közvetett megkülönböztetés;

| — | a járandóság, amelynek meghatározása ki kell, hogy terjedjen bármilyen nettó bérre vagy fizetésre, valamint bármilyen, munkához kapcsolódó pénzügyi juttatásra és természetbeni juttatásra; |
| --- | --- |

—

a járandóság, amelynek meghatározása ki kell, hogy terjedjen bármilyen nettó bérre vagy fizetésre, valamint bármilyen, munkához kapcsolódó pénzügyi juttatásra és természetbeni juttatásra;

| — | nyugdíjszakadék (a bérszakadék folytatódása a nyugdíjba vonulás után a nyugdíjrendszer különböző pilléreiben, például a felosztó-kirovó rendszerekben, a foglalkoztatói nyugdíjak esetében); |
| --- | --- |

—

nyugdíjszakadék (a bérszakadék folytatódása a nyugdíjba vonulás után a nyugdíjrendszer különböző pilléreiben, például a felosztó-kirovó rendszerekben, a foglalkoztatói nyugdíjak esetében);

| — | az „egyenlőnek” tekintett munka (a foglalkozások egyes kategóriáiban); |
| --- | --- |

—

az „egyenlőnek” tekintett munka (a foglalkozások egyes kategóriáiban);

| — | egyenlő értékű munka a vonatkozó tényezők megadásával; |
| --- | --- |

—

egyenlő értékű munka a vonatkozó tényezők megadásával;

| — | a munkáltató biztosítja, hogy a munkavállaló fizetéséért és bármely lehetséges fizetésbeli egyenlőtlenségért való felelősség legyen világosan meghatározva; |
| --- | --- |

—

a munkáltató biztosítja, hogy a munkavállaló fizetéséért és bármely lehetséges fizetésbeli egyenlőtlenségért való felelősség legyen világosan meghatározva;

| — | szakmai és kollektív szerződések – egyértelművé kell tenni, hogy lehetséges a különböző kollektív szerződésekhez, illetve különböző szakmákhoz tartozó munkák összehasonlítása, feltéve, hogy a munkák összevethetők úgy, mint egyenlő vagy egyenlő értékű munkák. |
| --- | --- |

—

szakmai és kollektív szerződések – egyértelművé kell tenni, hogy lehetséges a különböző kollektív szerződésekhez, illetve különböző szakmákhoz tartozó munkák összehasonlítása, feltéve, hogy a munkák összevethetők úgy, mint egyenlő vagy egyenlő értékű munkák.

2. ajánlás:
     
  A HELYZET ELEMZÉSE ÉS AZ EREDMÉNYEK ÁTLÁTHATÓSÁGA

| 2.1. | A munkáltatók és a munkavállalók körében az esetleges, vállalatukon belüli bérszakadékok meglétével kapcsolatos információk és tudatosság hiánya, illetve a tudatlanság gyengíti a Szerződésben és a hatályos jogszabályokban szereplő elv végrehajtását. |
| --- | --- |

2.1.

A munkáltatók és a munkavállalók körében az esetleges, vállalatukon belüli bérszakadékok meglétével kapcsolatos információk és tudatosság hiánya, illetve a tudatlanság gyengíti a Szerződésben és a hatályos jogszabályokban szereplő elv végrehajtását.

| 2.2. | Felismerve azt, hogy nem állnak rendelkezésre pontos, összehasonlítható és koherens statisztikai adatok, többek között a részmunkaidős munkavállalók közötti, nemek szerinti bérszakadékról és nyugdíjszakadékról, valamint a nők alacsonyabb bérszintjéről, különösen a hagyományosan női szakmákban, a tagállamoknak szociális politikájukban teljes mértékben figyelembe kell venniük és súlyos problémaként kell kezelniük a nemek közötti bérszakadékot. |
| --- | --- |

2.2.

Felismerve azt, hogy nem állnak rendelkezésre pontos, összehasonlítható és koherens statisztikai adatok, többek között a részmunkaidős munkavállalók közötti, nemek szerinti bérszakadékról és nyugdíjszakadékról, valamint a nők alacsonyabb bérszintjéről, különösen a hagyományosan női szakmákban, a tagállamoknak szociális politikájukban teljes mértékben figyelembe kell venniük és súlyos problémaként kell kezelniük a nemek közötti bérszakadékot.

| 2.3. | Ezért alapvető fontosságú, hogy a vállalatokon belül (pl. a legalább 30 munkavállalóval rendelkező vállalatoknál, és ahol az alkalmazottak legalább 10 %-a mindkét nemet magában foglalja) kötelezővé tegyék a fizetések rendszeres ellenőrzését, valamint az ezen ellenőrzések eredményeinek – a személyes adatok védelmét szem előtt tartó – közzétételét. E kötelezettség vonatkozhatnak a fizetésen kívüli egyéb bérelemekről szóló információkra is. Ennek az információnak a munkavállalók, a szakszervezetek és a megfelelő hatóságok (pl. munkaügyi ellenőrzések, esélyegyenlőségi szervek) számára hozzáférhetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

2.3.

Ezért alapvető fontosságú, hogy a vállalatokon belül (pl. a legalább 30 munkavállalóval rendelkező vállalatoknál, és ahol az alkalmazottak legalább 10 %-a mindkét nemet magában foglalja) kötelezővé tegyék a fizetések rendszeres ellenőrzését, valamint az ezen ellenőrzések eredményeinek – a személyes adatok védelmét szem előtt tartó – közzétételét. E kötelezettség vonatkozhatnak a fizetésen kívüli egyéb bérelemekről szóló információkra is. Ennek az információnak a munkavállalók, a szakszervezetek és a megfelelő hatóságok (pl. munkaügyi ellenőrzések, esélyegyenlőségi szervek) számára hozzáférhetőnek kell lennie.

| 2.4. | A munkáltatóknak az eredményeket nemek szerint lebontott bérstatisztikák formájában kell biztosítaniuk a munkavállalók és képviselőik számára, ugyanakkor tekintetbe véve a személyes adatok védelmét. Ezeket az adatokat az egyes tagállamokban ágazati és nemzeti szinten kell összesíteni. |
| --- | --- |

2.4.

A munkáltatóknak az eredményeket nemek szerint lebontott bérstatisztikák formájában kell biztosítaniuk a munkavállalók és képviselőik számára, ugyanakkor tekintetbe véve a személyes adatok védelmét. Ezeket az adatokat az egyes tagállamokban ágazati és nemzeti szinten kell összesíteni.

| 2.5. | A munkáltatóktól meg kell követelni az átláthatósági politika bevezetését a munkabérek összetétele és felépítése terén, beleértve a béren kívüli juttatást, a jutalmakat és a javadalmazás részét képező egyéb előnyöket. |
| --- | --- |

2.5.

A munkáltatóktól meg kell követelni az átláthatósági politika bevezetését a munkabérek összetétele és felépítése terén, beleértve a béren kívüli juttatást, a jutalmakat és a javadalmazás részét képező egyéb előnyöket.

| 2.6. | Amennyiben a bérekkel kapcsolatos statisztika csoportok vagy egyének szintjén nemek közötti eltéréseket mutat, a munkaadók kötelesek továbbvizsgálni az eltéréseket, valamint megszüntetésük érdekében intézkedni. |
| --- | --- |

2.6.

Amennyiben a bérekkel kapcsolatos statisztika csoportok vagy egyének szintjén nemek közötti eltéréseket mutat, a munkaadók kötelesek továbbvizsgálni az eltéréseket, valamint megszüntetésük érdekében intézkedni.

3. ajánlás:
     
  A MUNKA ÉRTÉKELÉSE ÉS A MUNKAKÖRI BESOROLÁS

| 3.1. | A munka értéke fogalmának a képzettségen, a személyes készségeken vagy a felelősségen kell alapulnia, előtérbe helyezve a munka minőségét a férfiak és a nők közötti esélyegyenlőség előmozdítása érdekében. E fogalmat nem jellemezheti a nőkkel szembeni hátrányos, sztereotipizált megközelítés, például az, hogy a hangsúly a fizikai erőre helyeződik a kapcsolatteremtő készségek helyett, valamint biztosítania kell, hogy az emberek iránti felelősségvállalást megkövetelő munkaköröket az anyagi vagy pénzügyi forrásokért való felelősségvállalással járó munkakörökkel egyenlő értékűnek tekintsék. A bértárgyalások során, valamint a munkaköri besorolás és a bértábla rögzítésekor tájékoztatást, segítséget és/vagy képzést kell biztosítani a nők számára. Lehetővé kell tenni azt is, hogy egyes ágazatokat vagy vállalatokat fel lehessen szólítani munkaköri besorolási rendszerük értékelésére a nemi dimenzió előírt módon történő figyelembevétele szempontjából, illetve arra, hogy végrehajtsák a szükséges kiigazításokat. |
| --- | --- |

3.1.

A munka értéke fogalmának a képzettségen, a személyes készségeken vagy a felelősségen kell alapulnia, előtérbe helyezve a munka minőségét a férfiak és a nők közötti esélyegyenlőség előmozdítása érdekében. E fogalmat nem jellemezheti a nőkkel szembeni hátrányos, sztereotipizált megközelítés, például az, hogy a hangsúly a fizikai erőre helyeződik a kapcsolatteremtő készségek helyett, valamint biztosítania kell, hogy az emberek iránti felelősségvállalást megkövetelő munkaköröket az anyagi vagy pénzügyi forrásokért való felelősségvállalással járó munkakörökkel egyenlő értékűnek tekintsék. A bértárgyalások során, valamint a munkaköri besorolás és a bértábla rögzítésekor tájékoztatást, segítséget és/vagy képzést kell biztosítani a nők számára. Lehetővé kell tenni azt is, hogy egyes ágazatokat vagy vállalatokat fel lehessen szólítani munkaköri besorolási rendszerük értékelésére a nemi dimenzió előírt módon történő figyelembevétele szempontjából, illetve arra, hogy végrehajtsák a szükséges kiigazításokat.

| 3.2. | A bizottsági kezdeményezésnek ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy a férfiak és a nők közötti egyenlőség elvét tiszteletben tartó munkaköri besorolásokat vezessenek be, amelyek mind a munkáltatók, mind a munkavállalók számára lehetővé teszik, hogy felismerjenek egy torzult bérskála-meghatározáson alapuló, esetleges fizetésbeli megkülönböztetést. A munkaügyi kapcsolatok rendszereire vonatkozó nemzeti jogszabályok és hagyományok tiszteletben tartása továbbra is fontos. A munka értékelése és a munkaköri besorolás ilyen elemeinek átláthatóknak kell lenniük, és azokat valamennyi érintett, a munkaügyi felügyelőségek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervek rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

3.2.

A bizottsági kezdeményezésnek ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy a férfiak és a nők közötti egyenlőség elvét tiszteletben tartó munkaköri besorolásokat vezessenek be, amelyek mind a munkáltatók, mind a munkavállalók számára lehetővé teszik, hogy felismerjenek egy torzult bérskála-meghatározáson alapuló, esetleges fizetésbeli megkülönböztetést. A munkaügyi kapcsolatok rendszereire vonatkozó nemzeti jogszabályok és hagyományok tiszteletben tartása továbbra is fontos. A munka értékelése és a munkaköri besorolás ilyen elemeinek átláthatóknak kell lenniük, és azokat valamennyi érintett, a munkaügyi felügyelőségek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervek rendelkezésére kell bocsátani.

| 3.3. | A tagállamoknak elsősorban a női szakmákra összpontosító, mélyreható értékelést kell végezniük. |
| --- | --- |

3.3.

A tagállamoknak elsősorban a női szakmákra összpontosító, mélyreható értékelést kell végezniük.

| 3.4. | A diszkriminációtól mentes szakmai értékelésnek az alkalmazottak besorolására és a munka szervezésére szolgáló új rendszereken, a szakmai tapasztalaton és a termelékenységen kell alapulnia, ez utóbbiakat leginkább olyan minőségi szempontokból értékelve, mint az iskolázottság és más képzettségek, a mentális és fizikai követelmények, az emberi és anyagi erőforrások iránti felelősség, továbbá ezek alapján kell rögzíteni a fizetések meghatározására szolgáló értékelési adatokat és táblázatokat, mindvégig tiszteletben tartva az összehasonlíthatóság elvét. |
| --- | --- |

3.4.

A diszkriminációtól mentes szakmai értékelésnek az alkalmazottak besorolására és a munka szervezésére szolgáló új rendszereken, a szakmai tapasztalaton és a termelékenységen kell alapulnia, ez utóbbiakat leginkább olyan minőségi szempontokból értékelve, mint az iskolázottság és más képzettségek, a mentális és fizikai követelmények, az emberi és anyagi erőforrások iránti felelősség, továbbá ezek alapján kell rögzíteni a fizetések meghatározására szolgáló értékelési adatokat és táblázatokat, mindvégig tiszteletben tartva az összehasonlíthatóság elvét.

4. ajánlás:
     
  Esélyegyenlőségi szervek és jogorvoslat

Az esélyegyenlőségnek és a tényleges megvalósítását ellenőrző szerveknek nagyobb szerepet kell játszaniuk a nemek közötti bérszakadék csökkentésében. E szervek számára lehetővé kell tenni a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos jogszabályok alkalmazásának nyomon követését és – amennyiben lehetséges – hatékonyabb és függetlenebb érvényesítését, ideértve a jelentéstételi jogot is, emellett megfelelő finanszírozást kell kapniuk. A 2006/54/EK irányelv 20. cikkének felülvizsgálata révén meg kell erősíteni e szervek megbízását, hogy lehetőséget kapjanak a következőkre:

| — | a fizetésbeli megkülönböztetés áldozatainak támogatása és a részükre történő tanácsadás; |
| --- | --- |

—

a fizetésbeli megkülönböztetés áldozatainak támogatása és a részükre történő tanácsadás;

| — | független felmérések biztosítása a bérszakadékra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

független felmérések biztosítása a bérszakadékra vonatkozóan;

| — | független jelentések közzététele és javaslatok tétele bármely kérdésben, amely összefügg az ilyen megkülönböztetéssel; |
| --- | --- |

—

független jelentések közzététele és javaslatok tétele bármely kérdésben, amely összefügg az ilyen megkülönböztetéssel;

| — | jogi hatáskör saját vizsgálat indítására; |
| --- | --- |

—

jogi hatáskör saját vizsgálat indítására;

| — | jogi hatáskör szankciók kiszabására az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás elvének megsértése esetén és/vagy a fizetésbeli megkülönböztetés eseteinek bíróság elé vitelére; |
| --- | --- |

—

jogi hatáskör szankciók kiszabására az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás elvének megsértése esetén és/vagy a fizetésbeli megkülönböztetés eseteinek bíróság elé vitelére;

| — | speciális képzés biztosítása a szociális partnerek és az ügyvédek, bírák és ombudsmanok részére egy elemzési eszközökből és célzott intézkedésekből álló eszközkészlet alapján, amelyet vagy a szerződések megírásakor, vagy a bérszakadék kezelésére irányuló szabályok és politikák végrehajtásának ellenőrzésekor kell alkalmazni, valamint a megkülönböztetéstől mentes munkaköri értékelésről szóló tanfolyamok és tananyagok biztosítása a munkáltatók részére. |
| --- | --- |

—

speciális képzés biztosítása a szociális partnerek és az ügyvédek, bírák és ombudsmanok részére egy elemzési eszközökből és célzott intézkedésekből álló eszközkészlet alapján, amelyet vagy a szerződések megírásakor, vagy a bérszakadék kezelésére irányuló szabályok és politikák végrehajtásának ellenőrzésekor kell alkalmazni, valamint a megkülönböztetéstől mentes munkaköri értékelésről szóló tanfolyamok és tananyagok biztosítása a munkáltatók részére.

5. ajánlás:
     
  SZOCIÁLIS PÁRBESZÉD

A kollektív megállapodások és az alkalmazandó bérskálák és munkaköri besorolási rendszerek további alapos vizsgálatára is szükség van, főként a részmunkaidős munkavállalók és az egyéb atipikus munkafeltételek vagy béren kívüli fizetés/jutalom (beleértve a természetbeni juttatásokat) mellett dolgozó munkavállalók kezelése tekintetében. Ezeknek a vizsgálatoknak nemcsak az elsődleges munkakörülményekre és foglalkozási szociális biztonsági rendszerekre kell kiterjedniük, hanem a másodlagosakra is: szabadságolási és nyugdíjrendszerek, szolgálati járművek, gyermekfelügyelet, rugalmas munkaidő, jutalom stb. A tagállamoknak – a nemzeti jog, a kollektív megállapodás vagy gyakorlat tiszteletben tartása mellett – arra kell ösztönözniük a szociális partnereket, hogy olyan, nemi szempontból semleges munkaköri besorolásokat vezessenek be, amelyek mind a munkáltatók, mind a munkavállalók számára lehetővé teszik, hogy felismerjenek egy torzult bérskála-meghatározáson alapuló, esetleges fizetésbeli megkülönböztetést.

A vezetés is fontos szerepet játszhat, nemcsak a díjazás egyenlősége tekintetében, hanem abban is, hogy olyan légkört teremtsen, ahol a férfi és női munkavállalók között igazságosan oszlanak meg a gondozási feladatok és a szakmai előrelépési lehetőségek.

A szociális partnereket fel kell hatalmazni arra, hogy az egyenlő díjazás kérdéseit napirendre tűzzék, nemcsak a saját ágazatukon belül, hanem az ágazatok közötti egyensúlyra is törekedve (2).

A Bizottságnak ki kell dolgoznia egy operatív, gyakorlati és felhasználóbarát útmutatót a vállalatokon és tagállamokon belüli szociális párbeszédre. Ennek iránymutatásokat és kritériumokat kell tartalmaznia a munkák értékének meghatározásához és a munkakörök összehasonlításához. A munkák értékelésének lehetséges módszereire vonatkozó javaslatokat is tartalmaznia kellene.

6. ajánlás:
     
  A HÁTRÁNYOS MEGKÜLÖNBÖZTETÉS MEGELŐZÉSE

A 2006/54/EK irányelvben szereplő, a megkülönböztetés megelőzéséről szóló 26. cikkben külön kell hivatkozni a fizetések terén megnyilvánuló diszkriminációra annak érdekében, hogy a tagállamok a szociális partnerek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervezetek bevonásával:

| — | az iskolarendszerekhez és a szakmai képzéshez igazított olyan speciális intézkedéseket hozzanak a különböző szakmák képzése és a szakmai modellek osztályozása területén, amelyek arra irányulnak, hogy megakadályozzák és megszüntessék a képzés, a munkaköri besorolás és a képességeknek a gazdaság területén történő felhasználása terén mutatkozó hátrányos megkülönböztetéseket; |
| --- | --- |

—

az iskolarendszerekhez és a szakmai képzéshez igazított olyan speciális intézkedéseket hozzanak a különböző szakmák képzése és a szakmai modellek osztályozása területén, amelyek arra irányulnak, hogy megakadályozzák és megszüntessék a képzés, a munkaköri besorolás és a képességeknek a gazdaság területén történő felhasználása terén mutatkozó hátrányos megkülönböztetéseket;

| — | külön szakpolitikákat fogadjanak el, hogy lehetővé tegyék a munka és a családi vagy magánélet összeegyeztetését, amibe beletartozik a magas minőségű és megfizethető gyermekfelügyelet és más eltartott személyek gondozása, valamint egyéb gondozási szolgáltatások, a rugalmas munkaszervezés és munkaidő és az anyasági, apasági, szülői és családi szabadság, |
| --- | --- |

—

külön szakpolitikákat fogadjanak el, hogy lehetővé tegyék a munka és a családi vagy magánélet összeegyeztetését, amibe beletartozik a magas minőségű és megfizethető gyermekfelügyelet és más eltartott személyek gondozása, valamint egyéb gondozási szolgáltatások, a rugalmas munkaszervezés és munkaidő és az anyasági, apasági, szülői és családi szabadság,

| — | konkrét intézkedéseket tegyenek (az EUMSZ 157. cikkének (4) bekezdése értelmében) a bérszakadék és a nemek közötti szegregáció jóvátételére, amelyeket a szociális partnereknek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervezeteknek kell érvényre juttatniuk a különböző szerződéses és ágazati szinteken, úgymint: bérmegállapodások előmozdítása az egyenlő munkáért egyenlő díjazás jegyében, vizsgálatok az egyenlő díjazással kapcsolatban, kvalitatív és kvantitatív célok kitűzése és teljesítményértékelés, a bevált gyakorlatok cseréjének támogatása; |
| --- | --- |

—

konkrét intézkedéseket tegyenek (az EUMSZ 157. cikkének (4) bekezdése értelmében) a bérszakadék és a nemek közötti szegregáció jóvátételére, amelyeket a szociális partnereknek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervezeteknek kell érvényre juttatniuk a különböző szerződéses és ágazati szinteken, úgymint: bérmegállapodások előmozdítása az egyenlő munkáért egyenlő díjazás jegyében, vizsgálatok az egyenlő díjazással kapcsolatban, kvalitatív és kvantitatív célok kitűzése és teljesítményértékelés, a bevált gyakorlatok cseréjének támogatása;

| — | olyan kikötést szerepeltessenek a közbeszerzési szerződésekben, amely előírja a nemek közötti egyenlőséget és az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazást. |
| --- | --- |

—

olyan kikötést szerepeltessenek a közbeszerzési szerződésekben, amely előírja a nemek közötti egyenlőséget és az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazást.

7. ajánlás:
     
  A NEMEK KÖZÖTTI EGYENLŐSÉG ÁLTALÁNOS ÉRVÉNYESÍTÉSE

Erősíteni kell a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, amihez a 2006/54/EK irányelv 29. cikkét ki kell egészíteni a tagállamoknak szóló pontos iránymutatásokkal az egyenlő díjazás elvét illetően, hogy fel lehessen számolni a nemek közötti bérszakadékot. A Bizottságnak fel kell készülnie arra, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak és más szereplőknek a nemek közötti bérszakadék megszüntetésére irányuló gyakorlati intézkedések vonatkozásában, nevezetesen az alábbiak révén:

| — | a nők és férfiak közötti bérkülönbségeket értékelő jelentési rendszerek bevezetése, |
| --- | --- |

—

a nők és férfiak közötti bérkülönbségeket értékelő jelentési rendszerek bevezetése,

| — | a szakmai besorolási és szervezési rendszerek változásaira vonatkozó információkat tartalmazó adatbázis létrehozása, |
| --- | --- |

—

a szakmai besorolási és szervezési rendszerek változásaira vonatkozó információkat tartalmazó adatbázis létrehozása,

| — | a munkaszervezés reformja kapcsán végzett kísérletek eredményeinek összegyűjtése és terjesztése, |
| --- | --- |

—

a munkaszervezés reformja kapcsán végzett kísérletek eredményeinek összegyűjtése és terjesztése,

| — | a bérkülönbségek felszámolására szolgáló gyakorlati eszközökkel (például nemzeti és ágazati szintű kollektív szerződésekkel) kapcsolatos információk és útmutatók terjesztése, különösen a kis- és középvállalkozások körében (pl. az IT alapú LOGIB-D eszközről). |
| --- | --- |

—

a bérkülönbségek felszámolására szolgáló gyakorlati eszközökkel (például nemzeti és ágazati szintű kollektív szerződésekkel) kapcsolatos információk és útmutatók terjesztése, különösen a kis- és középvállalkozások körében (pl. az IT alapú LOGIB-D eszközről).

| — | a szociális partnerekkel és szakmai szervezetekkel közösen egy európai egyenlő bérezési minőségi tanúsítvány bevezetése, amellyel az intézmények, a vállalkozások és a hatóságok azt hirdethetik, hogy igazoltan teljesítik az egyenlő bérezéssel kapcsolatos bizonyos kritériumokat, pl. a bérek átláthatóságát; |
| --- | --- |

—

a szociális partnerekkel és szakmai szervezetekkel közösen egy európai egyenlő bérezési minőségi tanúsítvány bevezetése, amellyel az intézmények, a vállalkozások és a hatóságok azt hirdethetik, hogy igazoltan teljesítik az egyenlő bérezéssel kapcsolatos bizonyos kritériumokat, pl. a bérek átláthatóságát;

| — | internetes oldalon közzéteendő, a különböző nyelvekre lefordított és mindenki számára hozzáférhető külön iránymutatások kidolgozása a bérezésbeli eltérések nyomon követéséhez a kollektív tárgyalások összefüggésében. |
| --- | --- |

—

internetes oldalon közzéteendő, a különböző nyelvekre lefordított és mindenki számára hozzáférhető külön iránymutatások kidolgozása a bérezésbeli eltérések nyomon követéséhez a kollektív tárgyalások összefüggésében.

8. ajánlás:
     
  SZANKCIÓK

| 8.1. | Az e területen meglévő jogszabályok – különböző okok miatt – nyilvánvalóan kevésbé hatékonyak, és figyelembe véve, hogy az egész probléma nem oldható meg egyetlen jogszabállyal, a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kellene vizsgálniuk a meglévő jogszabályok megfelelő típusú, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal történő megerősítésének lehetőségeit. |
| --- | --- |

8.1.

Az e területen meglévő jogszabályok – különböző okok miatt – nyilvánvalóan kevésbé hatékonyak, és figyelembe véve, hogy az egész probléma nem oldható meg egyetlen jogszabállyal, a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kellene vizsgálniuk a meglévő jogszabályok megfelelő típusú, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal történő megerősítésének lehetőségeit.

| 8.2. | Fontos, hogy a tagállamok megtegyék a szükséges intézkedéseket, hogy „az egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazás” elvének megsértésére megfelelő szankciók vonatkozzanak, a hatályos törvényi rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

8.2.

Fontos, hogy a tagállamok megtegyék a szükséges intézkedéseket, hogy „az egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazás” elvének megsértésére megfelelő szankciók vonatkozzanak, a hatályos törvényi rendelkezéseknek megfelelően.

| 8.3. | A hatályos jogszabályok ellenére a vizsgálatok és a szankciók gyakran siralmasan alkalmatlanok az egyenlő díjazás elvének érvényesítése tekintetében. Ezeket a kérdéseket prioritásként kell kezelni, és az ilyen ügyekben felelős ügynökségeket és szerveket el kell látni a szükséges műszaki és pénzügyi forrásokkal. |
| --- | --- |

8.3.

A hatályos jogszabályok ellenére a vizsgálatok és a szankciók gyakran siralmasan alkalmatlanok az egyenlő díjazás elvének érvényesítése tekintetében. Ezeket a kérdéseket prioritásként kell kezelni, és az ilyen ügyekben felelős ügynökségeket és szerveket el kell látni a szükséges műszaki és pénzügyi forrásokkal.

| 8.4. | Emlékeztetni kell arra, hogy a 2006/54/EK irányelv szerint a tagállamok kötelesek gondoskodni a kártérítésről vagy jóvátételről (18. cikk), valamint a szankciókról (25. cikk). E rendelkezések azonban nem elegendőek az egyenlő díjazás elve megsértésének elkerüléséhez. Emiatt azt javasoljuk, hogy készüljön tanulmány az alábbiakhoz hasonló lehetséges szankciók megvalósíthatóságáról, hatékonyságáról és hatásáról:






  — | szankciók, amelyeknek magukban kell foglalniuk az áldozatnak szóló kártérítés megfizetését is; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Emlékeztetni kell arra, hogy a 2006/54/EK irányelv szerint a tagállamok kötelesek gondoskodni a kártérítésről vagy jóvátételről (18. cikk), valamint a szankciókról (25. cikk). E rendelkezések azonban nem elegendőek az egyenlő díjazás elve megsértésének elkerüléséhez. Emiatt azt javasoljuk, hogy készüljön tanulmány az alábbiakhoz hasonló lehetséges szankciók megvalósíthatóságáról, hatékonyságáról és hatásáról:

—

szankciók, amelyeknek magukban kell foglalniuk az áldozatnak szóló kártérítés megfizetését is;

| — | közigazgatási bírságok (például a 2. ajánlás szerinti nemi szempontból bontott, bérstatisztikák elemzésével kapcsolatos értesítés elmulasztása, az értesítés kötelező közzétételének elmulasztása vagy rendelkezésre állásának hiánya esetén) a munkaügyi felügyelőségek vagy az esélyegyenlőséggel foglalkozó illetékes szervek kérésére; |
| --- | --- |

—

közigazgatási bírságok (például a 2. ajánlás szerinti nemi szempontból bontott, bérstatisztikák elemzésével kapcsolatos értesítés elmulasztása, az értesítés kötelező közzétételének elmulasztása vagy rendelkezésre állásának hiánya esetén) a munkaügyi felügyelőségek vagy az esélyegyenlőséggel foglalkozó illetékes szervek kérésére;

| — | az állami kedvezményekből, támogatásokból (beleértve a tagállamok által kezelt uniós finanszírozást is), valamint a közbeszerzési eljárásokból való kizárás, amint ezt a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) és az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) már előírja; |
| --- | --- |

—

az állami kedvezményekből, támogatásokból (beleértve a tagállamok által kezelt uniós finanszírozást is), valamint a közbeszerzési eljárásokból való kizárás, amint ezt a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) és az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) már előírja;

| — | a szabálysértők kilétének megállapítása, amelyet nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

—

a szabálysértők kilétének megállapítása, amelyet nyilvánosságra kell hozni.

9. ajánlás:
     
  AZ UNIÓS SZABÁLYOZÁS ÉS UNIÓS POLITIKA ÉSSZERŰSÍTÉSE

| 9.1. | Sürgős intézkedéseket kell tenni annak kapcsán, hogy a bérezés terén hátrányos helyzetbe kerülnek a részmunkaidőben dolgozók. Ez megköveteli a 97/81/EK tanácsi irányelv értékelését és esetleges felülvizsgálatát, amely a teljes munkaidős és a részmunkaidős munkavállalókkal szemben egyenlő bánásmódot ír elő, valamint célzottabb és hatékonyabb intézkedéseket kér a kollektív szerződések keretében. |
| --- | --- |

9.1.

Sürgős intézkedéseket kell tenni annak kapcsán, hogy a bérezés terén hátrányos helyzetbe kerülnek a részmunkaidőben dolgozók. Ez megköveteli a 97/81/EK tanácsi irányelv értékelését és esetleges felülvizsgálatát, amely a teljes munkaidős és a részmunkaidős munkavállalókkal szemben egyenlő bánásmódot ír elő, valamint célzottabb és hatékonyabb intézkedéseket kér a kollektív szerződések keretében.

| 9.2. | A foglalkoztatási iránymutatásokba sürgősen fel kell venni a bérkülönbségek csökkentésére irányuló konkrét célkitűzést, többek között a nők szakképzéshez való hozzáférésével, valamint képesítéseik és képességeik elismerésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

9.2.

A foglalkoztatási iránymutatásokba sürgősen fel kell venni a bérkülönbségek csökkentésére irányuló konkrét célkitűzést, többek között a nők szakképzéshez való hozzáférésével, valamint képesítéseik és képességeik elismerésével kapcsolatban.

---

(1)  HL L 45., 1975.2.19., 19. o.

(2)  Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért: A nemek közötti bérszakadék kezelése: A kormányok és a szociális partnerek intézkedései, 2010. március 5., 30. o.

(3)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

(4)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/85

---

2012. május 24., csütörtökA lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyeknek adott tartózkodási engedélyek számára vonatkozó svájci kvóták

P7_TA(2012)0226

Az Európai Parlament 2012.május 24-i állásfoglalása a lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyeknek adott tartózkodási engedélyek számára vonatkozó svájci kvóták ((2012/2661(RSP))

2013/C 264 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött szabadkereskedelmi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött szabadkereskedelmi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló 1999. június 21-i megállapodásra, és különösen annak a személyek szabad mozgásáról szóló I. mellékletére és a szakmai képesítések elismeréséről szóló III. mellékletére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló 1999. június 21-i megállapodásra, és különösen annak a személyek szabad mozgásáról szóló I. mellékletére és a szakmai képesítések elismeréséről szóló III. mellékletére (2),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló 2004. október 26-i jegyzőkönyvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló 2004. október 26-i jegyzőkönyvre (3),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló 2008. május 27-i jegyzőkönyvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló 2008. május 27-i jegyzőkönyvre (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament „EGT-Svájc: akadályok a belső piac teljes körű megvalósítása előtt” című 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament „EGT-Svájc: akadályok a belső piac teljes körű megvalósítása előtt” című 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Tanácsnak az EU EFTA-országokkal fenntartott kapcsolatairól szóló 2010. december 14-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az EU EFTA-országokkal fenntartott kapcsolatairól szóló 2010. december 14-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Svájci Szövetségi Tanács nyolc uniós tagállam vonatkozásában a védzáradékra hivatkozó 2012. május 18-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Svájci Szövetségi Tanács nyolc uniós tagállam vonatkozásában a védzáradékra hivatkozó 2012. május 18-i határozatára,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyeknek adott tartózkodási engedélyek számára vonatkozó svájci kvótákról szóló, 2012. május 14-i és 2012. május 16-i, szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000113/2012 – B7-0115/2012 és O-000115/2012 – B7-0116/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyeknek adott tartózkodási engedélyek számára vonatkozó svájci kvótákról szóló, 2012. május 14-i és 2012. május 16-i, szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000113/2012 – B7-0115/2012 és O-000115/2012 – B7-0116/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, valamint 110.cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, valamint 110.cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Svájci Szövetségi Tanács úgy határozott, hogy a lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyek vonatkozásában 2012. május 1-i hatállyal mennyiségi korlátozást vezet be a B. kategóriájú, legfeljebb öt évre szóló tartózkodási engedélyekre; |
| --- | --- |

A.

mivel a Svájci Szövetségi Tanács úgy határozott, hogy a lengyel, litván, lett, észt, szlovén, szlovák, cseh és magyar állampolgárságú személyek vonatkozásában 2012. május 1-i hatállyal mennyiségi korlátozást vezet be a B. kategóriájú, legfeljebb öt évre szóló tartózkodási engedélyekre;

| B. | mivel ezzel a határozattal a svájci hatóságok emlékeztettek az 1999-es megállapodás 10. cikkében megfogalmazott védzáradékra, mely lehetővé teszi számukra, hogy ilyen ideiglenes korlátozó intézkedéseket hozzanak, amennyiben egy adott évben a megadott tartózkodási engedélyek száma legalább 10 %-al meghaladja az előző három évben megadottak átlagát; mivel a svájci hatóságok kijelentették, hogy ez a helyzet az Európai Unió (EU) nyolc tagállamának állampolgárai tekintetében bekövetkezett; |
| --- | --- |

B.

mivel ezzel a határozattal a svájci hatóságok emlékeztettek az 1999-es megállapodás 10. cikkében megfogalmazott védzáradékra, mely lehetővé teszi számukra, hogy ilyen ideiglenes korlátozó intézkedéseket hozzanak, amennyiben egy adott évben a megadott tartózkodási engedélyek száma legalább 10 %-al meghaladja az előző három évben megadottak átlagát; mivel a svájci hatóságok kijelentették, hogy ez a helyzet az Európai Unió (EU) nyolc tagállamának állampolgárai tekintetében bekövetkezett;

| C. | mivel a svájci hatóságok által említett védzáradék az 1999-es megállapodás 10. cikkében meghatározott formájában nem ír elő semmiféle nemzeti alapon történő megkülönböztetést a tartózkodási engedélyek felső határa vagy a számukra vonatkozó kvóták meghatározása esetére és csak a következő utalást teszi: „az Európai Közösség munkavállalói és önálló vállalkozói”; |
| --- | --- |

C.

mivel a svájci hatóságok által említett védzáradék az 1999-es megállapodás 10. cikkében meghatározott formájában nem ír elő semmiféle nemzeti alapon történő megkülönböztetést a tartózkodási engedélyek felső határa vagy a számukra vonatkozó kvóták meghatározása esetére és csak a következő utalást teszi: „az Európai Közösség munkavállalói és önálló vállalkozói”;

| D. | mivel az EU-hoz 2004-ben csatlakozott nyolc tagállam állampolgárai tekintetében Svájc 2011. április 30-án a 2004-es jegyzőkönyvben biztosítottak szerint mennyiségi korlátozásokat alkalmazott; mivel az átmeneti időszak végén az 1999-es megállapodás 10. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU-hoz 2004-ben csatlakozott nyolc tagállam állampolgárai tekintetében Svájc 2011. április 30-án a 2004-es jegyzőkönyvben biztosítottak szerint mennyiségi korlátozásokat alkalmazott; mivel az átmeneti időszak végén az 1999-es megállapodás 10. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó;

| E. | mivel erre a helyzetre tágabb összefüggésben kell tekinteni, hiszen a svájci hatóságok hoztak néhány olyan intézkedést, amelyek veszélyeztetik a kétoldalú megállapodások végrehajtásával már elért eredményeket, és amelyekkel kapcsolatban a Parlament 2010 szeptemberében már kifejezte aggodalmát; |
| --- | --- |

E.

mivel erre a helyzetre tágabb összefüggésben kell tekinteni, hiszen a svájci hatóságok hoztak néhány olyan intézkedést, amelyek veszélyeztetik a kétoldalú megállapodások végrehajtásával már elért eredményeket, és amelyekkel kapcsolatban a Parlament 2010 szeptemberében már kifejezte aggodalmát;

| F. | mivel Svájc elfogadott néhány úgynevezett kísérő intézkedést a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz, amelyek akadályozhatják, hogy az uniós vállalkozások – elsősorban a kis- és középvállalkozások (kkv) – Svájcban szolgáltatást nyújtsanak, és mivel az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint e támogató intézkedések egy része csak akkor elfogadható, ha arányos módon védenek olyan általános érdeket, amely a szolgáltatást nyújtók származási országában még nem áll védelem alatt; |
| --- | --- |

F.

mivel Svájc elfogadott néhány úgynevezett kísérő intézkedést a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz, amelyek akadályozhatják, hogy az uniós vállalkozások – elsősorban a kis- és középvállalkozások (kkv) – Svájcban szolgáltatást nyújtsanak, és mivel az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint e támogató intézkedések egy része csak akkor elfogadható, ha arányos módon védenek olyan általános érdeket, amely a szolgáltatást nyújtók származási országában még nem áll védelem alatt;

| G. | mivel néhány ilyen kísérő intézkedés nem arányos az elérni kívánt célokkal, ilyen például az előzetes bejelentési kötelezettség nyolc napos várakozási idővel, a háromoldalú bizottságok végrehajtási költségeihez való hozzájárulás követelménye, valamint a határokon átnyúló szolgáltatást nyújtó külföldi vállalkozások abbéli kötelezettsége, hogy pénzügyi feddhetetlenségükről biztosítékot helyezzenek el; mivel ezek az intézkedések különösen megterhelik a Svájcban szolgáltatást nyújtani kívánó kis- és középvállalkozásokat; |
| --- | --- |

G.

mivel néhány ilyen kísérő intézkedés nem arányos az elérni kívánt célokkal, ilyen például az előzetes bejelentési kötelezettség nyolc napos várakozási idővel, a háromoldalú bizottságok végrehajtási költségeihez való hozzájárulás követelménye, valamint a határokon átnyúló szolgáltatást nyújtó külföldi vállalkozások abbéli kötelezettsége, hogy pénzügyi feddhetetlenségükről biztosítékot helyezzenek el; mivel ezek az intézkedések különösen megterhelik a Svájcban szolgáltatást nyújtani kívánó kis- és középvállalkozásokat;

| H. | mivel a svájci hatóságok a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás megsértése mellett úgy határoztak, hogy a svájci repülőtereken megtiltják a német és osztrák taxik számára az utasok felvételét; |
| --- | --- |

H.

mivel a svájci hatóságok a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás megsértése mellett úgy határoztak, hogy a svájci repülőtereken megtiltják a német és osztrák taxik számára az utasok felvételét;

| I. | mivel ezekről a kérdésekről a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásban létrehozott vegyes bizottságban már többször tárgyaltak Svájccal; mivel a vegyes bizottság nem talált ezekre megoldást; |
| --- | --- |

I.

mivel ezekről a kérdésekről a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásban létrehozott vegyes bizottságban már többször tárgyaltak Svájccal; mivel a vegyes bizottság nem talált ezekre megoldást;

| J. | mivel csak korlátozott mértékben engedélyezett a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás módosítása annak érdekében, hogy hozzáigazítsák a személyek szabad mozgása területén hozott uniós jogszabályok fejlődéséhez; mivel a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásnak nincs az EU-ban és az EGT-ben használatoshoz hasonló hatékony felügyeleti és igazságügyi ellenőrzési mechanizmusa; |
| --- | --- |

J.

mivel csak korlátozott mértékben engedélyezett a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás módosítása annak érdekében, hogy hozzáigazítsák a személyek szabad mozgása területén hozott uniós jogszabályok fejlődéséhez; mivel a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásnak nincs az EU-ban és az EGT-ben használatoshoz hasonló hatékony felügyeleti és igazságügyi ellenőrzési mechanizmusa;

Az uniós állampolgároknak adott tartózkodási engedélyek számára vonatkozó svájci kvóták

| 1. | mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a svájci hatóságok az EU-hoz 2004-ben csatlakozott nyolc tagállam állampolgárainak adott hosszú távú tartózkodási engedélyek mennyiségi korlátozásának visszaállítása mellett határoztak, korlátozva ezáltal a személyek szabad mozgását, melyet az EU-val 1999-ben kötött megállapodás előír; |
| --- | --- |

1.

mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a svájci hatóságok az EU-hoz 2004-ben csatlakozott nyolc tagállam állampolgárainak adott hosszú távú tartózkodási engedélyek mennyiségi korlátozásának visszaállítása mellett határoztak, korlátozva ezáltal a személyek szabad mozgását, melyet az EU-val 1999-ben kötött megállapodás előír;

| 2. | úgy véli, hogy ez a határozat megkülönböztető és jogsértő, mivel ilyen nemzeti alapon történő megkülönböztetésnek a Svájc és az EU közötti szerződésekben nincsen jogalapja; sürgeti a svájci hatóságokat, hogy vizsgálják felül a határozatukat és tartózkodjanak a védzáradék alkalmazásától; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy ez a határozat megkülönböztető és jogsértő, mivel ilyen nemzeti alapon történő megkülönböztetésnek a Svájc és az EU közötti szerződésekben nincsen jogalapja; sürgeti a svájci hatóságokat, hogy vizsgálják felül a határozatukat és tartózkodjanak a védzáradék alkalmazásától;

| 3. | megjegyzi, hogy a 2004-es jegyzőkönyvvel kiegészített 1999-es megállapodás 10. cikke (4) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazási feltételei nem valósultak meg; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a 2004-es jegyzőkönyvvel kiegészített 1999-es megállapodás 10. cikke (4) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazási feltételei nem valósultak meg;

| 4. | üdvözli a az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének az időszerű és kritikai nyilatkozatát, amelyben sürgeti szolgálatait, hogy tegyenek meg minden olyan lépést, mely a svájci hatóságok határozata hatályon kívül helyezésének kérelmezéséhez szükséges; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének az időszerű és kritikai nyilatkozatát, amelyben sürgeti szolgálatait, hogy tegyenek meg minden olyan lépést, mely a svájci hatóságok határozata hatályon kívül helyezésének kérelmezéséhez szükséges;

| 5. | megjegyzi, hogy Svájc a 2008-as II. jegyzőkönyvben a szabad mozgással kapcsolatos jogokat kiterjesztette Bulgáriára és Romániára is; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a megállapodás előirányozza a legfeljebb hét évig tartó átmeneti időszakot; sajnálja, hogy 2011 májusában a svájci kormány úgy határozott, hogy az átmeneti időszakot a bolgár és a román személyek tekintetében 2014. május 31-ig meghosszabbítja; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy Svájc a 2008-as II. jegyzőkönyvben a szabad mozgással kapcsolatos jogokat kiterjesztette Bulgáriára és Romániára is; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a megállapodás előirányozza a legfeljebb hét évig tartó átmeneti időszakot; sajnálja, hogy 2011 májusában a svájci kormány úgy határozott, hogy az átmeneti időszakot a bolgár és a román személyek tekintetében 2014. május 31-ig meghosszabbítja;

| 6. | úgy véli, hogy a jelenlegi keretben korlátozó intézkedések bevezetése helyett a két félnek törekednie kell arra, hogy kialakítsanak egy megfelelőbb, hatékonyabb és rugalmasabb együttműködési rendszert, hogy még jobban megkönnyítsék a személyek szabad mozgását; felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb vesse fel ezt a kérdést a svájci hatóságoknak és az ügyet vegye fel a megállapodás által létrehozott vegyes bizottság következő ülésének napirendjére; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a jelenlegi keretben korlátozó intézkedések bevezetése helyett a két félnek törekednie kell arra, hogy kialakítsanak egy megfelelőbb, hatékonyabb és rugalmasabb együttműködési rendszert, hogy még jobban megkönnyítsék a személyek szabad mozgását; felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb vesse fel ezt a kérdést a svájci hatóságoknak és az ügyet vegye fel a megállapodás által létrehozott vegyes bizottság következő ülésének napirendjére;

Az egységes piac teljes körű végrehajtásának akadályai

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy jelezze, milyen fellépésekre került sor a 2010. szeptember 7-i parlamenti állásfoglalás elfogadása óta annak érdekében, hogy megoldják a kísérő intézkedésekkel kapcsolatos problémákat, amelyek megnehezítik az uniós kis- és középvállalkozások számára, hogy Svájcban nyújtsanak szolgáltatást, valamint hogy győzze meg a svájci hatóságokat arról, hogy helyezzék hatályon kívül azokat a rendeleteket, melyek a határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtó külföldi vállalkozásoktól megkövetelik a pénzügyi feddhetetlenségre vonatkozó biztosíték elhelyezését; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy jelezze, milyen fellépésekre került sor a 2010. szeptember 7-i parlamenti állásfoglalás elfogadása óta annak érdekében, hogy megoldják a kísérő intézkedésekkel kapcsolatos problémákat, amelyek megnehezítik az uniós kis- és középvállalkozások számára, hogy Svájcban nyújtsanak szolgáltatást, valamint hogy győzze meg a svájci hatóságokat arról, hogy helyezzék hatályon kívül azokat a rendeleteket, melyek a határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtó külföldi vállalkozásoktól megkövetelik a pénzügyi feddhetetlenségre vonatkozó biztosíték elhelyezését;

| 8. | aggodalmát fejezi ki a Svájci Szövetségi Tanács arra irányuló határozatával kapcsolatban, hogy megvizsgálja a további kísérő intézkedések lehetőségét; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki a Svájci Szövetségi Tanács arra irányuló határozatával kapcsolatban, hogy megvizsgálja a további kísérő intézkedések lehetőségét;

| 9. | ismételten kifejezi aggodalmát a svájci repülőtereken tapasztalható helyzet miatt, ahol a svájci hatóságok határozata nyomán a német és osztrák taxik nem vehetnek fel utasokat, és sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg e határozat összeegyeztethetőségét a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodással; |
| --- | --- |

9.

ismételten kifejezi aggodalmát a svájci repülőtereken tapasztalható helyzet miatt, ahol a svájci hatóságok határozata nyomán a német és osztrák taxik nem vehetnek fel utasokat, és sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg e határozat összeegyeztethetőségét a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodással;

| 10. | sajnálja, hogy a megállapodás nem veszi figyelembe az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelvet; felszólít arra, hogy a megállapodást a belső piachoz kapcsolódó területeken dinamikusabban igazítsák az uniós vívmányok fejlődéséhez; |
| --- | --- |

10.

sajnálja, hogy a megállapodás nem veszi figyelembe az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelvet; felszólít arra, hogy a megállapodást a belső piachoz kapcsolódó területeken dinamikusabban igazítsák az uniós vívmányok fejlődéséhez;

| 11. | úgy véli, hogy Svájc egységes piacon való részvételének további fejlődése érdekében elengedhetetlen, hogy a szabályok mindkét fél gazdasági szereplői számára átláthatóbb és kiszámíthatóbb környezetet biztosítsanak; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy Svájc egységes piacon való részvételének további fejlődése érdekében elengedhetetlen, hogy a szabályok mindkét fél gazdasági szereplői számára átláthatóbb és kiszámíthatóbb környezetet biztosítsanak;

| 12. | felszólít arra, hogy új előrelépést kell tenni a horizontális megoldások keresése irányában azokkal az ügyekkel kapcsolatban, amelyek összefüggenek azzal, hogy a fejlődő uniós vívmányokkal kapcsolatos megállapodásokat dinamikusan kell igazítani, a megállapodásokat egységesen kell értelmezni, független felügyeleti és bírósági végrehajtási mechanizmusokra és a töredezettségtől mentes vitarendezési mechanizmusra, valamint a döntéshozatali rendszer átláthatóságára és a vegyes bizottságok közötti kommunikációra van szükség; |
| --- | --- |

12.

felszólít arra, hogy új előrelépést kell tenni a horizontális megoldások keresése irányában azokkal az ügyekkel kapcsolatban, amelyek összefüggenek azzal, hogy a fejlődő uniós vívmányokkal kapcsolatos megállapodásokat dinamikusan kell igazítani, a megállapodásokat egységesen kell értelmezni, független felügyeleti és bírósági végrehajtási mechanizmusokra és a töredezettségtől mentes vitarendezési mechanizmusra, valamint a döntéshozatali rendszer átláthatóságára és a vegyes bizottságok közötti kommunikációra van szükség;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a megfelelést ellenőrző, pusztán nemzeti eszközökön túlmutató mechanizmusok fontosak a belső piac megfelelő működése érdekében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a megfelelést ellenőrző, pusztán nemzeti eszközökön túlmutató mechanizmusok fontosak a belső piac megfelelő működése érdekében;

| 14. | kifejezi arra irányuló készségét, hogy a két fél előtt álló kihívások leküzdése érdekében támogassa az EU és Svájc közötti kapcsolatok elmélyítését; |
| --- | --- |

14.

kifejezi arra irányuló készségét, hogy a két fél előtt álló kihívások leküzdése érdekében támogassa az EU és Svájc közötti kapcsolatok elmélyítését;

*

* *

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Svájc kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Svájc kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 300., 1972.12.31., 189. o.

(2)  HL L 114., 2002.4.30., 6. o.

(3)  HL L 89., 2006.3.28., 30. o.

(4)  HL L 124., 2009.5.20., 53. o

(5)  HL C 308 E., 2011.10.20., 18. o.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/88 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/88

---

2012. május 24., csütörtökVenezuela: az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépés

P7_TA(2012)0227

Az Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása Venezuela Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépéséről (2012/2653(RSP))

2013/C 264 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Venezueláról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen a Radio Caracas Televisión csatornáról szóló 2007. május 24-i (1), a politikai eltiltásokról szóló 2008. október 23-i (2), a Manuel Rosales ügyéről szóló 2009. május 7-i (3), a Venezueláról szóló 2010. február 11-i (4) és a Maria Lourdes Afiuni ügyéről szóló 2010. július 8-i (5) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Venezueláról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen a Radio Caracas Televisión csatornáról szóló 2007. május 24-i (1), a politikai eltiltásokról szóló 2008. október 23-i (2), a Manuel Rosales ügyéről szóló 2009. május 7-i (3), a Venezueláról szóló 2010. február 11-i (4) és a Maria Lourdes Afiuni ügyéről szóló 2010. július 8-i (5) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az 1948-as Emberi Jogok és Kötelességek Amerikai Nyilatkozatára, ami hivatalossá tette az emberi jogok védelme amerikaközi rendszerének létrejöttét, és tekintettel az Amerikai Államok Szervezete által 1959-ben létrehozott – és törvényesen 1979-ben felállított – Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságára, melynek Venezuela 1977 óta részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-as Emberi Jogok és Kötelességek Amerikai Nyilatkozatára, ami hivatalossá tette az emberi jogok védelme amerikaközi rendszerének létrejöttét, és tekintettel az Amerikai Államok Szervezete által 1959-ben létrehozott – és törvényesen 1979-ben felállított – Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságára, melynek Venezuela 1977 óta részes fele,

| — | tekintettel az Amerikaközi Emberi Jogi Bíróság 1979-es létrehozására, melynek Venezuela 1981 óta tagja, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikaközi Emberi Jogi Bíróság 1979-es létrehozására, melynek Venezuela 1981 óta tagja,

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló 2010. június 17-i és az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló éves jelentésről (6) és az Európai Unió e témával kapcsolatos politikájáról – többek között az EU emberi jogi stratégiai politikájára gyakorolt következményekről – szóló 2012. április 18-i állásfoglalásaira (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló 2010. június 17-i és az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló éves jelentésről (6) és az Európai Unió e témával kapcsolatos politikájáról – többek között az EU emberi jogi stratégiai politikájára gyakorolt következményekről – szóló 2012. április 18-i állásfoglalásaira (7),

| — | tekintettel a Rupert Colville, az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által Venezuela Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépésével kapcsolatban 2012. május 4-én kifejtett aggodalmakra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Rupert Colville, az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által Venezuela Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépésével kapcsolatban 2012. május 4-én kifejtett aggodalmakra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Amerikai Államok Szervezete (AÁSZ) kialakította saját regionális emberi jogi rendszerét az 1959-ben létrehozott Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságával (IACHR), valamint az 1979-ben felállított Amerikaközi Emberi Jogi Bírósággal, amelynek ítéletei – az ingatag nemzeti igazságügyi rendszerek kiegészítése és kiigazításaként – az 1978-ban hatályba lépett, Emberi Jogok Amerikai Egyezményén (más néven San José Paktumon) alapulnak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Amerikai Államok Szervezete (AÁSZ) kialakította saját regionális emberi jogi rendszerét az 1959-ben létrehozott Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságával (IACHR), valamint az 1979-ben felállított Amerikaközi Emberi Jogi Bírósággal, amelynek ítéletei – az ingatag nemzeti igazságügyi rendszerek kiegészítése és kiigazításaként – az 1978-ban hatályba lépett, Emberi Jogok Amerikai Egyezményén (más néven San José Paktumon) alapulnak;

| B. | mivel az Emberi Jogok és Kötelességek Amerikai Nyilatkozata kijelenti, hogy az Amerikai Államok Szervezetének egyik alapelve „az egyén alapvető jogai”; |
| --- | --- |

B.

mivel az Emberi Jogok és Kötelességek Amerikai Nyilatkozata kijelenti, hogy az Amerikai Államok Szervezetének egyik alapelve „az egyén alapvető jogai”;

| C. | mivel az Amerikai Államok Szervezetének 34 tagjából eddig 28 ratifikálta az Emberi Jogok Amerikai Egyezményét; |
| --- | --- |

C.

mivel az Amerikai Államok Szervezetének 34 tagjából eddig 28 ratifikálta az Emberi Jogok Amerikai Egyezményét;

| D. | mivel Venezuela részes fele az Emberi Jogok Amerikai Egyezményének és jelenleg is tagja az IACHR-nek, illetve az egyezmény rendelkezéseinek értelmezéséért és érvényesítéséért felelős Amerikaközi Emberi Jogi Bíróság joghatósága alá tartozik; mivel Venezuela részt vesz az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának mechanizmusaiban; |
| --- | --- |

D.

mivel Venezuela részes fele az Emberi Jogok Amerikai Egyezményének és jelenleg is tagja az IACHR-nek, illetve az egyezmény rendelkezéseinek értelmezéséért és érvényesítéséért felelős Amerikaközi Emberi Jogi Bíróság joghatósága alá tartozik; mivel Venezuela részt vesz az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának mechanizmusaiban;

| E. | mivel 2012. május 2-án Chávez elnök állami bizottság létrehozását jelentette be, amely értékelni fogja az IACHR-ből való kilépés lehetőségét; mivel 2012. május 3-án a venezuelai külügyminiszter a régió más kormányait is megkérte, hogy tegyék ugyanezt; |
| --- | --- |

E.

mivel 2012. május 2-án Chávez elnök állami bizottság létrehozását jelentette be, amely értékelni fogja az IACHR-ből való kilépés lehetőségét; mivel 2012. május 3-án a venezuelai külügyminiszter a régió más kormányait is megkérte, hogy tegyék ugyanezt;

| F. | mivel 1970-től 2011-ig az IACHR négy határozata vonatkozott Venezuelára, és mivel 2004 és 2012 között a Bíróság 12 ügyben járt el; mivel az AÁSZ – az IACHR-en keresztül – számtalanszor figyelmeztette Venezuelát a véleménynyilvánítás szabadságának, a személyes biztonság és büntetlenség, illetve a politikai jogok megsértése miatt; |
| --- | --- |

F.

mivel 1970-től 2011-ig az IACHR négy határozata vonatkozott Venezuelára, és mivel 2004 és 2012 között a Bíróság 12 ügyben járt el; mivel az AÁSZ – az IACHR-en keresztül – számtalanszor figyelmeztette Venezuelát a véleménynyilvánítás szabadságának, a személyes biztonság és büntetlenség, illetve a politikai jogok megsértése miatt;

| G. | mivel az utóbbi években Venezuela számos alkalommal kritizálta az IACHR-t és a Bíróságot, és többször fenyegetett a kilépéssel, azzal érvelve, hogy az IACHR elfogult és kettős mércét alkalmaz; mivel ez az első alkalom, hogy Venezuela komoly lépéseket tett a kilépés felé; mivel Venezuela 2002 óta visszautasítja az IACHR valamennyi arra vonatkozó kérését, hogy látogatást tegyen az országban; |
| --- | --- |

G.

mivel az utóbbi években Venezuela számos alkalommal kritizálta az IACHR-t és a Bíróságot, és többször fenyegetett a kilépéssel, azzal érvelve, hogy az IACHR elfogult és kettős mércét alkalmaz; mivel ez az első alkalom, hogy Venezuela komoly lépéseket tett a kilépés felé; mivel Venezuela 2002 óta visszautasítja az IACHR valamennyi arra vonatkozó kérését, hogy látogatást tegyen az országban;

| H. | mivel az EP állásfoglalásainak tartalmát, nevezetesen az ellenzéki vezetők politikai eltiltásairól és a politikai üldöztetés eseteiről, mint például az RCTV bezárásáról szóló állásfoglalásokat az IACHR számos határozata és ajánlása támogatta; mivel e kedvezőtlen ajánlásokat és azt követően, hogy a venezuelai hatóságok figyelmen kívül hagyták vagy nem hajtották végre ezeket, Chávez elnök elindította az országának a fenti nemzetközi szervezetből való kilépését célzó mechanizmust; |
| --- | --- |

H.

mivel az EP állásfoglalásainak tartalmát, nevezetesen az ellenzéki vezetők politikai eltiltásairól és a politikai üldöztetés eseteiről, mint például az RCTV bezárásáról szóló állásfoglalásokat az IACHR számos határozata és ajánlása támogatta; mivel e kedvezőtlen ajánlásokat és azt követően, hogy a venezuelai hatóságok figyelmen kívül hagyták vagy nem hajtották végre ezeket, Chávez elnök elindította az országának a fenti nemzetközi szervezetből való kilépését célzó mechanizmust;

| I. | mivel a Venezuelai Bolivári Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának elnöke és főügyésze is támogatja Chávez elnöknek Venezuela IACHR-ből való kilépésére vonatkozó javaslatát, ami világosan bizonyítja az állami – és különösen az igazságügyi – hatóságok teljes alárendeltségét az államfő által hozott politikai döntéseknek; |
| --- | --- |

I.

mivel a Venezuelai Bolivári Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának elnöke és főügyésze is támogatja Chávez elnöknek Venezuela IACHR-ből való kilépésére vonatkozó javaslatát, ami világosan bizonyítja az állami – és különösen az igazságügyi – hatóságok teljes alárendeltségét az államfő által hozott politikai döntéseknek;

| J. | mivel a nagy tiszteletben álló, a régióban pozitív hatással bíró Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága döntő szerepet játszik abban, hogy igazságot szolgáltatnak számos olyan személynek, akik emberi jogi jogsértések áldozatai, és kulcsszerepet tölt be a régió számos országában korábban uralkodó diktatórikus rendszerekből a demokráciába való átmenet folyamatában; |
| --- | --- |

J.

mivel a nagy tiszteletben álló, a régióban pozitív hatással bíró Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága döntő szerepet játszik abban, hogy igazságot szolgáltatnak számos olyan személynek, akik emberi jogi jogsértések áldozatai, és kulcsszerepet tölt be a régió számos országában korábban uralkodó diktatórikus rendszerekből a demokráciába való átmenet folyamatában;

| K. | mivel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága, amely hét független, saját nevében eljáró, egyetlen országot sem képviselő tagból álló autonóm testület, az Amerikaközi Emberi Jogi Bíróság elé terjeszt ügyeket, és felkéri az AÁSZ tagjait, hogy súlyos és sürgős esetekben fogadjanak el „óvintézkedéseket” az emberi jogok helyrehozhatatlan sérelmének megakadályozása érdekében, valamint az emberi jogok vélelmezett megsértése miatt benyújtott egyéni petíciókat kap, elemez és vizsgál; |
| --- | --- |

K.

mivel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága, amely hét független, saját nevében eljáró, egyetlen országot sem képviselő tagból álló autonóm testület, az Amerikaközi Emberi Jogi Bíróság elé terjeszt ügyeket, és felkéri az AÁSZ tagjait, hogy súlyos és sürgős esetekben fogadjanak el „óvintézkedéseket” az emberi jogok helyrehozhatatlan sérelmének megakadályozása érdekében, valamint az emberi jogok vélelmezett megsértése miatt benyújtott egyéni petíciókat kap, elemez és vizsgál;

| L. | mivel a regionális emberi jogi szervek nagyon fontos szerepet játszanak az emberi jogi mechanizmusok előmozdításában és védelmében, és megerősítik az egyetemes emberi jogi normákat és szerződéseket, ahogyan azt az ENSZ Közgyűlése és Emberi Jogi Tanácsa, valamint nem kormányzati szervezetek és emberi jogi jogvédők is több ízben megerősítették; |
| --- | --- |

L.

mivel a regionális emberi jogi szervek nagyon fontos szerepet játszanak az emberi jogi mechanizmusok előmozdításában és védelmében, és megerősítik az egyetemes emberi jogi normákat és szerződéseket, ahogyan azt az ENSZ Közgyűlése és Emberi Jogi Tanácsa, valamint nem kormányzati szervezetek és emberi jogi jogvédők is több ízben megerősítették;

| M. | mivel alapszabályának 1. cikke értelmében az Amerikaközi Emberi Jogi Bíróság független igazságügyi intézmény, amelynek célja az Emberi Jogok Amerikai Egyezményének alkalmazása és értelmezése; mivel határozatai az egyezményt aláíró felekre nézve kötelező érvényűek; |
| --- | --- |

M.

mivel alapszabályának 1. cikke értelmében az Amerikaközi Emberi Jogi Bíróság független igazságügyi intézmény, amelynek célja az Emberi Jogok Amerikai Egyezményének alkalmazása és értelmezése; mivel határozatai az egyezményt aláíró felekre nézve kötelező érvényűek;

| 1. | aggodalmát fejezi ki Venezuela azon bejelentése miatt, amely szerint állami bizottságot állít fel az ország Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépésének vizsgálatára, és felszólítja a venezuelai hatóságokat ezen álláspont átgondolására; |
| --- | --- |

1.

aggodalmát fejezi ki Venezuela azon bejelentése miatt, amely szerint állami bizottságot állít fel az ország Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépésének vizsgálatára, és felszólítja a venezuelai hatóságokat ezen álláspont átgondolására;

| 2. | attól tart, hogy az amerikaközi rendszerből való kilépés Venezuela elszigetelődését, és emberi jogi helyzetének további romlását vonja maga után; |
| --- | --- |

2.

attól tart, hogy az amerikaközi rendszerből való kilépés Venezuela elszigetelődését, és emberi jogi helyzetének további romlását vonja maga után;

| 3. | ösztönzi Venezuela kormányát és a régió összes többi államát, hogy ismerjék el és hajtsák végre az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának határozatait és ajánlásait, és működjenek együtt a regionális és nemzetközi emberi jogi mechanizmusokkal, továbbá sürgeti őket, hogy ne hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek gyengítenék az emberi jogok védelmét; |
| --- | --- |

3.

ösztönzi Venezuela kormányát és a régió összes többi államát, hogy ismerjék el és hajtsák végre az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának határozatait és ajánlásait, és működjenek együtt a regionális és nemzetközi emberi jogi mechanizmusokkal, továbbá sürgeti őket, hogy ne hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek gyengítenék az emberi jogok védelmét;

| 4. | üdvözli az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának tevékenységeit, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságával, az őslakosok jogaival, a kínzás megakadályozásával, a szociális jogokkal, a nők jogaival, valamint a régió közvéleménye emberi jogokkal kapcsolatos ismereteinek előmozdításával kapcsolatos ügyekre, és munkájának folytatására ösztönzi a bizottságot az emberi jogok teljes mértékű tiszteletben tartásának elérése érdekében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának tevékenységeit, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságával, az őslakosok jogaival, a kínzás megakadályozásával, a szociális jogokkal, a nők jogaival, valamint a régió közvéleménye emberi jogokkal kapcsolatos ismereteinek előmozdításával kapcsolatos ügyekre, és munkájának folytatására ösztönzi a bizottságot az emberi jogok teljes mértékű tiszteletben tartásának elérése érdekében;

| 5. | támogatja a regionális emberi jogi szerveket, amelyek részét képezik az emberi jogok nemzetközi rendszerének, és felszólítja az uniós intézményeket, hogy erőteljesebben támogassák az Amerikaközi Emberi Jogi Bíróságot, az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságát és az Emberi Jogok Amerikai Egyezményét; |
| --- | --- |

5.

támogatja a regionális emberi jogi szerveket, amelyek részét képezik az emberi jogok nemzetközi rendszerének, és felszólítja az uniós intézményeket, hogy erőteljesebben támogassák az Amerikaközi Emberi Jogi Bíróságot, az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságát és az Emberi Jogok Amerikai Egyezményét;

| 6. | ösztönzi az amerikaközi emberi jogi rendszerhez még nem csatlakozott országokat, hogy mielőbb lépjenek be a rendszerbe, és teljes mértékben vegyenek részt abban, ezáltal erősítve a rendszer intézményi erejét; |
| --- | --- |

6.

ösztönzi az amerikaközi emberi jogi rendszerhez még nem csatlakozott országokat, hogy mielőbb lépjenek be a rendszerbe, és teljes mértékben vegyenek részt abban, ezáltal erősítve a rendszer intézményi erejét;

| 7. | felszólítja a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányát, hogy tartsa tiszteletben az ország által aláírt nemzetközi és regionális egyezményeket és chartákat; emlékeztet rá, hogy Venezuela alkotmánya értelmében minden aláírt nemzetközi egyezmény kötelező érvényű; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányát, hogy tartsa tiszteletben az ország által aláírt nemzetközi és regionális egyezményeket és chartákat; emlékeztet rá, hogy Venezuela alkotmánya értelmében minden aláírt nemzetközi egyezmény kötelező érvényű;

| 8. | sajnálja, hogy a venezuelai törvényhozói és igazságszolgáltatói hatalom támogatja az elnök Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való kilépésre tett kísérletét, ami rámutat arra, hogy az országban nem érvényesül a hatalmi ágak szétválasztásának elve, és a törvényhozás és az igazságszolgáltatás teljes mértékben alá van rendelve az elnök politikai döntéseinek; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy a venezuelai törvényhozói és igazságszolgáltatói hatalom támogatja az elnök Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való kilépésre tett kísérletét, ami rámutat arra, hogy az országban nem érvényesül a hatalmi ágak szétválasztásának elve, és a törvényhozás és az igazságszolgáltatás teljes mértékben alá van rendelve az elnök politikai döntéseinek;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az EuroLat Parlamenti Közgyűlésnek, valamint a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az EuroLat Parlamenti Közgyűlésnek, valamint a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának.

---

(1)  HL C 102 E., 2008.4.24., 484. o.

(2)  HL C 15 E., 2010.1.21., 85. o.

(3)  HL C 212 E., 2010.8.5., 113. o.

(4)  HL C 341 E., 2010.12.16., 69. o.

(5)  HL C 351 E., 2011.12.2., 130. o.

(6)  HL C 236 E., 2011.8.12., 69. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0126.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/91

---

2012. május 24., csütörtökAzerbajdzsán

P7_TA(2012)0228

Az Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása az azerbajdzsáni emberi jogi helyzetről (2012/2654(RSP))

2013/C 264 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az azerbajdzsáni helyzetről szóló, és különösen az emberi jogokra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az azerbajdzsáni helyzetről szóló, és különösen az emberi jogokra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az EU és Azerbajdzsán közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalások szóló, 2012. április 18-i, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak címzett ajánlást tartalmazó állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Azerbajdzsán közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalások szóló, 2012. április 18-i, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak címzett ajánlást tartalmazó állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Közösség és Azerbajdzsán közötti, 1999-ben hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint a korábbit felváltó új társulási megállapodásról a két fél között jelenleg folyó tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Azerbajdzsán közötti, 1999-ben hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint a korábbit felváltó új társulási megállapodásról a két fél között jelenleg folyó tárgyalásokra,

| — | tekintettel az új európai szomszédságpolitika megvalósításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága által kiadott 2012. május 15-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új európai szomszédságpolitika megvalósításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága által kiadott 2012. május 15-i közös közleményre,

| — | tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság területén az emberi jogok és a szabadságjogok hatékony védelmének fokozásáról szóló, az ország elnöke által 2011. december 27-én jóváhagyott új nemzeti cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság területén az emberi jogok és a szabadságjogok hatékony védelmének fokozásáról szóló, az ország elnöke által 2011. december 27-én jóváhagyott új nemzeti cselekvési programra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Azerbajdzsán tevékenyen részt vesz az európai szomszédságpolitikában és a keleti partnerségben, továbbá elkötelezett a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság – e két kezdeményezés központi elemét képező értékek – tiszteletben tartása mellett, mivel azonban az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervben foglalt kötelezettségvállalások ellenére az általános emberi jogi helyzet Azerbajdzsánban az utóbbi néhány évben folyamatosan súlyosbodott, a nem kormányzati szervezetekre és a független médiára egyre nagyobb nyomás nehezedik, őket megfélemlítik, ami mindenre kiható félelmet kelt az ellenzéki oldalon és az emberi jogi jogvédők, valamint a fiatalokkal és a társadalmi hálózatokkal foglalkozó aktivisták körében, és ami a fiatal újságírókat öncenzúrásra kényszeríti; |
| --- | --- |

A.

mivel Azerbajdzsán tevékenyen részt vesz az európai szomszédságpolitikában és a keleti partnerségben, továbbá elkötelezett a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság – e két kezdeményezés központi elemét képező értékek – tiszteletben tartása mellett, mivel azonban az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervben foglalt kötelezettségvállalások ellenére az általános emberi jogi helyzet Azerbajdzsánban az utóbbi néhány évben folyamatosan súlyosbodott, a nem kormányzati szervezetekre és a független médiára egyre nagyobb nyomás nehezedik, őket megfélemlítik, ami mindenre kiható félelmet kelt az ellenzéki oldalon és az emberi jogi jogvédők, valamint a fiatalokkal és a társadalmi hálózatokkal foglalkozó aktivisták körében, és ami a fiatal újságírókat öncenzúrásra kényszeríti;

| B. | mivel 2012. május 15-én a rendőrség békés tüntetőket oszlatott fel az ország fővárosában, Bakuban, akik azt követelték, hogy a 2012. május 26-án Azerbajdzsánban megrendezendő Eurovíziós Dalfesztivál kezdete előtt bocsássák szabadon a politikai foglyokat; mivel a békés tüntetők erőszakos feloszlatása jól jellemzi az azerbajdzsáni hatóságok magatartását, ami nem felel meg az Azerbajdzsán által az Uniónak, valamint az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) felé tett ígéreteknek; |
| --- | --- |

B.

mivel 2012. május 15-én a rendőrség békés tüntetőket oszlatott fel az ország fővárosában, Bakuban, akik azt követelték, hogy a 2012. május 26-án Azerbajdzsánban megrendezendő Eurovíziós Dalfesztivál kezdete előtt bocsássák szabadon a politikai foglyokat; mivel a békés tüntetők erőszakos feloszlatása jól jellemzi az azerbajdzsáni hatóságok magatartását, ami nem felel meg az Azerbajdzsán által az Uniónak, valamint az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) felé tett ígéreteknek;

| C. | mivel független újságírók, emberi jogi jogvédők és mások, akik véleményüknek próbálnak hangot adni, közérdekű ügyekben tájékozódni kívánnak, vagy kritikával illetik az azerbajdzsáni kormányhatóságokat, támadások, zaklatás, fenyegetés vagy bebörtönzés áldozataivá válnak, amire különösen aggasztó példa Idrak Abbasov és Khadija Ismaylova újságírók esete; |
| --- | --- |

C.

mivel független újságírók, emberi jogi jogvédők és mások, akik véleményüknek próbálnak hangot adni, közérdekű ügyekben tájékozódni kívánnak, vagy kritikával illetik az azerbajdzsáni kormányhatóságokat, támadások, zaklatás, fenyegetés vagy bebörtönzés áldozataivá válnak, amire különösen aggasztó példa Idrak Abbasov és Khadija Ismaylova újságírók esete;

| D. | mivel Elnur Mecidli politikai aktivistát és a Népi Front ellenzéki párt tagját 2012. május 16-án szabadon engedték; |
| --- | --- |

D.

mivel Elnur Mecidli politikai aktivistát és a Népi Front ellenzéki párt tagját 2012. május 16-án szabadon engedték;

| E. | mivel a Bakuban 2012. május 26-án megrendezésre kerülő 2012-es Eurovíziós Dalfesztivál jó lehetőség lenne Azerbajdzsán számára ahhoz, hogy bebizonyítsa elkötelezettségét a demokrácia és az emberi jogok iránt; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bakuban 2012. május 26-án megrendezésre kerülő 2012-es Eurovíziós Dalfesztivál jó lehetőség lenne Azerbajdzsán számára ahhoz, hogy bebizonyítsa elkötelezettségét a demokrácia és az emberi jogok iránt;

| F. | mivel az új ingatlanfejlesztési projektek keretében több száz ingatlant sajátítottak ki átláthatatlan és önkényes módon, és mivel több ezer bakui ingatlantulajdonosnak kellett emiatt elhagynia – a többek között az Eurovíziós Dalfesztiválnak, és a jövőben majd egyéb rendezvényeknek otthont adó Nemzeti Zászló tér és a bakui Kristálypalota közelében elhelyezkedő – otthonát; |
| --- | --- |

F.

mivel az új ingatlanfejlesztési projektek keretében több száz ingatlant sajátítottak ki átláthatatlan és önkényes módon, és mivel több ezer bakui ingatlantulajdonosnak kellett emiatt elhagynia – a többek között az Eurovíziós Dalfesztiválnak, és a jövőben majd egyéb rendezvényeknek otthont adó Nemzeti Zászló tér és a bakui Kristálypalota közelében elhelyezkedő – otthonát;

| G. | mivel a sajtó és a média szabadságát gyakran lábbal tiporják; mivel a korlátozások nélküli digitális szabadság, ideértve az online kifejezési és gyülekezési szabadságot, a gyakorlatban nem valósul meg; |
| --- | --- |

G.

mivel a sajtó és a média szabadságát gyakran lábbal tiporják; mivel a korlátozások nélküli digitális szabadság, ideértve az online kifejezési és gyülekezési szabadságot, a gyakorlatban nem valósul meg;

| H. | mivel Azerbajdzsán a 2012–2013-as időszakban az ENSZ Biztonsági tanácsának nem állandó tagja, és elkötelezte magát az ENSZ emberi jogi chartájában foglalt értékek fenntartása mellett; |
| --- | --- |

H.

mivel Azerbajdzsán a 2012–2013-as időszakban az ENSZ Biztonsági tanácsának nem állandó tagja, és elkötelezte magát az ENSZ emberi jogi chartájában foglalt értékek fenntartása mellett;

| I. | mivel Azerbajdzsán tagja az Európa Tanácsnak és részes fele az emberi jogok európai egyezményének; |
| --- | --- |

I.

mivel Azerbajdzsán tagja az Európa Tanácsnak és részes fele az emberi jogok európai egyezményének;

| 1. | felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy azonnal vessenek véget a kifejezés és a gyülekezés szabadságának elfojtására irányuló mindenfajta fellépésnek, mivel ezek nem egyeztethetők össze Azerbajdzsánnak a demokrácia, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelme tekintetében vállalt kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

1.

felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy azonnal vessenek véget a kifejezés és a gyülekezés szabadságának elfojtására irányuló mindenfajta fellépésnek, mivel ezek nem egyeztethetők össze Azerbajdzsánnak a demokrácia, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelme tekintetében vállalt kötelezettségeivel;

| 2. | elítéli, hogy a rendőrség, valamint a SOCAR állami olajvállalat biztonsági őrei brutálisan bántalmazták Idrak Abbasov újságírót, a Zerkalo napilap újságíróját, a Riporterek Szabadsága és Biztonsága Intézetének munkatársát, amikor az a bakui Sulutapa település házainak lerombolását filmezte; |
| --- | --- |

2.

elítéli, hogy a rendőrség, valamint a SOCAR állami olajvállalat biztonsági őrei brutálisan bántalmazták Idrak Abbasov újságírót, a Zerkalo napilap újságíróját, a Riporterek Szabadsága és Biztonsága Intézetének munkatársát, amikor az a bakui Sulutapa település házainak lerombolását filmezte;

| 3. | elítéli a Khadija Ismaylova oknyomozó riporter elleni zsarolási és megfélemlítési kampányt, amire azért került sor, mert megpróbált fényt deríteni Aliyev elnök családjának állítólagos üzleti érdekeltségeire; |
| --- | --- |

3.

elítéli a Khadija Ismaylova oknyomozó riporter elleni zsarolási és megfélemlítési kampányt, amire azért került sor, mert megpróbált fényt deríteni Aliyev elnök családjának állítólagos üzleti érdekeltségeire;

| 4. | említést tesz az azerbajdzsáni hatóságok által jelenleg folytatott, az újságírókat ért támadásokra vonatkozó nyomozásról; felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat annak biztosítására, hogy ezen incidensekkel kapcsolatban végezzenek alapos nyomozásokat, és hogy a támadások elkövetőit állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

4.

említést tesz az azerbajdzsáni hatóságok által jelenleg folytatott, az újságírókat ért támadásokra vonatkozó nyomozásról; felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat annak biztosítására, hogy ezen incidensekkel kapcsolatban végezzenek alapos nyomozásokat, és hogy a támadások elkövetőit állítsák bíróság elé;

| 5. | felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy ne akadályozzák a békés tüntetéseket, és tiltsák meg a rendőrségnek, hogy beleavatkozzon a demonstrációkról tudósító újságírók munkájába; |
| --- | --- |

5.

felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy ne akadályozzák a békés tüntetéseket, és tiltsák meg a rendőrségnek, hogy beleavatkozzon a demonstrációkról tudósító újságírók munkájába;

| 6. | elítéli az újságírók zaklatását, megfélemlítését, valamint az ellenük és más, véleményüket békés úton kifejezni próbáló személyek ellen alkalmazott erőszakot; felhívja a hatóságokat, hogy azonnal bocsássák szabadon a börtönökből vagy az előzetes letartóztatásból a politikai okokból fogva tartott személyeket, köztük a következő hat újságírót: Anar Bayramli, Ramil Dadashov, Vugar Gonagov, Zaur Guliyev, Aydin Janiyev, Avaz Zeynalli, Bakhtiar Hajiev szociális médiával foglalkozó aktivista, Vidadi Isganderov ügyvéd, nem kormányzati szervezeti vezető; Taleh Khasmammadov emberi jogi aktivista és ügyvéd, valamint a 2011 áprilisi békés tüntetéssel kapcsolatban politikai vádakkal letartóztatott aktivisták; |
| --- | --- |

6.

elítéli az újságírók zaklatását, megfélemlítését, valamint az ellenük és más, véleményüket békés úton kifejezni próbáló személyek ellen alkalmazott erőszakot; felhívja a hatóságokat, hogy azonnal bocsássák szabadon a börtönökből vagy az előzetes letartóztatásból a politikai okokból fogva tartott személyeket, köztük a következő hat újságírót: Anar Bayramli, Ramil Dadashov, Vugar Gonagov, Zaur Guliyev, Aydin Janiyev, Avaz Zeynalli, Bakhtiar Hajiev szociális médiával foglalkozó aktivista, Vidadi Isganderov ügyvéd, nem kormányzati szervezeti vezető; Taleh Khasmammadov emberi jogi aktivista és ügyvéd, valamint a 2011 áprilisi békés tüntetéssel kapcsolatban politikai vádakkal letartóztatott aktivisták;

| 7. | emlékeztet azon álláspontjára, hogy az EU és Azerbajdzsán közötti, jelenleg is tárgyalt társulási megállapodásnak magában kell foglalnia az emberi jogok védelmére és előmozdítására vonatkozó záradékokat és referenciaértékeket - különös tekintettel a média szabadságára és a kifejezés, a gyülekezés és az egyesülés szabadságára vonatkozó jogra - amelyek megfelelnek az Azerbajdzsán alkotmányában foglalt elveknek és jogoknak és az Azerbajdzsán által az Európa Tanácson és az EBESZ-en belül tett kötelezettségvállalásoknak; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet azon álláspontjára, hogy az EU és Azerbajdzsán közötti, jelenleg is tárgyalt társulási megállapodásnak magában kell foglalnia az emberi jogok védelmére és előmozdítására vonatkozó záradékokat és referenciaértékeket - különös tekintettel a média szabadságára és a kifejezés, a gyülekezés és az egyesülés szabadságára vonatkozó jogra - amelyek megfelelnek az Azerbajdzsán alkotmányában foglalt elveknek és jogoknak és az Azerbajdzsán által az Európa Tanácson és az EBESZ-en belül tett kötelezettségvállalásoknak;

| 8. | rokonszenvez a Bakuban megrendezésre kerülő Eurovíziós Dalfesztivál alkalmából elindított „Sing for Democracy” („Énekelj a demokráciáért”) kampány támogatóival és reméli, hogy akciójuk hozzájárul az elengedhetetlen demokratikus reformok megvalósításához és ahhoz, hogy jelentős előrelépéseket érjenek el az ország emberi jogi helyzete tekintetében; |
| --- | --- |

8.

rokonszenvez a Bakuban megrendezésre kerülő Eurovíziós Dalfesztivál alkalmából elindított „Sing for Democracy” („Énekelj a demokráciáért”) kampány támogatóival és reméli, hogy akciójuk hozzájárul az elengedhetetlen demokratikus reformok megvalósításához és ahhoz, hogy jelentős előrelépéseket érjenek el az ország emberi jogi helyzete tekintetében;

| 9. | aggodalmát fejezi ki a bakui nagy rekonstrukciós tervek kapcsán végrehajtott kilakoltatások és épületlebontások miatt, amelyek részben a küszöbönálló Eurovíziós Dalfesztiválhoz kapcsolódnak; felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, biztosítsák, hogy Bakuban az új építkezések összhangban legyenek a megfelelő jogszabályokkal és hogy az emberek áttelepítését átlátható jogi folyamatok során hajtsák végre, méltányos kártérítés mellett; |
| --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi ki a bakui nagy rekonstrukciós tervek kapcsán végrehajtott kilakoltatások és épületlebontások miatt, amelyek részben a küszöbönálló Eurovíziós Dalfesztiválhoz kapcsolódnak; felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, biztosítsák, hogy Bakuban az új építkezések összhangban legyenek a megfelelő jogszabályokkal és hogy az emberek áttelepítését átlátható jogi folyamatok során hajtsák végre, méltányos kártérítés mellett;

| 10. | üdvözli Elnur Mecidlinek, a Népi Front ellenzéki párt tagjának szabadon bocsátását; felhívja az azerbajdzsáni kormányt, hogy biztosítson vízumot a PACE politikai foglyokért felelős különleges előadója számára annak érdekében, hogy a megbízatásával összhangban az országba látogathasson; |
| --- | --- |

10.

üdvözli Elnur Mecidlinek, a Népi Front ellenzéki párt tagjának szabadon bocsátását; felhívja az azerbajdzsáni kormányt, hogy biztosítson vízumot a PACE politikai foglyokért felelős különleges előadója számára annak érdekében, hogy a megbízatásával összhangban az országba látogathasson;

| 11. | felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy biztosítsa a digitális szabadságjogokat, beleértve az információk és a kommunikáció korlátozásoktól mentes elérhetőségét, amelyek egyetemes jogok, és nélkülözhetetlenek az olyan emberi jogok, mint a szabad véleménynyilvánítás és az információkhoz való hozzáférés gyakorlásához, illetve a közélet átláthatóságának és elszámoltathatóságának biztosításához; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy biztosítsa a digitális szabadságjogokat, beleértve az információk és a kommunikáció korlátozásoktól mentes elérhetőségét, amelyek egyetemes jogok, és nélkülözhetetlenek az olyan emberi jogok, mint a szabad véleménynyilvánítás és az információkhoz való hozzáférés gyakorlásához, illetve a közélet átláthatóságának és elszámoltathatóságának biztosításához;

| 12. | felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy fogadjanak el a becsületsértésről szóló olyan jogszabálytervezetet, amely eltörli a becsületsértésre és rágalmazásra vonatkozó büntetőjogi felelősséget; üdvözli az azerbajdzsáni társadalmon belül e jogszabály elfogadásával kapcsolatos vitát, az EBESZ-szel e téren megvalósuló együttműködést és az azerbajdzsáni hatóságok azon szándékát, hogy az év végéig elfogadják a jogszabálytervezetet; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy fogadjanak el a becsületsértésről szóló olyan jogszabálytervezetet, amely eltörli a becsületsértésre és rágalmazásra vonatkozó büntetőjogi felelősséget; üdvözli az azerbajdzsáni társadalmon belül e jogszabály elfogadásával kapcsolatos vitát, az EBESZ-szel e téren megvalósuló együttműködést és az azerbajdzsáni hatóságok azon szándékát, hogy az év végéig elfogadják a jogszabálytervezetet;

| 13. | felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy a választójogról, a gyülekezés szabadságáról, az egyesülés szabadságáról és a média szabadságáról szóló jogszabályokat igazítsák hozzá a nemzetközi normákhoz, és biztosítsák azok maradéktalan végrehajtását; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy a választójogról, a gyülekezés szabadságáról, az egyesülés szabadságáról és a média szabadságáról szóló jogszabályokat igazítsák hozzá a nemzetközi normákhoz, és biztosítsák azok maradéktalan végrehajtását;

| 14. | sürgeti az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az igazságszolgáltatási rendszer minden téren történő megreformálása érdekében: a büntetőeljárások, a tárgyalások, az ítélethozatal, a fogva tartás és a fellebbezés területén; |
| --- | --- |

14.

sürgeti az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az igazságszolgáltatási rendszer minden téren történő megreformálása érdekében: a büntetőeljárások, a tárgyalások, az ítélethozatal, a fogva tartás és a fellebbezés területén;

| 15. | felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy hajtsák végre az Emberi Jogok Európai Bírósága Azerbajdzsánra vonatkozó ítéleteit; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy hajtsák végre az Emberi Jogok Európai Bírósága Azerbajdzsánra vonatkozó ítéleteit;

| 16. | kéri az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Eurovíziós Dalfesztivált követően szorosan kövessék nyomon az emberi jogokkal és alapvető szabadságjogokkal kapcsolatos helyzetet Azerbajdzsánban; kéri a Tanácsot, hogy fontolja meg célzott szankciók bevezetését azokkal szemben, akik az emberi jogok megsértéséért felelősek, amennyiben e jogsértések nem szűnnek meg; |
| --- | --- |

16.

kéri az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Eurovíziós Dalfesztivált követően szorosan kövessék nyomon az emberi jogokkal és alapvető szabadságjogokkal kapcsolatos helyzetet Azerbajdzsánban; kéri a Tanácsot, hogy fontolja meg célzott szankciók bevezetését azokkal szemben, akik az emberi jogok megsértéséért felelősek, amennyiben e jogsértések nem szűnnek meg;

| 17. | határozottan elítéli a radikális iszlamista csoportok és egyének által hangoztatott fenyegetéseket, amelyek a küszöbönálló Eurovíziós Dalfesztivál résztvevői ellen irányulnak, különösen pedig azok ellen, akik az LMBT közösséghez tartoznak; határozottan támogatja Azerbajdzsán szekuláris jellegét és a külpolitikai irányultság szabad megválasztását; |
| --- | --- |

17.

határozottan elítéli a radikális iszlamista csoportok és egyének által hangoztatott fenyegetéseket, amelyek a küszöbönálló Eurovíziós Dalfesztivál résztvevői ellen irányulnak, különösen pedig azok ellen, akik az LMBT közösséghez tartoznak; határozottan támogatja Azerbajdzsán szekuláris jellegét és a külpolitikai irányultság szabad megválasztását;

| 18. | határozottan elítéli a terrorizmus minden formáját és mindenfajta megjelenését, továbbá nagyra értékeli Azerbajdzsán terrorizmus és szélsőséges nézetek elleni harchoz való hozzájárulását mind regionális mind nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

18.

határozottan elítéli a terrorizmus minden formáját és mindenfajta megjelenését, továbbá nagyra értékeli Azerbajdzsán terrorizmus és szélsőséges nézetek elleni harchoz való hozzájárulását mind regionális mind nemzetközi szinten;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, Azerbajdzsáni Köztársaság és az uniós tagállamok kormányának és parlamentjének és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, Azerbajdzsáni Köztársaság és az uniós tagállamok kormányának és parlamentjének és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0127.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/94 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/94

---

2012. május 24., csütörtökAz észak-koreai menekültek helyzete

P7_TA(2012)0229

Az Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása az észak-koreai menekültek helyzetéről (2012/2655(RSP))

2013/C 264 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Észak-Koreával (Koreai Népi Demokratikus Köztársaság – KNDK) kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2010. július 8-án elfogadott állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-Koreával (Koreai Népi Demokratikus Köztársaság – KNDK) kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2010. július 8-án elfogadott állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel a 2012. február 14-i EU-Kína csúcstalálkozóra és a 2010. június 29-én Madridban tartott 29. EU–Kína emberi jogi párbeszédre, ahol az észak-koreai menekültek ügyét tárgyalták, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. február 14-i EU-Kína csúcstalálkozóra és a 2010. június 29-én Madridban tartott 29. EU–Kína emberi jogi párbeszédre, ahol az észak-koreai menekültek ügyét tárgyalták,

| — | tekintettel a KNDK-ról szóló jelentésre, amelyet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoportjának 6. ülésén (2009. november 30. – december 11.) ismertettek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KNDK-ról szóló jelentésre, amelyet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoportjának 6. ülésén (2009. november 30. – december 11.) ismertettek,

| — | tekintettel az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetével foglalkozó különleges előadó által 2011. február 21-én ismertetett jelentésre, amelyben aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy „a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság nem tett semmiféle kötelezettségvállalást az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásainak és következtetéseinek végrehajtására”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetével foglalkozó különleges előadó által 2011. február 21-én ismertetett jelentésre, amelyben aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy „a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság nem tett semmiféle kötelezettségvállalást az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásainak és következtetéseinek végrehajtására”,

| — | tekintettel a 2012. március 19-én az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által konszenzussal elfogadott A/HRC/19/L.29. sz. határozatra, amelyben igen komoly aggodalmát fejezi ki az emberi jogoknak a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban tapasztalható folyamatos súlyos, széles körű és rendszeres megsértésével kapcsolatban, valamint az ENSZ Közgyűlése által 2012. március 29-én elfogadott A/RES/66/174. sz. határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. március 19-én az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által konszenzussal elfogadott A/HRC/19/L.29. sz. határozatra, amelyben igen komoly aggodalmát fejezi ki az emberi jogoknak a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban tapasztalható folyamatos súlyos, széles körű és rendszeres megsértésével kapcsolatban, valamint az ENSZ Közgyűlése által 2012. március 29-én elfogadott A/RES/66/174. sz. határozatra,

| — | tekintettel az emberi jogok Észak-Koreában tapasztalható megsértéséről szóló, a Dél-Koreai Nemzeti Emberi Jogi Bizottság által 2012 májusában benyújtott jelentésre, amely közel 800 menekülttel – köztük több száz, a börtöntáborokat túlélő disszidenssel – folytatott interjún alapul, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok Észak-Koreában tapasztalható megsértéséről szóló, a Dél-Koreai Nemzeti Emberi Jogi Bizottság által 2012 májusában benyújtott jelentésre, amely közel 800 menekülttel – köztük több száz, a börtöntáborokat túlélő disszidenssel – folytatott interjún alapul,

| — | tekintettel a 2010. évi KNDK közbiztonsági minisztériumi rendeletre, amely a disszidálást a „nemzet elleni árulás” bűncselekményévé teszi, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. évi KNDK közbiztonsági minisztériumi rendeletre, amely a disszidálást a „nemzet elleni árulás” bűncselekményévé teszi,

| — | tekintettel a KNDK hatóságainak 2011. decemberi közleményére, amely bejelenti abbéli szándékukat, hogy „megsemmisítik” az olyan családok akár három felmenő generációját is, amelynek egyik családtagja elmenekült az országból a Kim Dzsong-il halálát követő 100 napos gyászidőszak alatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KNDK hatóságainak 2011. decemberi közleményére, amely bejelenti abbéli szándékukat, hogy „megsemmisítik” az olyan családok akár három felmenő generációját is, amelynek egyik családtagja elmenekült az országból a Kim Dzsong-il halálát követő 100 napos gyászidőszak alatt,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának korábban említett határozata elítéli az emberi jogokkal való súlyos, széles körű és rendszeres visszaéléseket Észak-Koreában, különös tekintettel a politikai foglyok és a KNDK-ba visszatoloncolt állampolgárok megkínzására és munkatáborba kényszerítésére; mivel a KNDK állami hatóságai rendszeresen követnek el bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, valamint polgárokat önkényesen letartóztatnak és erőszakosan eltűntetnek; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának korábban említett határozata elítéli az emberi jogokkal való súlyos, széles körű és rendszeres visszaéléseket Észak-Koreában, különös tekintettel a politikai foglyok és a KNDK-ba visszatoloncolt állampolgárok megkínzására és munkatáborba kényszerítésére; mivel a KNDK állami hatóságai rendszeresen követnek el bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, valamint polgárokat önkényesen letartóztatnak és erőszakosan eltűntetnek;

| B. | mivel a lakosság nagy része éhségtől szenved, és mivel az Élelmezési Világprogram 2009. szeptemberi jelentésében arról számol be, hogy Észak-Koreában a nők és a gyermekek harmada alultáplált, |
| --- | --- |

B.

mivel a lakosság nagy része éhségtől szenved, és mivel az Élelmezési Világprogram 2009. szeptemberi jelentésében arról számol be, hogy Észak-Koreában a nők és a gyermekek harmada alultáplált,

| C. | mivel a KNDK kormányzati politikájának közvetlen eredményeképpen és az ezzel járó veszélyek ellenére a becslések szerint az utóbbi években közel 400 000 észak-koreai hagyta el az országot, akik közül sokan a szomszédos Kínában élnek „illegális bevándorlóként”, |
| --- | --- |

C.

mivel a KNDK kormányzati politikájának közvetlen eredményeképpen és az ezzel járó veszélyek ellenére a becslések szerint az utóbbi években közel 400 000 észak-koreai hagyta el az országot, akik közül sokan a szomszédos Kínában élnek „illegális bevándorlóként”,

| D. | mivel a KNDK-ból érkező menekülteknek nem áll szándékukban Kínában maradni, hanem csak át kell haladniuk az országon, hogy eljuthassanak Dél-Koreába vagy a világ más részére, |
| --- | --- |

D.

mivel a KNDK-ból érkező menekülteknek nem áll szándékukban Kínában maradni, hanem csak át kell haladniuk az országon, hogy eljuthassanak Dél-Koreába vagy a világ más részére,

| E. | mivel a visszafogadásra vonatkozó, Észak-Koreával kötött 1986. évi megállapodás alapján Kína megakadályozza, hogy az észak-koreai állampolgárok hozzáférjenek az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága menekültügyi eljárásaihoz, ezáltal megsértve az ENSZ menekültekről szóló 1951. évi egyezményét és annak 1967. évi jegyzőkönyvét, amelyhez a Kínai Népköztársaság is csatlakozott, mivel nem kormányzati becslések szerint a Kínai Népköztársaság minden évben közel 5 000 észak-koreai menekültet tartóztat le és toloncol vissza a KNDK-ba, |
| --- | --- |

E.

mivel a visszafogadásra vonatkozó, Észak-Koreával kötött 1986. évi megállapodás alapján Kína megakadályozza, hogy az észak-koreai állampolgárok hozzáférjenek az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága menekültügyi eljárásaihoz, ezáltal megsértve az ENSZ menekültekről szóló 1951. évi egyezményét és annak 1967. évi jegyzőkönyvét, amelyhez a Kínai Népköztársaság is csatlakozott, mivel nem kormányzati becslések szerint a Kínai Népköztársaság minden évben közel 5 000 észak-koreai menekültet tartóztat le és toloncol vissza a KNDK-ba,

| F. | mivel a Kínában tartózkodó észak-koreai menekültek nagy része nő, akik embercsempészet, szexuális rabszolgaság és kényszerített házasság áldozataivá válnak, és mivel az ilyen visszaélések során fogant gyermekeket Kínában hontalannak tekintik és magukra hagyják őket, vagy anyjukkal megegyező sorsra kényszerítik őket, |
| --- | --- |

F.

mivel a Kínában tartózkodó észak-koreai menekültek nagy része nő, akik embercsempészet, szexuális rabszolgaság és kényszerített házasság áldozataivá válnak, és mivel az ilyen visszaélések során fogant gyermekeket Kínában hontalannak tekintik és magukra hagyják őket, vagy anyjukkal megegyező sorsra kényszerítik őket,

| G. | mivel 2012. március 29-én Kim Jong-van és az Észak-Koreai Demokrácia és Emberi Jogok Szöuli Hálózatának három másik aktivistáját letartóztatták a kínai Dalian városban (Liaoning tartomány), az ellenük felhozott vád szerint „fenyegetést jelentenek Kína nemzetbiztonságára”, mivel a beszámolók szerint észak-koreai disszidenseket segítettek, |
| --- | --- |

G.

mivel 2012. március 29-én Kim Jong-van és az Észak-Koreai Demokrácia és Emberi Jogok Szöuli Hálózatának három másik aktivistáját letartóztatták a kínai Dalian városban (Liaoning tartomány), az ellenük felhozott vád szerint „fenyegetést jelentenek Kína nemzetbiztonságára”, mivel a beszámolók szerint észak-koreai disszidenseket segítettek,

| H. | mivel szemtanúk beszámolója szerint az Észak-Koreába erőszakkal visszatoloncolt menekülteket rendszeresen kínzásoknak vetik alá, koncentrációs táborokba zárják és akár ki is végzik, a terhes nőket állítólag erőszakkal abortuszra kényszerítik, illetve a kínai apától származó gyermekeket a gyilkosság veszélye fenyegeti, mivel a bűnrészesség állami gyakorlata révén teljes családok (gyermekek és nagyszülők is) kerülnek börtönbe; |
| --- | --- |

H.

mivel szemtanúk beszámolója szerint az Észak-Koreába erőszakkal visszatoloncolt menekülteket rendszeresen kínzásoknak vetik alá, koncentrációs táborokba zárják és akár ki is végzik, a terhes nőket állítólag erőszakkal abortuszra kényszerítik, illetve a kínai apától származó gyermekeket a gyilkosság veszélye fenyegeti, mivel a bűnrészesség állami gyakorlata révén teljes családok (gyermekek és nagyszülők is) kerülnek börtönbe;

| I. | mivel műholdas felvételek és észak-koreai disszidensek beszámolói támasztják alá azokat az állításokat, miszerint a KNDK legalább hat koncentrációs tábort és számos „újranevelő” tábort üzemeltet, amelyekben vélhetőleg közel 200 000 – többségük politikai – fogoly található, |
| --- | --- |

I.

mivel műholdas felvételek és észak-koreai disszidensek beszámolói támasztják alá azokat az állításokat, miszerint a KNDK legalább hat koncentrációs tábort és számos „újranevelő” tábort üzemeltet, amelyekben vélhetőleg közel 200 000 – többségük politikai – fogoly található,

| 1. | ismételten felszólítja a KNDK-t, hogy késedelem nélkül hagyjon fel a súlyos, széles körű és rendszeres emberi jogi visszaélésekkel, amelyeket saját népe ellen követ el és amelyek nyomán az észak-koreai polgárok elhagyják országukat, |
| --- | --- |

1.

ismételten felszólítja a KNDK-t, hogy késedelem nélkül hagyjon fel a súlyos, széles körű és rendszeres emberi jogi visszaélésekkel, amelyeket saját népe ellen követ el és amelyek nyomán az észak-koreai polgárok elhagyják országukat,

| 2. | felszólítja a KNDK hatóságait, hogy kövessék az Emberi Jogi Tanács által végzett egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoport jelentésének ajánlásait, és első lépéséként engedélyezzék, hogy független nemzetközi szakértők vizsgálódhassanak a fogva tartási létesítmények valamennyi típusában, |
| --- | --- |

2.

felszólítja a KNDK hatóságait, hogy kövessék az Emberi Jogi Tanács által végzett egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoport jelentésének ajánlásait, és első lépéséként engedélyezzék, hogy független nemzetközi szakértők vizsgálódhassanak a fogva tartási létesítmények valamennyi típusában,

| 3. | sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szisztematikusabb megközelítést az észak-koreai menekültek európai és nemzetközi védelmének megszervezésére, továbbá felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a azon civil társadalmi szervezetek támogatását, amelyek észak-koreai menekülteket segítenek, |
| --- | --- |

3.

sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szisztematikusabb megközelítést az észak-koreai menekültek európai és nemzetközi védelmének megszervezésére, továbbá felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a azon civil társadalmi szervezetek támogatását, amelyek észak-koreai menekülteket segítenek,

| 4. | igen sajnálatosnak tartja, hogy Kim Jong-van és aktivistatársai esetében a kínai hatóságok a jelentések szerint első ízben alkalmazták a „nemzetbiztonsági fenyegetés” vádját, amely halálbüntetéssel sújtható; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy biztosítsanak teljes körű konzuli hozzáférést a dél-koreai hatóságokhoz és jogi képviseletet a négy letartóztatott aktivistának, továbbá hogy haladéktalanul engedjék őket szabadon; |
| --- | --- |

4.

igen sajnálatosnak tartja, hogy Kim Jong-van és aktivistatársai esetében a kínai hatóságok a jelentések szerint első ízben alkalmazták a „nemzetbiztonsági fenyegetés” vádját, amely halálbüntetéssel sújtható; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy biztosítsanak teljes körű konzuli hozzáférést a dél-koreai hatóságokhoz és jogi képviseletet a négy letartóztatott aktivistának, továbbá hogy haladéktalanul engedjék őket szabadon;

| 5. | sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy tegyen eleget a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeinek, különös tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezményre és az ahhoz csatolt 1967-es jegyzőkönyvre, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni 1984-es egyezményre, továbbá hogy szüntesse be az észak-koreai állampolgárok KNDK-ba történő visszatoloncolását, mivel az ilyen személyek és családjaik visszaéléseknek vannak kitéve, és akár ki is végezhetik őket; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy tegyen eleget a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeinek, különös tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezményre és az ahhoz csatolt 1967-es jegyzőkönyvre, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni 1984-es egyezményre, továbbá hogy szüntesse be az észak-koreai állampolgárok KNDK-ba történő visszatoloncolását, mivel az ilyen személyek és családjaik visszaéléseknek vannak kitéve, és akár ki is végezhetik őket;

| 6. | ezért sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy mondja fel a menekültek visszatoloncolásáról szóló, Észak-Koreával kötött 1986-os megállapodást, és üdvözli azon közelmúltbeli jelentéseket, amelyek szerint Kína változtathat politikáján; emlékeztet rá, hogy az észak-koreai állampolgárok a Koreai Köztársaság teljes jogú állampolgárainak minősülnek, és sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy biztosítson számukra biztos eljutási lehetőséget Dél-Koreába vagy más harmadik országokba; |
| --- | --- |

6.

ezért sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy mondja fel a menekültek visszatoloncolásáról szóló, Észak-Koreával kötött 1986-os megállapodást, és üdvözli azon közelmúltbeli jelentéseket, amelyek szerint Kína változtathat politikáján; emlékeztet rá, hogy az észak-koreai állampolgárok a Koreai Köztársaság teljes jogú állampolgárainak minősülnek, és sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy biztosítson számukra biztos eljutási lehetőséget Dél-Koreába vagy más harmadik országokba;

| 7. | kéri a kínai hatóságokat, hogy az észak-koreai disszidenseket tekintsék utóbb menekültté váló személyeknek, biztosítsanak bejutást az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának, hogy meghatározhassa státuszukat és segítséget nyújthasson nekik a biztonságos újbóli letelepedésben, engedjék szabadon az összes jelenleg fogva tartott disszidenst, szüntessék meg azon személyek büntethetőségét, akik humanitárius alapon próbálnak meg segíteni a menekülteknek, és biztosítson legális „tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást azoknak az észak-koreai nőknek, akik a Kínai Népköztársaság állampolgáraival létesítettek házastársi kapcsolatot; |
| --- | --- |

7.

kéri a kínai hatóságokat, hogy az észak-koreai disszidenseket tekintsék utóbb menekültté váló személyeknek, biztosítsanak bejutást az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának, hogy meghatározhassa státuszukat és segítséget nyújthasson nekik a biztonságos újbóli letelepedésben, engedjék szabadon az összes jelenleg fogva tartott disszidenst, szüntessék meg azon személyek büntethetőségét, akik humanitárius alapon próbálnak meg segíteni a menekülteknek, és biztosítson legális „tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást azoknak az észak-koreai nőknek, akik a Kínai Népköztársaság állampolgáraival létesítettek házastársi kapcsolatot;

| 8. | felhívja ezenkívül Kínát, hogy szüntesse meg az észak-koreai titkos ügynökökkel az észak-koreai menekültek letartóztatás céljából történő felkutatása érdekében folytatott együttműködést; sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy biztosítson humanitárius hozzáférést nem kormányzati szervezetek és közösségi szolgálatot teljesítők számára a Kínában tartózkodó észak-koreai menekültekhez és menedékkérőkhöz, beleértve az élelmiszerek, orvosi ellátás és oktatás biztosítását, valamint jogi és egyéb szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

8.

felhívja ezenkívül Kínát, hogy szüntesse meg az észak-koreai titkos ügynökökkel az észak-koreai menekültek letartóztatás céljából történő felkutatása érdekében folytatott együttműködést; sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy biztosítson humanitárius hozzáférést nem kormányzati szervezetek és közösségi szolgálatot teljesítők számára a Kínában tartózkodó észak-koreai menekültekhez és menedékkérőkhöz, beleértve az élelmiszerek, orvosi ellátás és oktatás biztosítását, valamint jogi és egyéb szolgáltatásokat;

| 9. | felhívja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy foglalkozzanak a KNDK-ban tapasztalható emberi jogi helyzettel és a Kínai Népköztársaságban lévő észak-koreai menekültek kérdésével valamennyi EU–Kína magas szintű megbeszélésen és EU-Kína emberi jogi párbeszéd keretében, |
| --- | --- |

9.

felhívja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy foglalkozzanak a KNDK-ban tapasztalható emberi jogi helyzettel és a Kínai Népköztársaságban lévő észak-koreai menekültek kérdésével valamennyi EU–Kína magas szintű megbeszélésen és EU-Kína emberi jogi párbeszéd keretében,

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamoknak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Koreai Köztársaság, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság és a Kínai Népköztársaság kormányainak, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, az ENSZ emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetével foglalkozó különleges előadójának és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamoknak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Koreai Köztársaság, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság és a Kínai Népköztársaság kormányainak, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, az ENSZ emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetével foglalkozó különleges előadójának és az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  HL C 351 E., 2011.12.2., 132. o.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/96

---

2012. május 24., csütörtökA fejlődő országokban végzett oltások folytatódó és megnövelt támogatása

P7_TA(2012)0230

Az Európai Parlament 2012. május 24-i nyilatkozata a fejlődő országokban végzett oltások folytatódó és megnövelt támogatásáról

2013/C 264 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel az oltásokkal megelőzhető betegségek – többek között a hepatitisz, a kanyaró, a pneumococcus fertőzések, a rotavírus okozta hasmenés, a gyermekbénulás és a sárgaláz – a gyermekkori halálesetek fő okozói a fejlődő világban, |
| --- | --- |

A.

mivel az oltásokkal megelőzhető betegségek – többek között a hepatitisz, a kanyaró, a pneumococcus fertőzések, a rotavírus okozta hasmenés, a gyermekbénulás és a sárgaláz – a gyermekkori halálesetek fő okozói a fejlődő világban,

| B. | mivel a betegségek elterjedtsége akadályozza a fenntartható szociális és gazdasági fejlődést; |
| --- | --- |

B.

mivel a betegségek elterjedtsége akadályozza a fenntartható szociális és gazdasági fejlődést;

| C. | mivel az oltásokkal megelőzhető betegségek tudvalevőleg másképp hatnak a nőkre, mint a férfiakra; |
| --- | --- |

C.

mivel az oltásokkal megelőzhető betegségek tudvalevőleg másképp hatnak a nőkre, mint a férfiakra;

| D. | mivel a teljes népesség felét nők teszik ki és mivel nem valósulhat meg fejlődés és egészség, ha figyelmen kívül hagyjuk az ő hangjukat; |
| --- | --- |

D.

mivel a teljes népesség felét nők teszik ki és mivel nem valósulhat meg fejlődés és egészség, ha figyelmen kívül hagyjuk az ő hangjukat;

| E. | mivel az alapvető egészségügyi ellátás – kórházak, orvosok, nővérek, gyógyászati felszerelések stb. megléte – létfontosságú és nem szabad azt elhanyagolni; |
| --- | --- |

E.

mivel az alapvető egészségügyi ellátás – kórházak, orvosok, nővérek, gyógyászati felszerelések stb. megléte – létfontosságú és nem szabad azt elhanyagolni;

| F. | mivel az Oltóanyag és Immunizációs Világszövetséget (GAVI) a fejlődési és humanitárius célok elérésének igen hatékony eszközeként tartják számon; |
| --- | --- |

F.

mivel az Oltóanyag és Immunizációs Világszövetséget (GAVI) a fejlődési és humanitárius célok elérésének igen hatékony eszközeként tartják számon;

| G. | mivel az elmúlt évtizedben az Oltóanyag és Immunizációs Világszövetség nagy előrehaladást ért el az életmentés és az átoltottsági arány tekintetében a világ legszegényebb országaiban, és ennek eredményeképpen 288 millióval több gyermeket immunizáltak és több mint 5 millió jövőbeni halálesetet akadályoztak; |
| --- | --- |

G.

mivel az elmúlt évtizedben az Oltóanyag és Immunizációs Világszövetség nagy előrehaladást ért el az életmentés és az átoltottsági arány tekintetében a világ legszegényebb országaiban, és ennek eredményeképpen 288 millióval több gyermeket immunizáltak és több mint 5 millió jövőbeni halálesetet akadályoztak;

| H. | mivel e haladás ellenére évente 1,7 millió gyermek hal meg oltással megelőzhető betegségekben; |
| --- | --- |

H.

mivel e haladás ellenére évente 1,7 millió gyermek hal meg oltással megelőzhető betegségekben;

| 1. | gratulál a Bizottságnak, hogy a fejlesztési együttműködési eszközön és az Európai Fejlesztési Alapon keresztül támogatta a GAVI-t 2003 és 2012 között; |
| --- | --- |

1.

gratulál a Bizottságnak, hogy a fejlesztési együttműködési eszközön és az Európai Fejlesztési Alapon keresztül támogatta a GAVI-t 2003 és 2012 között;

| 2. | sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is kötelezze el magát az oltásokkal megelőzhető halálesetek számának jövőbeni külső tevékenységei keretében történő csökkentése mellett; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is kötelezze el magát az oltásokkal megelőzhető halálesetek számának jövőbeni külső tevékenységei keretében történő csökkentése mellett;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Az aláírók listája a 2012. május 24-i jegyzőkönyv 1. mellékletében jelent meg (P7_PV(2012)05-24(ANN1)).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. május 22., kedd

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/98 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/98

---

2012. május 22., keddAz Európai Parlament eljárási szabályzatának módosítása az európai polgári kezdeményezés végrehajtása tekintetében

P7_TA(2012)0213

Az Európai Parlament 2012. május 22-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának az európai polgári kezdeményezés végrehajtása tekintetében történő módosításáról (2011/2302(REG))

2013/C 264 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az eljárási szabályzatának módosítására irányuló javaslatokra (B7-0539/2011 és B7-0732/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzatának módosítására irányuló javaslatokra (B7-0539/2011 és B7-0732/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0148/2012),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

| 3. | felkéri elnökét, hogy tegye meg az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy létrejöjjön az Európai Parlamentben egy egyablakos kapcsolattartó pont, amellyel a polgárok, a képviseleti szervezetek és a civil társadalom kapcsolatba léphet az európai polgári kezdeményezésekre vonatkozó ügyekben; |
| --- | --- |

3.

felkéri elnökét, hogy tegye meg az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy létrejöjjön az Európai Parlamentben egy egyablakos kapcsolattartó pont, amellyel a polgárok, a képviseleti szervezetek és a civil társadalom kapcsolatba léphet az európai polgári kezdeményezésekre vonatkozó ügyekben;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Parlament elnökének címzett levélben erősítse meg elhatározását, hogy az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos bármely közmeghallgatáson képviselteti magát elvben az adott ügyben illetékes biztos révén, vagy ha ő nem tud rendelkezésre állni, akkor lehetőleg a Bizottság egy másik tagja vagy az ügyben illetékes főigazgató révén; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Parlament elnökének címzett levélben erősítse meg elhatározását, hogy az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos bármely közmeghallgatáson képviselteti magát elvben az adott ügyben illetékes biztos révén, vagy ha ő nem tud rendelkezésre állni, akkor lehetőleg a Bizottság egy másik tagja vagy az ügyben illetékes főigazgató révén;

| 5. | felkéri Elnökségét és főtitkárát, hogy tegye meg az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatások lehető legnagyobb láthatóságának biztosításához szükséges megfelelő intézkedéseket, gondoskodva a megfelelő feltételekről, többek között a rendelkezésre álló legjobb információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról; |
| --- | --- |

5.

felkéri Elnökségét és főtitkárát, hogy tegye meg az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatások lehető legnagyobb láthatóságának biztosításához szükséges megfelelő intézkedéseket, gondoskodva a megfelelő feltételekről, többek között a rendelkezésre álló legjobb információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról;

| 6. | véleménye szerint ösztönözni kell az Európai Parlament képviselőinek az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos meghallgatásokon való részvételét; |
| --- | --- |

6.

véleménye szerint ösztönözni kell az Európai Parlament képviselőinek az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos meghallgatásokon való részvételét;

| 7. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 5 és 4 |
| A Parlament eljárási szabályzata


  197a cikk (új) |
| | 197a. cikk


  A polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatások |
| | (1)
     
  Amikor a Bizottság a 211/2011/EU rendelet (1) 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban polgári kezdeményezést tett közzé az e célra szolgáló nyilvántartásban, az Európai Parlament elnöke a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökének javaslatára:










  a) | megbízza a VII. melléklet szerint az ügyben illetékes jogalkotási bizottságot a 211/2011/EU rendelet 11. cikkében említett közmeghallgatás megszervezésével; a petíciók tárgyában illetékes bizottság automatikusan társul a jogalkotási bizottsághoz az 50. cikkben foglaltaknak megfelelően; |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 5 és 4

A Parlament eljárási szabályzata

197a cikk (új)

197a. cikk

A polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatások

(1)
     
  Amikor a Bizottság a 211/2011/EU rendelet (1) 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban polgári kezdeményezést tett közzé az e célra szolgáló nyilvántartásban, az Európai Parlament elnöke a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökének javaslatára:

a)

megbízza a VII. melléklet szerint az ügyben illetékes jogalkotási bizottságot a 211/2011/EU rendelet 11. cikkében említett közmeghallgatás megszervezésével; a petíciók tárgyában illetékes bizottság automatikusan társul a jogalkotási bizottsághoz az 50. cikkben foglaltaknak megfelelően;

| b) | abban az esetben, ha két vagy több, az e célra szolgáló nyilvántartásban a 211/2011/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közzétett polgári kezdeményezés tárgya hasonló, a szervezőkkel folytatott konzultációt követően dönthet úgy, hogy közös közmeghallgatást kell szervezni, amelyen az összes érintett polgári kezdeményezéssel azonos feltételek mellett foglalkoznak. |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha két vagy több, az e célra szolgáló nyilvántartásban a 211/2011/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közzétett polgári kezdeményezés tárgya hasonló, a szervezőkkel folytatott konzultációt követően dönthet úgy, hogy közös közmeghallgatást kell szervezni, amelyen az összes érintett polgári kezdeményezéssel azonos feltételek mellett foglalkoznak.

(2)
     
  Az illetékes bizottság:

| a) | megvizsgálja, hogy a Bizottság a 211/2011/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban megfelelő szinten fogadta-e a szervezőket; |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja, hogy a Bizottság a 211/2011/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban megfelelő szinten fogadta-e a szervezőket;

| b) | szükség esetén a Bizottsági Elnökök Értekezletének támogatásával gondoskodik arról, hogy a Bizottság megfelelően részt vegyen a közmeghallgatás megszervezésében, és hogy a meghallgatáson megfelelő szinten képviselve legyen. |
| --- | --- |

b)

szükség esetén a Bizottsági Elnökök Értekezletének támogatásával gondoskodik arról, hogy a Bizottság megfelelően részt vegyen a közmeghallgatás megszervezésében, és hogy a meghallgatáson megfelelő szinten képviselve legyen.

(3)
     
  Az illetékes bizottság elnöke a kezdeményezésnek a Bizottsághoz a 211/2011/EU rendelet 9. cikkével összhangban történő benyújtásától számított három hónapon belül egy megfelelő időpontban összehívja a közmeghallgatást.

(4)
     
  Az illetékes bizottság a Parlamentben megszervezi a közmeghallgatást, adott esetben az Unió azon más intézményeivel és szerveivel együtt, amelyek azon részt kívánnak venni. Más érdekelt feleket is meghívhat.

Az illetékes bizottság felkér egy a szervezőket képviselő csoportot, amelynek a 211/2011/EU rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett kapcsolattartó személyek közül legalább az egyik tagja, hogy a meghallgatáson ismertesse a kezdeményezést.

(5)
     
  A Parlament elnöke és a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnöke az e cikkben foglalt hatásköreiket átruházhatják az egyik alelnökre, illetve egy másik bizottság elnökére.

(6)
     
  Az Elnökség a Bizottsággal együtt megállapított szabályok szerint szabályokat fogad el a felmerülő költségek megtérítése vonatkozásában.

(7)
     
  Amennyiben az 50. vagy az 51. cikkben foglalt feltételek teljesülnek, e rendelkezések megfelelően alkalmazandók. A 188. cikk is alkalmazandó.

A 23. cikk (9) bekezdése a polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatásokra nem alkalmazandó.

Módosítás 2

A Parlament eljárási szabályzata

203a cikk

Amikor a Parlament tájékoztatást kap arról, hogy a Bizottságot az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (4) bekezdése alapján felkérték egy jogi aktusra irányuló javaslat előterjesztésére, a
  Petíciós Bizottság
  megvizsgálja, hogy mindez jellegénél fogva befolyással van-e tevékenységeire, és adott esetben értesíti erről azokat a személyeket, akik kapcsolódó ügyekben petíciót nyújtottak be.

Amikor a Parlament tájékoztatást kap arról, hogy a Bizottságot az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (4) bekezdése alapján
  és a 211/2011/EU rendelettel összhangban
  felkérték egy jogi aktusra irányuló javaslat előterjesztésére, a
  petíciók tárgyában illetékes bizottság
  megvizsgálja, hogy mindez jellegénél fogva befolyással van-e tevékenységeire, és adott esetben értesíti erről azokat a személyeket, akik kapcsolódó ügyekben petíciót nyújtottak be.

Azokat a javasolt polgári kezdeményezéseket, amelyeket a 211/2011/EU rendelet 4. cikkének megfelelően nyilvántartásba vettek, azonban az előírt valamennyi vonatkozó eljárás és feltétel teljesítésének hiányában nem nyújthatók be a Bizottságnak e rendelet 9. cikkével összhangban, a petíciók tárgyában illetékes bizottság megvizsgálhatja, amennyiben az ügy további vizsgálatát megfelelőnek ítéli. A 201., a 202. és a 203. cikk megfelelően alkalmazandó.

---

(1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 211/2011/EU rendelete a polgári kezdeményezésről (HL L 65., 2011.3.11., 1. o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. május 22., kedd

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/101 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/101

---

2012. május 22., keddA forgalomba hozatalra szánt euróérmék címletei és technikai jellemzői *

P7_TA(2012)0206

Az Európai Parlament 2012. május 22-i jogalkotási állásfoglalása a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló 975/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

2013/C 264 E/19

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0296), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0296),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 128. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0189/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 128. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0189/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0440/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0440/2011),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  1 cikk

  975/98/EK rendelet
  1 g cikk – 2 bekezdés |
| (2)   Az (1) bekezdésnek való megfelelés céljából a kibocsátó tagállam legalább hat hónappal a tervezett kibocsátás időpontja előtt továbbítja az euróérmék új rajzolatának tervét a Bizottsághoz. A Bizottság haladéktalanul és legkésőbb tíz munkanapon belül ellenőrzi az e rendeletben foglaltaknak való megfelelést. | (2)   Az (1) bekezdésnek való megfelelés céljából a kibocsátó tagállam legalább hat hónappal a tervezett kibocsátás időpontja előtt továbbítja az euróérmék új rajzolatának tervét a Bizottsághoz. A Bizottság haladéktalanul és legkésőbb 10 munkanapon belül ellenőrzi az e rendeletben foglaltaknak való megfelelést.
  A Bizottság az ellenőrzést követő 10 munkanapon belül tájékoztatja megállapításairól a többi tagállamot és az Európai Központi Bankot. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

975/98/EK rendelet

1 g cikk – 2 bekezdés

(2)   Az (1) bekezdésnek való megfelelés céljából a kibocsátó tagállam legalább hat hónappal a tervezett kibocsátás időpontja előtt továbbítja az euróérmék új rajzolatának tervét a Bizottsághoz. A Bizottság haladéktalanul és legkésőbb tíz munkanapon belül ellenőrzi az e rendeletben foglaltaknak való megfelelést.

(2)   Az (1) bekezdésnek való megfelelés céljából a kibocsátó tagállam legalább hat hónappal a tervezett kibocsátás időpontja előtt továbbítja az euróérmék új rajzolatának tervét a Bizottsághoz. A Bizottság haladéktalanul és legkésőbb 10 munkanapon belül ellenőrzi az e rendeletben foglaltaknak való megfelelést.
  A Bizottság az ellenőrzést követő 10 munkanapon belül tájékoztatja megállapításairól a többi tagállamot és az Európai Központi Bankot.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/102 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/102

---

2012. május 22., keddAz euróérmék kibocsátása ***I

P7_TA(2012)0210

Az Európai Parlament 2012. május 22-i jogalkotási állásfoglalása az euróérmék kibocsátásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

2013/C 264 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0295), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0295),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 133. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0140/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 133. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0140/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2011. augusztus 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2011. augusztus 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. április 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. április 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7–0439/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7–0439/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 273., 2011.9.16., 2. o.

---

2012. május 22., keddP7_TC1-COD(2011)0131

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. május 22-én került elfogadásra az euroérmék kibocsátásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 651/2012/EU rendelet.)

---

2012. május 23., szerda

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/104 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/104

---

2012. május 23., szerdaA kékúszójú tonhalra vonatkozó, az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó helyreállítási terv ***I

P7_TA(2012)0214

Az Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

2013/C 264 E/21

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0330),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0154/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. október 26-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. október 26-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. április 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. április 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0449/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0449/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja a Parlament ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 24., 2012.1.28., 116. o.

---

2012. május 23., szerdaP7_TC1-COD(2011)0144

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. május 23-án került elfogadásra a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 500/2012/EU rendelet.)

---

2012. május 23., szerdaMelléklet a jogalkotási állásfpglaláshoz

Az Európai Parlament végrehajtási jogi aktusokról szóló nyilatkozata

Az Európai Parlament kijelenti, hogy e rendelet végrehajtási jogi aktusokat érintő rendelkezései nehezen létrejött kompromisszum eredményei. Annak érdekében, hogy még a kékúszójú tonhal halászati szezonjának kezdete előtt létrejöhessen az első olvasatbeli megállapodás, az Európai Parlament elfogadta azt a lehetőséget, hogy bizonyos jól meghatározott eseteket végrehajtási jogi aktusokkal lehessen szabályozni. Hangsúlyozza azonban, hogy e rendelkezések nem tekinthetők precedens értékűnek olyan, a jelenlegihez hasonló helyzetek szabályozásához, amikor regionális halgazdálkodási szervezetek által hozott, az e szervezeteket létrehozó nemzetközi megállapodások értelmében az Unióra nézve kötelező érvényű jövőbeni nemzetközi állományvédelmi és -kezelési intézkedéseket kell átültetni.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/105 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/105

---

2012. május 23., szerdaAz egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetése ***I

P7_TA(2012)0215

Az Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

2013/C 264 E/22

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0566), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0566),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0269/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0269/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2011. november 25-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2011. november 25-i levelére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. április 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. április 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0034/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0034/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 43., 2012.2.15., 98. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2012. május 23., szerdaP7_TC1-COD(2011)0243

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. május 23-án került elfogadásra az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 530/2012/EU rendelet.)

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/106 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/106

---

2012. május 23., szerdaAz Európai Közösség és a Mozambiki Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás ***

P7_TA(2012)0216

Az Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Mozambiki Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló új jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

2013/C 264 E/23

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (18059/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (18059/2011),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Mozambiki Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló új jegyzőkönyv tervezetére (18058/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Mozambiki Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló új jegyzőkönyv tervezetére (18058/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0028/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0028/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0147/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0147/2012),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint az új jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és az ide vonatkozó éves értékelések eredményeit; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein, továbbá kéri, hogy az új jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű értékelő jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, a dokumentumhoz való hozzáférés felesleges korlátozása nélkül; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint az új jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és az ide vonatkozó éves értékelések eredményeit; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein, továbbá kéri, hogy az új jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű értékelő jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, a dokumentumhoz való hozzáférés felesleges korlátozása nélkül;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében hatásköreiken belül haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében hatásköreiken belül haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Mozambiki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Mozambiki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/107 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/107

---

2012. május 23., szerdaA pénzügyi tranzakciós adó közös rendszere *

P7_TA(2012)0217

Az Európai Parlament 2012. május 23-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról és a 2008/7/EK irányelv módosításáról (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

2013/C 264 E/24

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0594),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0355/2011),

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a ciprusi parlament, a máltai parlament és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a ciprusi parlament, a máltai parlament és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0154/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0154/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | A közelmúltbeli pénzügyi válság minden szinten vitákat váltott ki a pénzügyi ágazat esetleges további, különösen pénzügyi tranzakciós adó formájában történő megadóztatásáról. Ez a vita abból a kívánalomból ered, hogy a pénzügyi ágazat járuljon hozzá a válság költségeinek fedezéséhez, valamint hogy az ágazat adóztatása a jövőben a többi ágazathoz viszonyítva tisztességesen történjen; hogy a pénzügyi intézményeket visszatartsák a túlzottan kockázatos tevékenységektől; hogy kiegészítsék a jövőbeli válságok elkerülését célzó szabályozási intézkedéseket, valamint hogy kiegészítő bevételt teremtsenek az általános költségvetések vagy adott politikai célok számára. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

A közelmúltbeli pénzügyi válság minden szinten vitákat váltott ki a pénzügyi ágazat esetleges további, különösen pénzügyi tranzakciós adó formájában történő megadóztatásáról. Ez a vita abból a kívánalomból ered, hogy a pénzügyi ágazat járuljon hozzá a válság költségeinek fedezéséhez, valamint hogy az ágazat adóztatása a jövőben a többi ágazathoz viszonyítva tisztességesen történjen; hogy a pénzügyi intézményeket visszatartsák a túlzottan kockázatos tevékenységektől; hogy kiegészítsék a jövőbeli válságok elkerülését célzó szabályozási intézkedéseket, valamint hogy kiegészítő bevételt teremtsenek az általános költségvetések vagy adott politikai célok számára.

| (1) | A közelmúltbeli pénzügyi válság minden szinten vitákat váltott ki a pénzügyi ágazat esetleges további, különösen pénzügyi tranzakciós adó formájában történő megadóztatásáról. Ez a vita abból a kívánalomból ered, hogy a pénzügyi ágazat járuljon hozzá a válság költségeinek fedezéséhez, valamint hogy az ágazat adóztatása a jövőben a többi ágazathoz viszonyítva tisztességesen történjen; hogy a pénzügyi intézményeket visszatartsák a túlzottan kockázatos tevékenységektől; hogy kiegészítsék a jövőbeli válságok elkerülését célzó szabályozási intézkedéseket, valamint hogy kiegészítő bevételt teremtsenek az általános költségvetések számára,
  többek között a növekedés serkentése és a munkahelyteremtés érdekében végzett költségvetési konszolidációhoz való hozzájárulásként,
  vagy
  olyan
  adott politikai célok
  érdekében, mint a növekedés előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem. |
| --- | --- |

(1)

A közelmúltbeli pénzügyi válság minden szinten vitákat váltott ki a pénzügyi ágazat esetleges további, különösen pénzügyi tranzakciós adó formájában történő megadóztatásáról. Ez a vita abból a kívánalomból ered, hogy a pénzügyi ágazat járuljon hozzá a válság költségeinek fedezéséhez, valamint hogy az ágazat adóztatása a jövőben a többi ágazathoz viszonyítva tisztességesen történjen; hogy a pénzügyi intézményeket visszatartsák a túlzottan kockázatos tevékenységektől; hogy kiegészítsék a jövőbeli válságok elkerülését célzó szabályozási intézkedéseket, valamint hogy kiegészítő bevételt teremtsenek az általános költségvetések számára,
  többek között a növekedés serkentése és a munkahelyteremtés érdekében végzett költségvetési konszolidációhoz való hozzájárulásként,
  vagy
  olyan
  adott politikai célok
  érdekében, mint a növekedés előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | A tagállamok által egyoldalúan hozott intézkedésekből adódó torzulások megelőzése érdekében, valamint az érintett pénzügyi tranzakciók többségének rendkívül magas mobilitását figyelembe véve, és így a belső piac megfelelő működésének biztosítása céljából fontos, hogy a tagállami pénzügyi tranzakciós adók alapvető elemei uniós szinten harmonizáltak legyenek. Ezért kerülni kell az Unión belül az adózási arbitrázs ösztönzőit, és az uniós pénzügyi piacok között allokációs torzulásokat, valamint a kettős adózás, és az adózás elmaradásának lehetőségeit. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok által egyoldalúan hozott intézkedésekből adódó torzulások megelőzése érdekében, valamint az érintett pénzügyi tranzakciók többségének rendkívül magas mobilitását figyelembe véve, és így a belső piac megfelelő működésének biztosítása céljából fontos, hogy a tagállami pénzügyi tranzakciós adók alapvető elemei uniós szinten harmonizáltak legyenek. Ezért kerülni kell az Unión belül az adózási arbitrázs ösztönzőit, és az uniós pénzügyi piacok között allokációs torzulásokat, valamint a kettős adózás, és az adózás elmaradásának lehetőségeit.

| (2) | A tagállamok által egyoldalúan hozott intézkedésekből adódó torzulások megelőzése érdekében, valamint az érintett pénzügyi tranzakciók többségének rendkívül magas mobilitását figyelembe véve, és így a belső piac megfelelő működésének biztosítása céljából fontos, hogy a tagállami pénzügyi tranzakciós adók alapvető elemei uniós szinten harmonizáltak legyenek
  és ezt az irányelvet ugyancsak uniós szinten hajtsák végre.
  Ezért kerülni kell az Unión belül az adózási arbitrázs ösztönzőit, és az uniós pénzügyi piacok között allokációs torzulásokat, valamint a kettős adózás, és az adózás elmaradásának lehetőségeit.
  Szem előtt tartva azt a célt, hogy a pénzügyi tranzakciós adó az Unió egész területén bevezetésre kerüljön, és amennyiben nem kizárólag az euróövezethez tartozó tagállamok egy csoportja úgy dönt, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 329. cikke szerinti megerősített együttműködés értelmében a gyorsabb haladást választja, az ebben az irányelvben kialakított modell megfelelő végrehajtási alapnak tűnik a tagállamok e csoportja esetében. Mindamellett, hogy a pénzügyi tranzakciós adó viszonylag kis számú tagállamban történő bevezetése a belső piaci verseny lényeges torzulásához vezethet, átfogó rendelkezésekre van szükség annak érdekében, hogy egy ilyen lépés ne legyen káros hatással a belső piac működésére. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok által egyoldalúan hozott intézkedésekből adódó torzulások megelőzése érdekében, valamint az érintett pénzügyi tranzakciók többségének rendkívül magas mobilitását figyelembe véve, és így a belső piac megfelelő működésének biztosítása céljából fontos, hogy a tagállami pénzügyi tranzakciós adók alapvető elemei uniós szinten harmonizáltak legyenek
  és ezt az irányelvet ugyancsak uniós szinten hajtsák végre.
  Ezért kerülni kell az Unión belül az adózási arbitrázs ösztönzőit, és az uniós pénzügyi piacok között allokációs torzulásokat, valamint a kettős adózás, és az adózás elmaradásának lehetőségeit.
  Szem előtt tartva azt a célt, hogy a pénzügyi tranzakciós adó az Unió egész területén bevezetésre kerüljön, és amennyiben nem kizárólag az euróövezethez tartozó tagállamok egy csoportja úgy dönt, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 329. cikke szerinti megerősített együttműködés értelmében a gyorsabb haladást választja, az ebben az irányelvben kialakított modell megfelelő végrehajtási alapnak tűnik a tagállamok e csoportja esetében. Mindamellett, hogy a pénzügyi tranzakciós adó viszonylag kis számú tagállamban történő bevezetése a belső piaci verseny lényeges torzulásához vezethet, átfogó rendelkezésekre van szükség annak érdekében, hogy egy ilyen lépés ne legyen káros hatással a belső piac működésére.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Az Európai Tanács 2010. június 17-i megallapodásával összhangban és számolva azzal, hogy a pénzügyi tranzakciós adó akkor éri el igazán a célját, ha globális szinten vezetik be, az Uniónak a pénzügyi tranzakciós adó tekintetében globális szintű megállapodásra kell törekednie. A pénzügyi tranzakciós adó bevezetésének példája révén az Uniónak az érintett nemzetközi színtéren – különösen a G20-csoporttal – határozottan világszintű megállapodás elérésére kell törekednie a globális pénzügyi tranzakciós adó bevezetése közös alapjának megteremtése érdekében. Ennek az irányelvnek az első felülvizsgálatakor a Bizottság jelentésének tartalmaznia kell az ezirányban tett konkrét lépéseket. |
| --- | --- |

(2a)

Az Európai Tanács 2010. június 17-i megallapodásával összhangban és számolva azzal, hogy a pénzügyi tranzakciós adó akkor éri el igazán a célját, ha globális szinten vezetik be, az Uniónak a pénzügyi tranzakciós adó tekintetében globális szintű megállapodásra kell törekednie. A pénzügyi tranzakciós adó bevezetésének példája révén az Uniónak az érintett nemzetközi színtéren – különösen a G20-csoporttal – határozottan világszintű megállapodás elérésére kell törekednie a globális pénzügyi tranzakciós adó bevezetése közös alapjának megteremtése érdekében. Ennek az irányelvnek az első felülvizsgálatakor a Bizottság jelentésének tartalmaznia kell az ezirányban tett konkrét lépéseket.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| (3) | A belső piac megfelelő működése érdekében a pénzügyi tranzakciós adónak a pénzügyi eszközök széles skálájával – a strukturált termékeket is beleértve – szervezett piacokon vagy tőzsdén kívül folytatott kereskedésre, illetve a származékos ügyletek megkötésére és módosítására kell vonatkoznia. Ugyanezen okból a pénzügyi tranzakciós adót a pénzügyi intézmények tágan meghatározott körére kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A belső piac megfelelő működése érdekében a pénzügyi tranzakciós adónak a pénzügyi eszközök széles skálájával – a strukturált termékeket is beleértve – szervezett piacokon vagy tőzsdén kívül folytatott kereskedésre, illetve a származékos ügyletek megkötésére és módosítására kell vonatkoznia. Ugyanezen okból a pénzügyi tranzakciós adót a pénzügyi intézmények tágan meghatározott körére kell alkalmazni.

| (3) | Az adókikerülés, az áthelyezési kockázat és a szabályozási arbitrázs lehetőségének csökkentése érdekében
  a pénzügyi tranzakciós adónak a pénzügyi eszközök széles skálájával – a strukturált termékeket is beleértve – szervezett piacokon vagy tőzsdén kívül folytatott kereskedésre, illetve a származékos ügyletek megkötésére és módosítására kell vonatkoznia. Ugyanezen okból a pénzügyi tranzakciós adót a pénzügyi intézmények tágan meghatározott körére kell alkalmazni.
  A pénzügyi eszközök és szereplők lehető legszélesebb körére kiterjedő hatály biztosítja az adótehernek az összes szereplő közötti egyenletes megoszlását, amely arányaiban magasabb az erőteljesebben spekulatív és zavart keltő pénzügyi tranzakciók esetében. Ugyanezt az eredményt nem lehetne elérni, ha a pénzügyi tranzakciós adó korlátozottabb lenne, például ha bélyegilleték formájában jelenne meg, ami a teljes adóterhet a szabályozott piacok eszközeinek sokkal kisebb csoportjára helyezné, és nem teljesülne a túlzott mértékű és káros spekuláció megakadályozásának célja. |
| --- | --- |

(3)

Az adókikerülés, az áthelyezési kockázat és a szabályozási arbitrázs lehetőségének csökkentése érdekében
  a pénzügyi tranzakciós adónak a pénzügyi eszközök széles skálájával – a strukturált termékeket is beleértve – szervezett piacokon vagy tőzsdén kívül folytatott kereskedésre, illetve a származékos ügyletek megkötésére és módosítására kell vonatkoznia. Ugyanezen okból a pénzügyi tranzakciós adót a pénzügyi intézmények tágan meghatározott körére kell alkalmazni.
  A pénzügyi eszközök és szereplők lehető legszélesebb körére kiterjedő hatály biztosítja az adótehernek az összes szereplő közötti egyenletes megoszlását, amely arányaiban magasabb az erőteljesebben spekulatív és zavart keltő pénzügyi tranzakciók esetében. Ugyanezt az eredményt nem lehetne elérni, ha a pénzügyi tranzakciós adó korlátozottabb lenne, például ha bélyegilleték formájában jelenne meg, ami a teljes adóterhet a szabályozott piacok eszközeinek sokkal kisebb csoportjára helyezné, és nem teljesülne a túlzott mértékű és káros spekuláció megakadályozásának célja.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| (11a) | A szabályozatlan, ellenőrizetlen és kevésbé átlátható, tőzsdén kívüli kereskedéssel szemben a szigorúan szabályozott, ellenőrzött és átlátható tőzsdei kereskedés helyzetének erősítése érdekében a tagállamoknak a tőzsdén bonyolított pénzügyi tranzakciókra alacsonyabb adókulcsokat kellene alkalmazniuk a tőzsdén kívüli kereskedésben bonyolított pénzügyi tranzakciókhoz képest. Ily módon elérhető, hogy az alig vagy egyáltalán nem szabályozott piacokon folytatott kereskedést a szigorúbban szabályozott és ellenőrzött tőzsdékre helyezzék át. |
| --- | --- |

(11a)

A szabályozatlan, ellenőrizetlen és kevésbé átlátható, tőzsdén kívüli kereskedéssel szemben a szigorúan szabályozott, ellenőrzött és átlátható tőzsdei kereskedés helyzetének erősítése érdekében a tagállamoknak a tőzsdén bonyolított pénzügyi tranzakciókra alacsonyabb adókulcsokat kellene alkalmazniuk a tőzsdén kívüli kereskedésben bonyolított pénzügyi tranzakciókhoz képest. Ily módon elérhető, hogy az alig vagy egyáltalán nem szabályozott piacokon folytatott kereskedést a szigorúbban szabályozott és ellenőrzött tőzsdékre helyezzék át.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| (12) | Annak érdekében, hogy az adóztatás a pénzügyi ágazatra és ne a polgárokra összpontosuljon, és mivel a pénzügyi intézmények végzik a pénzügyi piacokon a tranzakciók döntő többségét, az adó ezen intézményekre alkalmazandó, attól függetlenül, hogy a pénzügyi intézmények saját nevükben, más személyek nevében, saját számlára vagy más személyek számlájára kereskednek-e. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy az adóztatás a pénzügyi ágazatra és ne a polgárokra összpontosuljon, és mivel a pénzügyi intézmények végzik a pénzügyi piacokon a tranzakciók döntő többségét, az adó ezen intézményekre alkalmazandó, attól függetlenül, hogy a pénzügyi intézmények saját nevükben, más személyek nevében, saját számlára vagy más személyek számlájára kereskednek-e.

| (12) | Annak érdekében, hogy az adóztatás a pénzügyi ágazatra és ne a polgárokra összpontosuljon, és mivel a pénzügyi intézmények végzik a pénzügyi piacokon a tranzakciók döntő többségét, az adó
  kizárólag
  ezen intézményekre alkalmazandó, attól függetlenül, hogy a pénzügyi intézmények saját nevükben, más személyek nevében, saját számlára vagy más személyek számlájára kereskednek-e. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy az adóztatás a pénzügyi ágazatra és ne a polgárokra összpontosuljon, és mivel a pénzügyi intézmények végzik a pénzügyi piacokon a tranzakciók döntő többségét, az adó
  kizárólag
  ezen intézményekre alkalmazandó, attól függetlenül, hogy a pénzügyi intézmények saját nevükben, más személyek nevében, saját számlára vagy más személyek számlájára kereskednek-e.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| (13) | A pénzügyi tranzakciók magas mobilitása miatt, valamint az esetleges adóelkerülés lehetőségének mérséklése érdekében a pénzügyi tranzakciós adót az illetőség szerinti adózás
  elve
  alapján kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(13)

A pénzügyi tranzakciók magas mobilitása miatt, valamint az esetleges adóelkerülés lehetőségének mérséklése érdekében a pénzügyi tranzakciós adót az illetőség szerinti adózás
  elve
  alapján kell alkalmazni.

| (13) | A pénzügyi tranzakciók magas mobilitása miatt, valamint az esetleges adóelkerülés lehetőségének mérséklése
  és az összes szereplőt és tranzakciót átfogó, legszélesebb lefedettség biztosítása
  érdekében a pénzügyi tranzakciós adót az illetőség szerinti adózás
  elvének elemeivel kiegészített, rendkívül tágan értelmezett, kibocsátási hely szerinti adózás elvei
  alapján kell alkalmazni.
  Ezenkívül a pénzügyi tranzakciós adó hatékonyabb végrehajtása érdekében alkalmazni kell a tulajdonlás elvét. |
| --- | --- |

(13)

A pénzügyi tranzakciók magas mobilitása miatt, valamint az esetleges adóelkerülés lehetőségének mérséklése
  és az összes szereplőt és tranzakciót átfogó, legszélesebb lefedettség biztosítása
  érdekében a pénzügyi tranzakciós adót az illetőség szerinti adózás
  elvének elemeivel kiegészített, rendkívül tágan értelmezett, kibocsátási hely szerinti adózás elvei
  alapján kell alkalmazni.
  Ezenkívül a pénzügyi tranzakciós adó hatékonyabb végrehajtása érdekében alkalmazni kell a tulajdonlás elvét.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| (14) | A minimális adókulcsokat az irányelv harmonizációs céljának elérését biztosító, kellően magas szinten kell meghatározni. Ezzel együtt az adókulcsoknak az áttelepülés kockázatának minimálisra csökkentéséhez elegendően alacsonynak kell lenniük. |
| --- | --- |

(14)

A minimális adókulcsokat az irányelv harmonizációs céljának elérését biztosító, kellően magas szinten kell meghatározni. Ezzel együtt az adókulcsoknak az áttelepülés kockázatának minimálisra csökkentéséhez elegendően alacsonynak kell lenniük.

| (14) | A minimális adókulcsokat az irányelv harmonizációs céljának elérését biztosító,
  olyan
  kellően magas szinten kell meghatározni,
  amelynek révén a pénzügyi szektor a gazdasági válság költségeihez, és ezáltal a reálgazdaság fellendítéséhez méltányos mértékben hozzájárul. Ezzel együtt egy egységes pénzügyi tranzakciós adó globális szintű bevezetéséig
  az adókulcsoknak az áttelepülés kockázatának minimálisra csökkentése érdekében kellően alacsonyaknak kell lenniük |
| --- | --- |

(14)

A minimális adókulcsokat az irányelv harmonizációs céljának elérését biztosító,
  olyan
  kellően magas szinten kell meghatározni,
  amelynek révén a pénzügyi szektor a gazdasági válság költségeihez, és ezáltal a reálgazdaság fellendítéséhez méltányos mértékben hozzájárul. Ezzel együtt egy egységes pénzügyi tranzakciós adó globális szintű bevezetéséig
  az adókulcsoknak az áttelepülés kockázatának minimálisra csökkentése érdekében kellően alacsonyaknak kell lenniük

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| (15a) | Mivel az adókikerülés, adócsalás és adóval való visszaélés arányainak alakulása részben attól függ, hogy a tagállamok milyen mértékben lesznek képesek ellenőrizni egy harmadik ország kereskedési helyszínén végbement adóköteles ügyleteket, ezért a tagállamoknak és adott esetben a Bizottságnak teljes körűen ki kell használniuk az OECD, az Európa Tanács és más nemzetközi szervezetek által adóügyi együttműködés céljából létrehozott eszközöket. Ha szükséges, új két- és többoldalú együttműködési kezdeményezéseket kell tenni ebben a vonatkozásban. |
| --- | --- |

(15a)

Mivel az adókikerülés, adócsalás és adóval való visszaélés arányainak alakulása részben attól függ, hogy a tagállamok milyen mértékben lesznek képesek ellenőrizni egy harmadik ország kereskedési helyszínén végbement adóköteles ügyleteket, ezért a tagállamoknak és adott esetben a Bizottságnak teljes körűen ki kell használniuk az OECD, az Európa Tanács és más nemzetközi szervezetek által adóügyi együttműködés céljából létrehozott eszközöket. Ha szükséges, új két- és többoldalú együttműködési kezdeményezéseket kell tenni ebben a vonatkozásban.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| (16) | Annak érdekében, hogy lehetővé váljon részletesebb szabályok elfogadása annak meghatározására vonatkozóan, hogy bizonyos pénzügyi tevékenységek egy vállalkozás tevékenységének jelentős részét alkotják-e, azaz a vállalkozás az irányelv alkalmazásában pénzügyi intézménynek minősül-e, továbbá részletesebb szabályok elfogadása az adócsalás, adókikerülés és visszaélés elleni védelemre, az ehhez szükséges intézkedések meghatározása tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság
  az
  előkészítő munka során megfelelő
  konzultációkat
  folytasson,
  beleértve a szakértői szintű konzultációt
  . A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a kapcsolódó dokumentumoknak a Tanács részére kellő időben történő, megfelelő átadását. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy lehetővé váljon részletesebb szabályok elfogadása annak meghatározására vonatkozóan, hogy bizonyos pénzügyi tevékenységek egy vállalkozás tevékenységének jelentős részét alkotják-e, azaz a vállalkozás az irányelv alkalmazásában pénzügyi intézménynek minősül-e, továbbá részletesebb szabályok elfogadása az adócsalás, adókikerülés és visszaélés elleni védelemre, az ehhez szükséges intézkedések meghatározása tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság
  az
  előkészítő munka során megfelelő
  konzultációkat
  folytasson,
  beleértve a szakértői szintű konzultációt
  . A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a kapcsolódó dokumentumoknak a Tanács részére kellő időben történő, megfelelő átadását.

| (16) | Annak érdekében, hogy lehetővé váljon részletesebb szabályok elfogadása annak meghatározására vonatkozóan, hogy bizonyos pénzügyi tevékenységek egy vállalkozás tevékenységének jelentős részét alkotják-e, azaz a vállalkozás az irányelv alkalmazásában pénzügyi intézménynek minősül-e, továbbá részletesebb szabályok elfogadása az adócsalás, adókikerülés és visszaélés elleni védelemre, az ehhez szükséges intézkedések meghatározása tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során
  elsősorban szakértőkkel, nem kormányzati szervezetekkel és más érdekelt felekkel is megfelelő konzultációt
  folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a kapcsolódó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és
  a Tanács részére kellő időben történő, megfelelő átadását. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy lehetővé váljon részletesebb szabályok elfogadása annak meghatározására vonatkozóan, hogy bizonyos pénzügyi tevékenységek egy vállalkozás tevékenységének jelentős részét alkotják-e, azaz a vállalkozás az irányelv alkalmazásában pénzügyi intézménynek minősül-e, továbbá részletesebb szabályok elfogadása az adócsalás, adókikerülés és visszaélés elleni védelemre, az ehhez szükséges intézkedések meghatározása tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során
  elsősorban szakértőkkel, nem kormányzati szervezetekkel és más érdekelt felekkel is megfelelő konzultációt
  folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a kapcsolódó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és
  a Tanács részére kellő időben történő, megfelelő átadását.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| (17a) | Ez az irányelv nem foglalkozik a pénzügyi tranzakciós adóból származó bevétel kezelésével. Tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatotra és különösen az Unió saját forrásairól szóló rendelkezésekre, a pénzügyi tranzakciós adóból származó bevétel egy részét uniós szinten kezelhetnék, vagy az Unió saját forrásainak részeként, vagy az egyes uniós politikákhoz és közjavakhoz közvetlenül kapcsolódva. A pénzügyi tranzakciós adóból származó bevétel egy részének uniós saját forrásként történő felhasználása csökkentené az uniós költségvetéshez való nemzeti hozzájárulást, ezáltal lehetővé tenné a nemzeti költségvetési támogatások egyéb célokra történő felhasználását. |
| --- | --- |

(17a)

Ez az irányelv nem foglalkozik a pénzügyi tranzakciós adóból származó bevétel kezelésével. Tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatotra és különösen az Unió saját forrásairól szóló rendelkezésekre, a pénzügyi tranzakciós adóból származó bevétel egy részét uniós szinten kezelhetnék, vagy az Unió saját forrásainak részeként, vagy az egyes uniós politikákhoz és közjavakhoz közvetlenül kapcsolódva. A pénzügyi tranzakciós adóból származó bevétel egy részének uniós saját forrásként történő felhasználása csökkentené az uniós költségvetéshez való nemzeti hozzájárulást, ezáltal lehetővé tenné a nemzeti költségvetési támogatások egyéb célokra történő felhasználását.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| (17b) | Adószedésre csak a tagállamoknak van hatáskörük. |
| --- | --- |

(17b)

Adószedésre csak a tagállamoknak van hatáskörük.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

(2).   Ez az irányelv valamennyi pénzügyi tranzakcióra vonatkozik,
  azzal a feltétellel, hogy a tranzakcióban érintett felek legalább egyike valamelyik tagállamban letelepedett, valamint hogy az egyik tagállam területén letelepedett pénzügyi intézmény a tranzakcióban részt vevő fél, saját számlára vagy más személy számlájára jár el, vagy a tranzakció valamely fele nevében jár el.

(2)   Ez az irányelv
  a 3. cikkel összhangban
  valamennyi pénzügyi tranzakcióra vonatkozik,
  a következő feltételek egyikének teljesülése esetén:

| a) | a tranzakcióban érintett felek legalább egyike valamelyik tagállamban letelepedett, valamint hogy az egyik tagállam területén letelepedett pénzügyi intézmény a tranzakcióban részt vevő fél, saját számlára vagy más személy számlájára jár el, vagy a tranzakció valamely fele nevében jár el; vagy |
| --- | --- |

a)

a tranzakcióban érintett felek legalább egyike valamelyik tagállamban letelepedett, valamint hogy az egyik tagállam területén letelepedett pénzügyi intézmény a tranzakcióban részt vevő fél, saját számlára vagy más személy számlájára jár el, vagy a tranzakció valamely fele nevében jár el; vagy

| b) | a tranzakció az Unióban bejegyzett jogi személyek által kibocsátott pénzügyi eszközöket érint. |
| --- | --- |

b)

a tranzakció az Unióban bejegyzett jogi személyek által kibocsátott pénzügyi eszközöket érint.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c a pont (új)

| ca) | azonnali devizaügyletek, kivéve ha azok egy nem pénzügyi szerződő fél, vagyis egy végfelhasználó kereskedelmi tevékenységeihez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

ca)

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 albekezdés – f pont

| f) | a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6 cikkének a) pontjában meghatározott nyugdíjalap vagy foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény, valamint az ilyen alap vagy intézmény vagyonkezelője; |
| --- | --- |

f)

a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6 cikkének a) pontjában meghatározott nyugdíjalap vagy foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény, valamint az ilyen alap vagy intézmény vagyonkezelője;

| f) | a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló
  2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkének a) pontjában meghatározott nyugdíjalap vagy foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény, valamint az ilyen alap vagy intézmény vagyonkezelője,
  és az ilyen alapok vagy intézmények beruházásainak céljára létrehozott jogi személy, amely teljes mértékben és kizárólag az ilyen alapok vagy intézmények érdekében cselekszik, ezen irányelv alkalmazásában nem tekinthető pénzügyi intézménynek mindaddig, amíg ezt az irányelvet a 16. cikk értelmében felül nem vizsgálják; |
| --- | --- |

f)

a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló
  2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkének a) pontjában meghatározott nyugdíjalap vagy foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény, valamint az ilyen alap vagy intézmény vagyonkezelője,
  és az ilyen alapok vagy intézmények beruházásainak céljára létrehozott jogi személy, amely teljes mértékben és kizárólag az ilyen alapok vagy intézmények érdekében cselekszik, ezen irányelv alkalmazásában nem tekinthető pénzügyi intézménynek mindaddig, amíg ezt az irányelvet a 16. cikk értelmében felül nem vizsgálják;

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| ea) | részben saját számlájára, vagy egy más személy számlájára, vagy az Unió egy tagállamának területén kibocsátott pénzügyi eszközhöz kapcsolódó tranzakciós fél számlájára cselekszik. |
| --- | --- |

ea)

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  Az (1) bekezdés következetes alkalmazása céljából a tagállamok illetékes hatóságainak a pénzügyi piacok ellenőrzése területén szorosan együtt kell működniük egymással és az EÉPH-val.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

3 a cikk (új)

3a. cikk

Kibocsátás

(1)
     
  Ennek az irányelvnek az alkalmazásában egy pénzügyi eszköz akkor tekintendő egy tagállam vagy az Unió területén kibocsátottnak, ha azt egy tagállamban nyilvántartásba vett jogi személy bocsátotta ki.

(2)
     
  Származékos pénzügyi eszközökről szóló megállapodás esetében a valamely tagállam vagy az Unió területén történő kibocsátás feltétele akkor teljesül, ha a referencia- vagy mögöttes terméket egy valamely tagállamban bejegyzett jogi személy bocsátotta ki.

(3)
     
  Strukturált eszközök esetében a valamely tagállam vagy az Unió területén történő kibocsátás feltétele akkor teljesül, ha a strukturált eszköz jelentős arányban olyan eszközökön vagy pénzügyi eszközökön és származékos terméken alapul, vagy azt jelentős arányban olyan eszközök vagy pénzügyi eszközök és származékos termékek támasztják alá, amelyek egy valamely tagállamban bejegyzett jogi személy által kibocsátott pénzügyi eszközökre hivatkoznak.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

3 b cikk (új)

3b. cikk

Jogcím átruházása

(1)
     
  Az a pénzügyi tranzakció, amely után nem szedtek be pénzügyi tranzakciós adót, jogilag érvényesíthetetlennek tekintendő, és nem eredményezheti az alaptermék jogcímének átruházását.

(2)
     
  Az (1) bekezdés szerinti pénzügyi tranzakciók a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, központi szerződő felekről és kereskedési adattárakról szóló, ...-i .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezései alapján nem teljesítik a központi elszámolás feltételeit, sem a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások prudenciális követelményeiről szóló, ...-i .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (CRR IV.) szerinti tőkemegfelelési követelmények feltételeit.

(3)
     
  A fizetés elszámolásában közreműködő elszámoló ügynökök részvételével vagy anélkül működő automatikus elektronikus fizetési rendszerek esetében a tagállami adóhatóságok létrehozhatják a pénzügyi tranzakciós adó automatikus elektronikus beszedésének és a jogcímek átruházására vonatkozó igazolások rendszerét.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

3.   A tagállamok azonos adókulcsot alkalmaznak valamennyi, a (2) bekezdés a) és b) pontja értelmében azonos kategóriába tartozó összes pénzügyi tranzakcióra.

(3)   
  Az adózási arbitrázs megakadályozása érdekében
  a tagállamok azonos adókulcsot alkalmaznak valamennyi, a (2) bekezdés a) és b) pontja értelmében azonos kategóriába tartozó összes pénzügyi tranzakcióra.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A tagállamok a tőzsdén bonyolított valamennyi pénzügyi tranzakció esetében alacsonyabb adókulcsot alkalmaznak, mint a tőzsdén kívül bonyolított pénzügyi tranzakciók esetében. Ugyanez vonatkozik az 5. és 6. cikkben említett pénzügyi tranzakciókra is.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

(2)   Amennyiben a pénzügyi intézmény másik pénzügyi intézmény nevében
  vagy
  számlájára jár el, az adó megfizetéséért kizárólag ez a másik pénzügyi intézmény felel.

(2)   Amennyiben a pénzügyi intézmény másik pénzügyi intézmény nevében, számlájára
  vagy megbízásából
  jár el, az adó megfizetéséért kizárólag ez a másik pénzügyi intézmény felel.
  Ha ebben a folyamatban számos pénzügyi intézmény érintett, csak a tőzsdén jegyzett eredeti intézmény köteles megfizetni az adót.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

(1)   A tagállamok állapítják meg a
  nyilvántartásba vételi
  , számviteli és adatszolgáltatási kötelezettségeket, valamint az annak biztosítását szolgáló más kötelezettségeket, hogy az adóhatóságok részére esedékes pénzügyi tranzakciós adó ténylegesen megfizetésre kerüljön.

(1)   A tagállamok állapítják meg a számviteli és adatszolgáltatási kötelezettségeket, valamint az annak biztosítását szolgáló más kötelezettségeket, hogy az adóhatóságok részére esedékes pénzügyi tranzakciós adó ténylegesen megfizetésre kerüljön.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A pénzügyi intézményeknek ezen irányelv hatálybalépésétől számított hat hónapon belül nyilvántartásba kell vetetniük magukat azon tagállam adóhatóságainál, amelyben a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban letelepedettnek minősül.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 b bekezdés (új)

(1b)
     
  A tagállam tájékoztatja a többi tagállamot a területén nyilvántartásba vett pénzügyi intézményekről.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 5 a bekezdés (új)

(5a)
     
  A tagállamok évente tájékoztatják a Bizottságot és az Eurostatot azokról a tranzakciós volumenekről, amelyek után bevételeket szedtek be.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – cím

Az adócsalás, adókikerülés és visszaélés megelőzésére vonatkozó különös rendelkezések

Az átláthatóságára és az adócsalás, adókikerülés és visszaélés megelőzésére vonatkozó különös rendelkezések

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

(1)   
  A tagállamoknak intézkedéseket
  kell elfogadniuk az adócsalás, adókikerülés és visszaélés megelőzése céljából.

(1)   
  Uniós szabályokat
  kell
  elfogadni
  az adócsalás, adókikerülés és visszaélés megelőzése céljából.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  Az irányelv alkalmazásának ellenőrzése céljából Bizottság a tagállamok képviselőinek részvételével szakértői munkacsoportot (a pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottságot) hoz létre. A tagállamok megfelelő, visszaélés esetén azonnali ellenlépésekre jogosító hatáskörökkel felruházott testületeket jelölnek ki.

A pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottság adócsalási rendszerek felderítése, ellenintézkedésekre irányuló javaslatok megtétele – és szükség esetén azok végrehajtásának nemzeti szintű összehangolása – céljából ellenőrzi a pénzügyi tranzakciókat.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A pénzügyi tranzakciós adó bevezetése révén az adóhatóságokra háruló adminisztrációs terhet minimális szinten kell tartani, ezért az Európai Bizottsának szorgalmaznia kell a nemzeti adóhatóságok együttműködését.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 b bekezdés (új)

(3b)
     
  Az Eurostat évente összegyűjti és közzéteszi a pénzügyi tranzakciós adóval terhelt, Unión belüli pénzügyi forgalomra vonatkozó adatokat.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 c bekezdés (új)

(3c)
     
  A harmadik országokban található kereskedési helyszínekeken végzett adóköteles tranzakciók ellenőrzése érdekében az EU-nak, a tagállamoknak és adott esetben a Bizottságnak kell az érintett nemzetközi szervezetek által adóügyi együttműködés céljából létrehozott eszközöket teljes körűen használniuk.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 d bekezdés (új)

(3d)
     
  A tagállamok adóigazgatásainak ezen irányelv rendelkezéseihez való hozzáigazítása érdekében, és különösen a (3) bekezdésben említett közigazgatási együttműködéssel összefüggésben a tagállamok ellátják azokat a szükséges és megfelelő humánerőforrásokkal és technikai berendezésekkel. Külön figyelmet kell fordítani a tisztviselők képzésének biztosítására.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 e bekezdés (új)

(3e)
     
  A Bizottság alapos vizsgálatot végez annak érdekében, hogy elemezze a jelen irányelv végrehajtása kapcsán a regionális és helyi hatóságokra háruló adminisztratív költségeket.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk

A Bizottság ötévenként, illetve első alkalommal 2016. december 31-ig az ezen irányelv alkalmazásáról szóló jelentést terjeszt a Tanács elé, amelyet adott esetben kiegészít az irányelv módosítására vonatkozó javaslattal.

A Bizottság ötévenként, illetve első alkalommal 2016. december 31-ig az ezen irányelv alkalmazásáról szóló jelentést terjeszt
  az Európai Parlament és
  a Tanács elé, amelyet adott esetben kiegészít az irányelv módosítására vonatkozó javaslattal.

Ebben a jelentésben a Bizottság megvizsgálja legalább a pénzügyi tranzakciós adónak a belső piac megfelelő működésére, a pénzügyi piacokra és a reálgazdaságra gyakorolt hatását, valamint figyelembe veszi a pénzügyi ágazat megadóztatásának nemzetközi összefüggésben történő előrehaladását.

Ebben a jelentésben a Bizottság megvizsgálja legalább a pénzügyi tranzakciós adó által a belső piac megfelelő működésére, a pénzügyi piacokra és a reálgazdaságra gyakorolt hatásokat.
  Értékeli továbbá egyes rendelkezések, például a pénzügyi tranzakciós adó megfelelő hatályával, a különböző pénzügyi termék- és eszközkategóriák közötti, meghatározott számú visszavont megbízás esetén magasabb adókulcs kivetése érdekében történő megkülönböztetés lehetőségével, az adókulcs mértékével, valamint a 2. cikk (1) bekezdése hetedik albekezdésének f) pontja szerint a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek biztosított mentességgel kapcsolatos rendelkezések hatásait. Amennyiben a Bizottság arra a megállapításra jut, hogy torzulások vagy visszaélések történnek, a helyzet orvoslására alkalmas javaslatot tesz.

Emellett a Bizottság elemzi és jelentést készít a pénzügyi intézetek letelepedettségén alapuló nemzeti pénzügyi tranzakciós adóból származó bevételről, valamint arról, hogy az milyen mértékben különbözik a mögöttes ügyfél letelepedettségén alapuló adófelosztástól, azaz, hogy a pénzügyi konszolidáció milyen mértékben összpontosítja az adóbevételeket a pénzügyi központokba.

Jelentéseiben a Bizottság figyelembe veszi a pénzügyi ágazat adóztatásának különböző, már hatályban lévő vagy jelenleg tárgyalt formáit, valamint a szélesebb körű pénzügyi tranzakciós adó bevezetése terén elért eredményeket. A Bizottság szükség esetén javaslatokat vagy intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy elősegítse a konvergenciát és előmozdítsa a globális pénzügyi tranzakciós adó bevezetését.

---

2012. május 24., csütörtök

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 264/119 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 264/119

---

2012. május 24., csütörtökA harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezések ***I

P7_TA(2012)0220

Az Európai Parlament 2012. május 24-én elfogadott módosításai a harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló rendeletjavaslathoz (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) (1)

2013/C 264 E/25

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  Cím |
| | |
| Módosítás 2 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  1 a preambulumbekezdés (új) |
| | (1a) | Az Unió által biztosított makroszintű pénzügyi támogatást a fizetési mérleggel kapcsolatos ideiglenes nehézségekkel küzdő harmadik országok kivételes pénzügyi támogatására kell felhasználni. Az Unió külső politikáit közvetlenül támogató uniós eszközökkel ellentétben (pl. Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (2)

  ,
  Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (3), Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz (4)



  stb.) a makroszintű pénzügyi támogatást nem szabad rendszeres pénzügyi támogatás céljára felhasználni, és elsődleges célja sem lehet a kedvezményezett országok gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatása. Ezenfelül a makroszintű pénzügyi támogatás nem használható fel feltételekhez kötött adósságtörlő támogatásként sem (3)

  . |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

(1a)

Az Unió által biztosított makroszintű pénzügyi támogatást a fizetési mérleggel kapcsolatos ideiglenes nehézségekkel küzdő harmadik országok kivételes pénzügyi támogatására kell felhasználni. Az Unió külső politikáit közvetlenül támogató uniós eszközökkel ellentétben (pl. Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (2)

  ,
  Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (3), Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz (4)



  stb.) a makroszintű pénzügyi támogatást nem szabad rendszeres pénzügyi támogatás céljára felhasználni, és elsődleges célja sem lehet a kedvezményezett országok gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatása. Ezenfelül a makroszintű pénzügyi támogatás nem használható fel feltételekhez kötött adósságtörlő támogatásként sem (3)

  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | A
  harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi
  támogatás
  jelenleg az Európai Parlament
  és a
  Tanács eseti, országspecifikus határozatain alapul. Ez csökkenti a támogatás hatékonyságát
  és
  eredményességét, mivel szükségtelen időbeli eltolódást okoz
  a
  makroszintű pénzügyi támogatás iránti kérelem és a támogatás tényleges végrehajtása között
  . |
| --- | --- |

(2)

A
  harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi
  támogatás
  jelenleg az Európai Parlament
  és a
  Tanács eseti, országspecifikus határozatain alapul. Ez csökkenti a támogatás hatékonyságát
  és
  eredményességét, mivel szükségtelen időbeli eltolódást okoz
  a
  makroszintű pénzügyi támogatás iránti kérelem és a támogatás tényleges végrehajtása között
  .

| (2) | A
  keretrendelet célja a szabályok egyértelművé tétele és az uniós
  támogatás
  hatékonyságának
  és
  eredményességének javítása többek közt az előfeltételek alkalmazásának megerősítése, az átláthatóság növelése és
  a
  Bizottság általi politikai értékelés formalizálása, valamint a demokratikus hatékonyság
  és a
  demokratikus ellenőrzés javítása révén
  . |
| --- | --- |

(2)

A
  keretrendelet célja a szabályok egyértelművé tétele és az uniós
  támogatás
  hatékonyságának
  és
  eredményességének javítása többek közt az előfeltételek alkalmazásának megerősítése, az átláthatóság növelése és
  a
  Bizottság általi politikai értékelés formalizálása, valamint a demokratikus hatékonyság
  és a
  demokratikus ellenőrzés javítása révén
  .

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| (3) | Az Unióval szoros politikai, gazdasági és kereskedelmi kapcsolatban álló
  harmadik országok számára nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatást szabályozó keretnek
  hatékonyabbá kell tennie a segítségnyújtást. Mindenekelőtt lehetővé kell tenni, hogy a harmadik országok a makroszintű pénzügyi támogatás révén ösztönzést kapjanak
  olyan gazdaságpolitikai intézkedések
  elfogadásához
  , amelyekkel valószínűleg meg
  tudják
  oldani
  a
  fizetésimérleg-válságot. |
| --- | --- |

(3)

Az Unióval szoros politikai, gazdasági és kereskedelmi kapcsolatban álló
  harmadik országok számára nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatást szabályozó keretnek
  hatékonyabbá kell tennie a segítségnyújtást. Mindenekelőtt lehetővé kell tenni, hogy a harmadik országok a makroszintű pénzügyi támogatás révén ösztönzést kapjanak
  olyan gazdaságpolitikai intézkedések
  elfogadásához
  , amelyekkel valószínűleg meg
  tudják
  oldani
  a
  fizetésimérleg-válságot.

| (3) | A
  harmadik országok számára nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatást szabályozó keretnek olyan gazdaságpolitikai intézkedések
  elfogadására kell ösztönöznie ezeket az országokat
  , amelyekkel valószínűleg meg
  tudnak
  oldani
  egy
  fizetésimérleg-válságot. |
| --- | --- |

(3)

A
  harmadik országok számára nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatást szabályozó keretnek olyan gazdaságpolitikai intézkedések
  elfogadására kell ösztönöznie ezeket az országokat
  , amelyekkel valószínűleg meg
  tudnak
  oldani
  egy
  fizetésimérleg-válságot.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| (5) | A makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó, a 209. és 212. cikken alapuló általános rendelet elfogadása nem sérti a Szerződés 213. cikkének a harmadik országoknak nyújtott sürgős pénzügyi támogatást szabályozó rendelkezéseit, valamint a Tanács kapcsolódó előjogait. |
| --- | --- |

(5)

A makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó, a 209. és 212. cikken alapuló általános rendelet elfogadása nem sérti a Szerződés 213. cikkének a harmadik országoknak nyújtott sürgős pénzügyi támogatást szabályozó rendelkezéseit, valamint a Tanács kapcsolódó előjogait.

törölve

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | A Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben kritériumokat határozott meg (az úgynevezett genvali kritériumok), amelyek iránymutatással szolgálnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatási műveletekhez. Helyénvaló ezeket a kritériumokat –
  korszerűsítésükkel és egyértelművé tételükkel egyidejűleg – a
  Parlament és a Tanács által
  egyaránt jóváhagyott
  jogi aktusban
  hivatalos keretbe foglalni
  . |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben kritériumokat határozott meg (az úgynevezett genvali kritériumok), amelyek iránymutatással szolgálnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatási műveletekhez. Helyénvaló ezeket a kritériumokat –
  korszerűsítésükkel és egyértelművé tételükkel egyidejűleg – a
  Parlament és a Tanács által
  egyaránt jóváhagyott
  jogi aktusban
  hivatalos keretbe foglalni
  .

| (7) | A Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben kritériumokat határozott meg (az úgynevezett genvali kritériumok), amelyek iránymutatással szolgálnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatási műveletekhez. Helyénvaló ezeket a kritériumokat
  egy, az Európai
  Parlament és a Tanács által
  elfogadott
  jogi aktusban
  korszerűsíteni és egyértelművé tenni, többek közt a támogatás megfelelő formáját (hitel, vissza nem térítendő támogatás, vagy a kettő kombinációja) meghatározó kritériumokkal kapcsolatban
  . |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben kritériumokat határozott meg (az úgynevezett genvali kritériumok), amelyek iránymutatással szolgálnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatási műveletekhez. Helyénvaló ezeket a kritériumokat
  egy, az Európai
  Parlament és a Tanács által
  elfogadott
  jogi aktusban
  korszerűsíteni és egyértelművé tenni, többek közt a támogatás megfelelő formáját (hitel, vissza nem térítendő támogatás, vagy a kettő kombinációja) meghatározó kritériumokkal kapcsolatban
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | Előzetesen megfelelő eljárásokat és eszközöket kell létrehozni azért, hogy azok képessé tegyék az Uniót makroszintű pénzügyi támogatás gyors rendelkezésre bocsátására, különösen ha a körülmények azonnali cselekvést igényelnek.
  Ez növelné
  a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó kritériumok
  egyértelműségét és átláthatóságát is
  . |
| --- | --- |

(8)

Előzetesen megfelelő eljárásokat és eszközöket kell létrehozni azért, hogy azok képessé tegyék az Uniót makroszintű pénzügyi támogatás gyors rendelkezésre bocsátására, különösen ha a körülmények azonnali cselekvést igényelnek.
  Ez növelné
  a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó kritériumok
  egyértelműségét és átláthatóságát is
  .

| (8) | Előzetesen megfelelő eljárásokat és eszközöket kell létrehozni azért, hogy azok képessé tegyék az Uniót makroszintű pénzügyi támogatás gyors rendelkezésre bocsátására, különösen ha a körülmények azonnali cselekvést igényelnek,
  valamint
  a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó kritériumok
  egyértelműségének és átláthatóságának növelése érdekében
  . |
| --- | --- |

(8)

Előzetesen megfelelő eljárásokat és eszközöket kell létrehozni azért, hogy azok képessé tegyék az Uniót makroszintű pénzügyi támogatás gyors rendelkezésre bocsátására, különösen ha a körülmények azonnali cselekvést igényelnek,
  valamint
  a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó kritériumok
  egyértelműségének és átláthatóságának növelése érdekében
  .

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| (9) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós szakpolitikák különféle területeinek alapvető elveivel, célkitűzéseivel és intézkedéseivel. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós szakpolitikák különféle területeinek alapvető elveivel, célkitűzéseivel és intézkedéseivel.

| (9) | A Bizottságnak
  a kedvezményezett országok kiválasztása és az egyetértési megállapodások tartalma tekintetében
  biztosítania kell, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós szakpolitikák különféle területeinek alapvető elveivel, célkitűzéseivel és intézkedéseivel. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak
  a kedvezményezett országok kiválasztása és az egyetértési megállapodások tartalma tekintetében
  biztosítania kell, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós szakpolitikák különféle területeinek alapvető elveivel, célkitűzéseivel és intézkedéseivel.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| (9a) | A makroszintű pénzügyi támogatás is az uniós külpolitika egyik eszköze, amelynek az a feladata, hogy az Unió saját határain túli láthatóságát és befolyását erősítse. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során végig biztosítani kell az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szoros bevonását a koordinációba, valamint az Unió külpolitikájának egységességét. |
| --- | --- |

(9a)

A makroszintű pénzügyi támogatás is az uniós külpolitika egyik eszköze, amelynek az a feladata, hogy az Unió saját határain túli láthatóságát és befolyását erősítse. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során végig biztosítani kell az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szoros bevonását a koordinációba, valamint az Unió külpolitikájának egységességét.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| (10) | A makroszintű pénzügyi támogatásnak
  hozzá
  kell
  járulnia
  a kedvezményezett országok által az Unió közös értékeivel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható
  fejlődéssel
  és a szegénység
  visszaszorításával
  , valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben tett
  kötelezettségvállalásokhoz
  . |
| --- | --- |

(10)

A makroszintű pénzügyi támogatásnak
  hozzá
  kell
  járulnia
  a kedvezményezett országok által az Unió közös értékeivel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható
  fejlődéssel
  és a szegénység
  visszaszorításával
  , valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben tett
  kötelezettségvállalásokhoz
  .

| (10) | A makroszintű pénzügyi támogatásnak
  olyan intézkedéseket is tartalmaznia
  kell,
  amelyek
  a kedvezményezett országok által az Unió közös értékeivel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a
  gyermekkényszermunka elleni küzdelemmel, a
  fenntartható
  fejlődés
  és a szegénység
  visszaszorítása támogatásával
  , valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben tett
  kötelezettségvállalások javítását célozzák
  .
  A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell e célkitűzések teljesítését. |
| --- | --- |

(10)

A makroszintű pénzügyi támogatásnak
  olyan intézkedéseket is tartalmaznia
  kell,
  amelyek
  a kedvezményezett országok által az Unió közös értékeivel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a
  gyermekkényszermunka elleni küzdelemmel, a
  fenntartható
  fejlődés
  és a szegénység
  visszaszorítása támogatásával
  , valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben tett
  kötelezettségvállalások javítását célozzák
  .
  A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell e célkitűzések teljesítését.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| (13) | A makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie a Nemzetközi Valutaalap és más multilaterális pénzügyi intézmények által nyújtott forrásokat, és biztosítani kell a többi támogatóval való méltányos tehermegosztást. A makroszintű pénzügyi
  támogatásnak biztosítania
  kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét. |
| --- | --- |

(13)

A makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie a Nemzetközi Valutaalap és más multilaterális pénzügyi intézmények által nyújtott forrásokat, és biztosítani kell a többi támogatóval való méltányos tehermegosztást. A makroszintű pénzügyi
  támogatásnak biztosítania
  kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét.

| (11a) | Általában
  a makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie a Nemzetközi Valutaalap és más
  európai vagy
  multilaterális pénzügyi intézmények által nyújtott forrásokat, és biztosítani kell
  az említett intézményekkel és
  a többi támogatóval való méltányos tehermegosztást. A makroszintű pénzügyi
  támogatást abban az esetben
  kell
  nyújtani, ha
  az
  biztosítja az
  uniós szerepvállalás hozzáadott értékét. |
| --- | --- |

(11a)

Általában
  a makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie a Nemzetközi Valutaalap és más
  európai vagy
  multilaterális pénzügyi intézmények által nyújtott forrásokat, és biztosítani kell
  az említett intézményekkel és
  a többi támogatóval való méltányos tehermegosztást. A makroszintű pénzügyi
  támogatást abban az esetben
  kell
  nyújtani, ha
  az
  biztosítja az
  uniós szerepvállalás hozzáadott értékét.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| (13a) | Annak biztosítása érdekében, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás kielégíthesse a gazdasági válságok nyomán támadt igényeket, az Uniónak biztosítania kell, hogy költségvetése megfelelő mennyiségű pénzügyi forrást tartalmazzon. Biztosítani kell továbbá azt is, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás valamennyi jogosult ország számára, gazdasága méretétől függetlenül rendelkezésre álljon, valamint hogy azt megfelelően, az Unió egyéb külső pénzügyi eszközeivel együtt alkalmazzák. |
| --- | --- |

(13a)

Annak biztosítása érdekében, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás kielégíthesse a gazdasági válságok nyomán támadt igényeket, az Uniónak biztosítania kell, hogy költségvetése megfelelő mennyiségű pénzügyi forrást tartalmazzon. Biztosítani kell továbbá azt is, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás valamennyi jogosult ország számára, gazdasága méretétől függetlenül rendelkezésre álljon, valamint hogy azt megfelelően, az Unió egyéb külső pénzügyi eszközeivel együtt alkalmazzák.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| (14a) | Az Unió által nyújtott támogatás hatékonyságára és eredményességére való törekvés és a nagyobb koherencia, átláthatóság és demokratikus ellenőrzés iránti igény közötti egyensúly megteremtése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a jogosult országok és területek tekintetében, valamint az egyes országok és területek számára történő támogatásnyújtás vonatkozásában. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(14a)

Az Unió által nyújtott támogatás hatékonyságára és eredményességére való törekvés és a nagyobb koherencia, átláthatóság és demokratikus ellenőrzés iránti igény közötti egyensúly megteremtése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a jogosult országok és területek tekintetében, valamint az egyes országok és területek számára történő támogatásnyújtás vonatkozásában. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | Annak érdekében, hogy a kedvezményezett országokban végrehajtott makroszintű pénzügyi támogatási műveletek jóváhagyását és irányítását illetően biztosítani lehessen
  e rendelet végrehajtásának
  egységes feltételeit, a Bizottságra
  végrehajtási
  hatáskört
  kell
  ruházni
  . Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy a kedvezményezett országokban végrehajtott makroszintű pénzügyi támogatási műveletek jóváhagyását és irányítását illetően biztosítani lehessen
  e rendelet végrehajtásának
  egységes feltételeit, a Bizottságra
  végrehajtási
  hatáskört
  kell
  ruházni
  . Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (15) | E rendelet
  egységes feltételek mellett történő
  végrehajtásának
  biztosítása érdekében a Bizottságot
  végrehajtási
  hatáskörökkel
  kell
  felruházni
  . Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló,
  2011. február 16-i
  182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet
  egységes feltételek mellett történő
  végrehajtásának
  biztosítása érdekében a Bizottságot
  végrehajtási
  hatáskörökkel
  kell
  felruházni
  . Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló,
  2011. február 16-i
  182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| (16) | Az egyedi makroszintű pénzügyi támogatási műveletek összegét, formáját, időtartamát és általános feltételeit meghatározó végrehajtási határozatok elfogadásakor a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, tekintve, hogy ezeknek a határozatoknak jelentős költségvetési vonzatuk van. |
| --- | --- |

(16)

Az egyedi makroszintű pénzügyi támogatási műveletek összegét, formáját, időtartamát és általános feltételeit meghatározó végrehajtási határozatok elfogadásakor a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, tekintve, hogy ezeknek a határozatoknak jelentős költségvetési vonzatuk van.

törölve

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| (17) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai intézkedéseket meghatározó egyetértési megállapodás elfogadásakor a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni, tekintve, hogy az egyetértési megállapodás nem általános hatályú végrehajtási aktus, és nem olyan aktus, amelynek költségvetési vonzata vagy harmadik országokra gyakorolt hatása lenne a támogatást biztosító határozat hatásán felül
  , |
| --- | --- |

(17)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai intézkedéseket meghatározó egyetértési megállapodás elfogadásakor a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni, tekintve, hogy az egyetértési megállapodás nem általános hatályú végrehajtási aktus, és nem olyan aktus, amelynek költségvetési vonzata vagy harmadik országokra gyakorolt hatása lenne a támogatást biztosító határozat hatásán felül
  ,

törölve

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

(1)   Ez a rendelet megállapítja a 2. cikkben
  felsorolt
  , támogatható harmadik országoknak és területeknek nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezéseket.

(1)   Ez a rendelet megállapítja a 2. cikkben
  említett
  , támogatható harmadik országoknak és területeknek
  („kedvezményezett országok”)
  nyújtandó
  uniós
  makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezéseket.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

(2)   A makroszintű pénzügyi támogatás
  arra jogosult harmadik
  országoknak
  és területeknek
  nyújtható kivételes jellegű, feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatás. Célja, hogy segítséget nyújtson külső finanszírozási nehézségekkel küzdő országok számára fenntartható külső egyenleg helyreállításához. A támogatás
  alátámasztja
  a fizetésimérleg-nehézségek leküzdésére kidolgozott erőteljes kiigazítási intézkedések és strukturális reformok
  végrehajtását
  .

(2)   A makroszintű pénzügyi támogatás
  a kedvezményezett
  országoknak nyújtható kivételes jellegű, feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatás. Célja, hogy segítséget nyújtson külső finanszírozási nehézségekkel küzdő
  kedvezményezett
  országok számára fenntartható külső egyenleg helyreállításához. A támogatás
  segíti
  a
  szóban forgó kedvezményezett országokat az Unióval kötött vonatkozó kétoldalú megállapodások és az Unióval együtt kialakított programok végrehajtásában, célja pedig a
  fizetésimérleg-nehézségek leküzdésére kidolgozott erőteljes kiigazítási intézkedések és strukturális reformok
  végrehajtása
  .

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés

(3)   Makroszintű pénzügyi támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy
  a
  kedvezményezett ország erőteljes gazdasági stabilizációs és reformprogramok végrehajtása ellenére a Nemzetközi Valutaalap és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokon felüli, jelentős fennálló külső finanszírozási réssel rendelkezik, amely
  a
  multilaterális pénzügyi intézményekkel közösen kerül megállapításra.

(3)   Makroszintű pénzügyi támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy
  az adott
  kedvezményezett ország erőteljes gazdasági stabilizációs és reformprogramok végrehajtása ellenére a Nemzetközi Valutaalap és más
  európai vagy
  multilaterális
  pénzügyi
  intézmények által biztosított forrásokon felüli, jelentős fennálló külső finanszírozási réssel rendelkezik, amely
  az európai vagy
  multilaterális pénzügyi intézményekkel közösen került megállapításra.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – cím

Támogatható országok

Támogatható országok
  és területek

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – bevezető rész

A makroszintű pénzügyi támogatásra jogosult harmadik országok és területek a következők:

1.
     A makroszintű pénzügyi támogatásra jogosult harmadik országok és területek a következők,
  feltéve, hogy megfelelnek a 6. cikkben („kedvezményezett országok”) foglalt feltételrendszernek
  :

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

| c) | kivételes és kellően indokolt
  esetben más harmadik országok
  . Ezeknek az országoknak szoros politikai, gazdasági és földrajzi kapcsolatban kell állniuk az
  Európai
  Unióval. |
| --- | --- |

c)

kivételes és kellően indokolt
  esetben más harmadik országok
  . Ezeknek az országoknak szoros politikai, gazdasági és földrajzi kapcsolatban kell állniuk az
  Európai
  Unióval.

| c) | A regionális stabilitás terén meghatározó szerepet játszó és az Unió számára stratégiai jelentőségű más harmadik országok
  kivételes és kellően indokolt
  esetekben
  . Ezeknek az országoknak szoros politikai, gazdasági és földrajzi kapcsolatban kell állniuk az Unióval. |
| --- | --- |

c)

A regionális stabilitás terén meghatározó szerepet játszó és az Unió számára stratégiai jelentőségű más harmadik országok
  kivételes és kellően indokolt
  esetekben
  . Ezeknek az országoknak szoros politikai, gazdasági és földrajzi kapcsolatban kell állniuk az Unióval.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet 1. és 2. pontjának módosítására annak érdekében, hogy az országok tagjelölt vagy lehetséges tagjelölti státuszára, vagy az európai szomszédságpolitika hatályára vonatkozó, megfelelő politikai döntéseket követően aktualizálja azokat.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 b bekezdés (új)

(1b)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletet adott esetben azon támogatható országokkal való kiegészítésére, amelyek megfelelnek az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában szereplő kritériumoknak.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

(1)   Az e rendeletnek megfelelően vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal.

A módosítás a magyar nyelvi változatot nem érinti.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az e rendelet alapján hitel formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek megfelelően a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel összhangban tartalékot kell képezni.

A módosítás a magyar nyelvi változatot nem érinti

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

(3)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi
  a pénzügyi keret határain belül. A 2011 és 2013 közötti időszakra vonatkozó megfelelő referenciaösszegeket a II. melléklet tartalmazza.

(3)   Az éves előirányzatokat a
  többéves pénzügyi kereten belül a
  költségvetési hatóság engedélyezi.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

(1)   A támogatás összege a kedvezményezett ország fennálló külső finanszírozási igényén alapul. Ezt a Bizottság
  a nemzetközi
  pénzügyi intézményekkel együttműködve állapítja meg, átfogó és jól dokumentált számszerű értékelés alapján. A Bizottság mindenekelőtt az IMF által a szóban forgó országra vonatkozóan készített legújabb fizetésimérleg-előrejelzésekre alapoz és figyelembe veszi a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi
  hozzájárulást
  .

(1)   A támogatás
  javasolt
  összege a kedvezményezett ország fennálló külső finanszírozási igényén alapul. Ezt a Bizottság
  az IMF-fel és egyéb európai vagy multilaterális
  pénzügyi intézményekkel együttműködve állapítja meg, átfogó és jól dokumentált számszerű értékelés alapján. A Bizottság mindenekelőtt az IMF
  és más európai vagy multilaterális pénzügyi intézmények
  által a szóban forgó
  kedvezményezett
  országra vonatkozóan készített legújabb fizetésimérleg-előrejelzésekre alapoz, és figyelembe veszi a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi
  hozzájárulásokat, valamint az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek a szóban forgó kedvezményezett országban már előzetesen megtörtént alkalmazását
  .

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

(2)   A makroszintű pénzügyi támogatás
  összegeinek
  meghatározása során figyelembe kell venni a más
  támogatókkal való
  méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét is.

(2)   A makroszintű pénzügyi támogatás
  összegének
  meghatározása során figyelembe kell venni
  az Unió és
  a más
  támogatók közti
  méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét is.
  Az Unió hozzájárulásának elegendőnek kell lennie annak biztosításához, hogy uniós hozzáadott érték jöjjön létre, és rendszerint nem lehet 20 %-nál kevesebb.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

(3)   Abban az esetben, ha a kedvezményezett ország finanszírozási igénye a makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken, a Bizottság – a
  14. cikk (2) bekezdésével összhangban eljárva – dönthet a
  támogatás keretében rendelkezésre bocsátott finanszírozás összegének
  csökkentéséről
  , a támogatás
  felfüggesztéséről
  vagy
  megszüntetéséről
  .

(3)   Abban az esetben, ha a kedvezményezett ország finanszírozási igénye a makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken, a Bizottság
  újraértékeli
  a
  kedvezményezett ország gazdasági és pénzügyi helyzetét, és az értékelés alapján felhatalmazást kap arra, hogy a 14a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IIa. melléklet módosítása tekintetében a
  támogatás keretében rendelkezésre bocsátott finanszírozás összegének
  csökkentése
  , a támogatás
  felfüggesztése
  vagy
  megszüntetése érdekében.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

(1)   A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a kedvezményezett ország tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert, a jogállamiságot és az emberi jogokat.

(1)   A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a kedvezményezett ország tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert, a jogállamiságot és az emberi jogokat.
  Ezt az értékelést az EKSZ végzi az Európai Bizottsággal együttműködésben, figyelembe véve az Európai Parlament kedvezményezett országokról szóló állásfoglalásait és jelentéseit. Az értékelés a demokratikus intézmények, az emberi jogok, az átláthatóság és a korrupció elleni küzdelem megerősítése tekintetében szakpolitikai ajánlásokat határozhat meg. E jelentést csatolják a 7. cikk (3) bekezdésében említett minden egyes felhatalmazáson alapuló jogi aktushoz. Az Unió demokratikus értékeinek és érdekeinek védelme és az alapvető jogok kedvezményezett országok általi tiszteletben tartásának erősítése céljából az egyetértési megállapodás az Unió külső politikáival összhangban lévő, a jogállamiság, az emberi és munkajogok, az átláthatóság és a korrupció elleni harc erősítését célzó országspecifikus ajánlásokat tartalmaz.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

(2)   A makroszintű pénzügyi támogatás feltétele az IMF-finanszírozással együtt járó program megléte.

(2)   A makroszintű pénzügyi támogatás feltétele az IMF-finanszírozással
  vagy más európai, illetve multilaterális pénzügyi intézmény finanszírozásával
  együtt járó program megléte.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

(3)   A támogatás folyósításának feltétele az IMF-program keretében elért kielégítő eredmény. Feltétele továbbá egy sor egyértelműen meghatározott, strukturális reformokra összpontosító gazdaságpolitikai intézkedés konkrét időtartamon belüli végrehajtása, amelyekről a Bizottság és a kedvezményezett ország állapodik meg, és amelyeket egyetértési megállapodásba kell foglalni.

(3)   A támogatás folyósításának feltétele az IMF-program
  vagy más európai, illetve multilaterális pénzügyi intézmény programja
  keretében elért kielégítő eredmény,
  valamint a politikai és az értékeken alapuló elvek tiszteletben tartása
  . Feltétele továbbá egy sor egyértelműen meghatározott, strukturális reformokra összpontosító gazdaságpolitikai intézkedés konkrét időtartamon belüli végrehajtása, amelyekről a Bizottság és a kedvezményezett ország állapodik meg, és amelyeket egyetértési megállapodásba kell foglalni.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

(2)   
  Ha teljesülnek
  az 1., 2., 4. és 6. cikkben említett feltételek, a Bizottság a
  14
  .
  cikk (2) bekezdésével összhangban eljárva makroszintű pénzügyi támogatást nyújt.

(2)   
  A kérelem kézhezvételekor a Bizottság értékelést készít arról, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának
  az 1., 2., 4. és 6. cikkben említett
  feltételei teljesülnek-e. Amennyiben e
  feltételek
  teljesülnek
  ,
  határozatában
  a Bizottság
  az 5. és
  a
  3
  .
  cikkben említett feltételek alapján meghatározza a támogatás összegét és formáját.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 és 3 a bekezdés (új)

(3)   
  A
  hitelnyújtásról szóló határozat
  meghatározza
  a makroszintű pénzügyi támogatás összegét, maximális átlagos futamidejét és a részletek maximális számát.
  A
  vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról szóló határozat
  meghatározza
  az összeget és a részletek maximális számát.
  Mindkét esetben meg kell határozni a makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartamát. Ez
  rendszerint nem haladhatja meg a három évet.

(3)   
  A (2) bekezdés alkalmazásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IIa. melléklet meghatározása és módosítása tekintetében annak érdekében, hogy makroszintű pénzügyi támogatást nyújtson egy adott országnak vagy területnek. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusban a Bizottság többek között meghatározza az alábbiakat:

| a) | minden esetben a támogatás kedvezményezettjét, a támogatás teljes maximális összegét és a támogatás rendelkezésre állásának időtartamát; |
| --- | --- |

a)

| b) | hitelnyújtásról szóló határozat
  esetében
  a makroszintű pénzügyi támogatás összegét, maximális átlagos futamidejét és a részletek maximális számát; |
| --- | --- |

b)

hitelnyújtásról szóló határozat
  esetében
  a makroszintű pénzügyi támogatás összegét, maximális átlagos futamidejét és a részletek maximális számát;

| c) | vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról szóló határozat
  esetén
  az összeget és a részletek maximális számát.
  A vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról szóló határozathoz csatolni kell a vissza nem térítendő támogatás (vagy a vissza nem térítendő elem) nyújtásának indokolását. |
| --- | --- |

c)

vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról szóló határozat
  esetén
  az összeget és a részletek maximális számát.
  A vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról szóló határozathoz csatolni kell a vissza nem térítendő támogatás (vagy a vissza nem térítendő elem) nyújtásának indokolását.

(3a)
     
  A makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama
  rendszerint nem haladhatja meg a három évet.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

(4)   A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló
  határozat jóváhagyását
  követően a Bizottság a
  14. cikk (3) bekezdésével
  összhangban
  eljárva megállapodik
  a kedvezményezett országgal a 6. cikk (3), (4), (5) és (6) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedésekről.

(4)   A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását
  követően a Bizottság
  az EKSZ-szel szoros együttműködésben felhatalmazást kap arra, hogy
  a
  14a. cikkel
  összhangban
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy az egyetértési megállapodásban megállapodjon
  a kedvezményezett országgal a 6. cikk
  (1)
  , (3), (4), (5) és (6) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedésekről.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés

(5)   A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló
  határozat jóváhagyását
  követően a Bizottság megállapodik a kedvezményezett országgal a támogatás részletes pénzügyi feltételeiről. Ezeket a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban vagy a hitelmegállapodásban kell meghatározni.

(5)   A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását
  követően a Bizottság megállapodik a kedvezményezett országgal a támogatás részletes pénzügyi feltételeiről. Ezeket a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban vagy a hitelmegállapodásban kell meghatározni.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 6 bekezdés

(6)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az országspecifikus támogatás alakulásáról, és rendelkezésükre bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

(6)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az országspecifikus támogatás alakulásáról, és
  kellő időben
  rendelkezésükre bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

(2)   A támogatás folyósítása egymást követő részletekben történik a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében említett feltételek teljesítésétől függően.

(2)   A támogatás folyósítása egymást követő részletekben történik a 6. cikk
  (1)
  , (2) és (3) bekezdésében említett feltételek teljesítésétől függően.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

(3)   A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében említett feltételek továbbra is teljesülnek.

(3)   A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében említett feltételek továbbra is teljesülnek.
  Az EKSZ rendszeres időközönként és előre nem látható fejlemények esetén haladéktalanul meggyőződik arról, hogy a 6. cikk (1) bekezdésében említett feltételek továbbra is teljesülnek-e, és tájékoztatja erről a Bizottságot.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés

(4)   Abban az esetben, ha a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében említett feltételek nem teljesülnek, a Bizottság átmenetileg felfüggesztheti, csökkentheti vagy leállíthatja a támogatás folyósítását.

(4)   Abban az esetben, ha a 6. cikk
  (1)
  , (2) és (3) bekezdésében említett feltételek nem teljesülnek, a Bizottság
  az EKSZ-szel szoros együttműködésben
  átmenetileg felfüggesztheti, csökkentheti vagy leállíthatja a támogatás folyósítását.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 a bekezdés (új)

(4a)
     
  Ezekben az esetekben, valamint akkor, ha a művelet felfüggesztése az EKSZ-szel történt konzultációt követően megszűnik, a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot ennek okairól.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

(1)   A kedvezményezett országok rendszeresen ellenőrzik az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megteszik a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség esetén jogi lépéseket tesznek az e rendelet keretében tévesen kifizetett pénzeszközök visszafizettetése érdekében.

(1)   
  Az e rendelet nyomán létrejövő bármely megállapodásnak rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják, hogy
  a kedvezményezett országok rendszeresen ellenőrzik az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megteszik a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség esetén jogi lépéseket tesznek az e rendelet keretében tévesen kifizetett pénzeszközök visszafizettetése érdekében.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A 6. cikk (3) bekezdésében említett egyetértési megállapodásnak és az e rendelet nyomán létrejövő bármely más megállapodásnak a makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának ideje alatt és azt követően biztosítania kell a Bizottság és a Számvevőszék számára az e cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt jogokat.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

(1)   A Bizottság rendszeresen értékeli a makroszintű pénzügyi támogatás eredményeit és hatékonyságát, hogy meggyőződjön a célok megvalósításról, és – a jövőbeli műveletek javítása céljából – lehetővé váljon számára ajánlások megfogalmazása.

(1)   A Bizottság
  minden egyes kedvezményezett országra vagy területre vonatkozóan
  rendszeresen értékeli a makroszintű pénzügyi támogatás eredményeit és hatékonyságát, hogy meggyőződjön a célok megvalósításról, és – a jövőbeli műveletek javítása céljából – lehetővé váljon számára ajánlások megfogalmazása.
  A 6. cikk (1) bekezdése szerinti politikai feltételrendszer működésének értékelése során a Bizottság konzultációt folytat az EKSZ-szel
  .

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

(2)   A Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a
  Tanácsnak
  , értékelve, hogy a legutóbb lezárt
  MFA-műveletek
  milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.

(2)   A Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek,
  a Tanácsnak
  és a
  Számvevőszéknek
  , értékelve, hogy
  egy adott kedvezményezett országra vagy területre vonatkozó
  a
  makroszintű pénzügyi támogatás
  legutóbb lezárt
  műveletei
  milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A Számvevőszék ellenőrzi a támogatással kapcsolatos pénzügyi gazdálkodást.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés

(3)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

törölve

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

14 a cikk (új)

14a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság e rendelet alkalmazhatóságának időtartamára felhatalmazást kap a 2. cikk (1a) bekezdésében, a 2. cikk (1b) bekezdésében, az 5. cikk (3) bekezdésében, a 7. cikk (3) bekezdésében és a 7. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(4)
     
  A 2. cikk (1a) bekezdése, a 2. cikk (1b) bekezdése, az 5. cikk (3) bekezdése, a 7. cikk (3) bekezdése és a 7. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha a határidő lejártát megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

14 b cikk (új)

14b. cikk

Felülvizsgálat

(1)
     
  Legkésőbb ...-ig (5), valamint azt követően ötévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett jelentés tartalmazza az e rendelet alapján nyújtott makroszintű pénzügyi támogatások részletes áttekintését, és a jelentést adott esetben e rendelet felülvizsgálatára vonatkozó jogalkotási javaslat kíséri.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba,
  és 2013. december 31-én hatályát veszti.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet

Melléklet törölve.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

II a melléklet (új)

A Parlament módosítása

IIa. MELLÉKLET

EGYES ORSZÁGOKNAK NYÚJTOTT MAKROSZINTŰ PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS

| Támogatás kedvezményezettje | Támogatás teljes maximális összege | A támogatás formája | A támogatás rendelkezésre állása |
| --- | --- | --- | --- |
| Hitel | Vissza nem térítendő támogatás |
| Összeg | Maximális átlagos futamidő | Részletek maximális száma | Összeg | Részletek maximális száma |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

Támogatás kedvezményezettje

Támogatás teljes maximális összege

A támogatás formája

A támogatás rendelkezésre állása

Hitel

Vissza nem térítendő támogatás

Összeg

Maximális átlagos futamidő

Részletek maximális száma

Összeg

Részletek maximális száma

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján újratárgyalásra visszautalták az illetékes bizottsághoz (A7- 0157/2012).

(2)  
  Az Európai Parlament és a Tanács ...-i ... rendelete az Előcsatlakozási Támogatási Eszközről (IPA II)(HL ...)

(3)  
  Az Európai Parlament és a Tanács ...-i ... rendelete az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról (HL ...)

(4)  
  Az Európai Parlament és a Tanács ...-i ... rendelete a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz létrehozásáról (HL ...)

(5)  
  Négy évvel e rendelet hatálybalépését követően.

---