# Az Európai Unió C 334/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.334.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 334 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. november 15. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.334.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 334

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. november 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 334/01 | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió összevont éves beszámolója–2012-es pénzügyi év | 1 |
| 2013/C 334/02 | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független ellenőr jelentése | 122 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 334/01

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió összevont éves beszámolója–2012-es pénzügyi év

1

2013/C 334/02

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független ellenőr jelentése

122

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 15.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT ÉVES BESZÁMOLÓJA–2012-ES PÉNZÜGYI ÉV

2013/C 334/01

TARTALOMJEGYZÉK

Az összevont beszámolót kísérő megjegyzés

Az EU költségvetése: az elkészítéstől a mentesítésig

| I. RÉSZ: | Összevont pénzügyi kimutatások és magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

I. RÉSZ:

Mérleg

Eredménykimutatás

Cash flow-kimutatás

Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

| II. RÉSZ: | Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról és magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

II. RÉSZ:

Az uniós költségvetés végrehajtásának eredménye és magyarázó megjegyzések

Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Unió 2012. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 148. cikkének (2) bekezdése értelmében bemu- tatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet IX. címének, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben rögzített számviteli alapelveknek, szabályoknak és módszereknek megfelelően készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szük- ségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredmé- nyéről és cash flow-járól.

[aláírás]

Manfred KRAFF

a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

2013. július 24.

AZ EU KÖLTSÉGVETÉSE: AZ ELKÉSZÍTÉSTŐL A MENTESÍTÉSIG

AZ EU KÖLTSÉGVETÉSE: AZ ELKÉSZÍTÉSTŐL A MENTESÍTÉSIG

Az Európai Unió (EU) összevont éves beszámolója tájékoztatást nyújt az EU intézményeinek, ügynökségeinek és egyéb szerveinek tevékenységéről költségvetési és eredményszemléletű elszámolási szempontból. E beszámoló nem tartalmazza a tagállamok éves beszámolóját.

1.   ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

Az EU költségvetése szakpolitikák és programok széles körét finanszírozza az Unió egész területén. A Bizottság a tagállamok által a többéves pénzügyi keretben meghatározott prioritásokkal összhangban egyedi programokat, tevékenységeket és projekteket hajt végre. Ezek a diákok és tanárok mobilitását elősegítő oktatási projektek támogatásától a mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatáson, a munkahelyteremtésre és -fenntartásra irányuló termelőberuházásokon, a fejlesztési segélyen, az EU-ban dolgozó munkavállalók jobb munkakörülményeinek megteremtésére irányuló projekteken keresztül a külső határok ellenőrzésének megerősítéséig terjedhetnek.

Az EU költségvetésének több mint 90 %-a szolgálja az ilyen jellegű uniós szakpolitikák és tevékenységek finanszírozását, amelyeket minden tagállam elfogadott. Az éves költségvetés és az uniós szakpolitikák közötti közvetlen kapcsolatot a tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) biztosítja. A tevékenységalapú költségvetési nómenklatúra lehetővé teszi az EU szakpolitikai területeinek és az e területek mindegyike számára elkülönített források teljes összegének egyértelmű azonosítását.

A szakpolitikai területek mintegy 200 tevékenységre bonthatók, amelyből több mint 110 működési költségvetési megnevezéseket tartalmaz, és így a költségvetési nómenklatúrában költségvetési alcímként szerepelnek. E szakpolitikai területek főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó harmadik fél támogatását célozzák. A többi szakpolitikai terület azonban horizontális jellegű, és a Bizottság zavartalan működését biztosítja, mint például a „Koordinálás és jogi tanácsadás” és a „Költségvetés”. A prioritások meghatározásához, a tervezéshez, a költségvetés tervezéséhez, a nyomon követéshez és a beszámolókészítéshez a tevékenységi struktúra jelenti a közös fogalmi keretet, amelynek fő célja a források gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználásának javítása.

A költségvetést a Bizottság készíti el és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikke szerinti eljárásnak megfelelően rendszerint december közepén fogadja el a Parlament és a Tanács.

2.   AZ EU FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDJA

AZ EU FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDJA

Az EU két fő forrással rendelkezik: saját forrásokkal és egyéb bevételekkel.

2.1.   Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

A saját forrásokból származó bevétel automatikusan, a nemzeti hatóságok további határozata nélkül generálódik az EU számára a költségvetés finanszírozásához. A költségvetés finanszírozásához szükséges saját források teljes összege az összes kiadás és az egyéb bevételek különbözeteként kerül meghatározásra. A saját források teljes összege nem haladhatja meg az EU bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 1,23 %-át. A saját forrásokon belül az alábbi kategóriák különböztethetők meg: tradicionális saját források, hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját forrás és bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrás.

2.2.   Egyéb bevételek

Egyéb bevételek

Az EU tevékenységeiből származó egyéb bevételek általában az összbevétel kevesebb mint 10 %-át teszik ki. Ilyenek például a versenyügyi bírságok, valamint az uniós projektek igazgatása tekintetében a magán- és közjogi adósoknak kiadott visszafizetési felszólítások. Ugyancsak ide tartoznak a Bíróság által a valamely ítéletét nem teljesítő tagállamokra kiszabott bírságok. Bármely, az esedékességkor ki nem fizetett adósság késedelmi kamatot von maga után. Amennyiben a tagállamoktól különböző harmadik fél adóssága kifizetetlen marad, a Bizottság (és a Tanács) fizetésre kötelező határozatokat fogadhat el, amelyek közvetlenül végrehajthatóak azon terület hatályos polgári eljárásjogi szabályaival összhangban, ahol a végrehajtásra sor kerül. A fizetést elmulasztó adósok ellen a Bizottság Jogi Szolgálata ügyvédi irodák segítségével végrehajtott követelésbehajtási eljárást indít.

3.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS IGAZGATÁSÁNAK ÉS FELHASZNÁLÁSÁNAK MÓDJA

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS IGAZGATÁSÁNAK ÉS FELHASZNÁLÁSÁNAK MÓDJA

3.1.   Elsődleges operatív kiadások

Elsődleges operatív kiadások

Az EU operatív kiadásai a pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. A Bizottság a 2012. évi beszámolóban az alábbiak szerint sorolta be kiadásait:

| | Közvetlen centralizált irányítás: a költségvetést közvetlenül a Bizottság szolgálatai hajtják végre. |
| --- | --- |

Közvetlen centralizált irányítás: a költségvetést közvetlenül a Bizottság szolgálatai hajtják végre.

Közvetlen centralizált irányítás:

| | Közvetett centralizált irányítás: ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a Bizottság egyes költségvetés-végrehajtási feladatokat átruház az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó intézményekre, így közjogi, illetve közszolgálati feladatokat ellátó uniós ügynökségekre. |
| --- | --- |

Közvetett centralizált irányítás: ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a Bizottság egyes költségvetés-végrehajtási feladatokat átruház az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó intézményekre, így közjogi, illetve közszolgálati feladatokat ellátó uniós ügynökségekre.

Közvetett centralizált irányítás:

| | Decentralizált irányítás: ezekben az esetekben a Bizottság a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait harmadik országokhoz delegálja. |
| --- | --- |

Decentralizált irányítás: ezekben az esetekben a Bizottság a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait harmadik országokhoz delegálja.

Decentralizált irányítás:

| | Megosztott irányítás: ezen irányítási módszer esetében a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. A kiadások többsége a megosztott irányítás alá tartozik, és olyan területeket foglal magában, mint a mezőgazdasági kiadások és a strukturális intézkedések. |
| --- | --- |

Megosztott irányítás: ezen irányítási módszer esetében a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. A kiadások többsége a megosztott irányítás alá tartozik, és olyan területeket foglal magában, mint a mezőgazdasági kiadások és a strukturális intézkedések.

Megosztott irányítás:

| | Közös irányítás: ennél a módszernél a Bizottság nemzetközi szervezetekre bízza a végrehajtási feladatok egy részét. |
| --- | --- |

Közös irányítás: ennél a módszernél a Bizottság nemzetközi szervezetekre bízza a végrehajtási feladatok egy részét.

Közös irányítás:

2014-től kezdődően e besorolások változni fognak a felülvizsgált költségvetési rendelet hatálybalépésével.

3.2.   A különböző pénzügyi szereplők a Bizottságon belül

A különböző pénzügyi szereplők a Bizottságon belül

A biztosok testülete kollektív politikai felelősséget vállal, de a testület valójában nem maga gyakorolja a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban ráruházott hatáskört. E feladatokat minden évben egyes köztisztviselőkhöz delegálja, akik a testület felé elszámoltathatók és a költségvetési rendelet, valamint a személyzeti szabályzat hatálya alá tartoznak. Az érintett személyzet – általában főigazgatók és szolgálatvezetők – megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként ismertek. Ők a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatokat továbbdelegálhatják a közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőknek.

biztosok testülete

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől az elindított tevékenységek működési és költségvetési szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig, beleértve a jogi kötelezettségvállalások elfogadását, a teljesítmény nyomonkövetését, a kifizetések teljesítését, illetve a pénzeszközök visszafizettetését is, amennyiben szükséges. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és a megfelelő elszámoltathatóságot minden szolgálatnál az (engedélyezésre jogosult tisztviselő által gyakorolt) vezetői ellenőrzésnek a belső ellenőrzéstől és megfelelőség-ellenőrzéstől való – a nemzetközi standardokon alapuló, egyértelmű belső kontroll standardokkal történő – elkülönítése, az előzetes és utólagos ellenőrzések, a kockázatértékelés alapján történő független belső ellenőrzés, továbbá az egyes biztosoknak tett rendszeres tevékenységi jelentés biztosítja.

engedélyezésre jogosult tisztviselő

Minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie a felelőssége alá tartozó tevékenységekről. Az éves tevékenységi jelentésben az engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést tesz a szakpolitikai eredményekről, valamint az arról szerzett megalapozott bizonyosságról, hogy a jelentésében leírt tevékenységekhez rendelt forrásokat a tervezett célra, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá arról, hogy az érvényben lévő ellenőrzési eljárások megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét. A költségvetési rendelet 66. cikke alapján a Bizottság összefoglaló jelentést (synthesis report) fogad el az éves tevékenységi jelentésről, a belső ellenőr átfogó véleményéről, amellyel a Bizottság az EUMSZ 317. cikkével összhangban átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért. Ez a jelentés és az éves tevékenységi jelentés a következő internetcímen érhető el: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő által kiállított fizetési megbízásokat és visszafizetési felszólításokat a számvitelért felelős tisztviselő hajtja végre, és ő felelős a pénztárkezelésért; a számviteli szabályok és módszerek megállapításáért, a számviteli rendszerek érvényesítéséért, a könyvelésért és az intézmények éves beszámolóinak elkészítéséért. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolókat, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló valós képet ad a pénzügyi helyzetről, a műveletek eredményéről és a cash flow-król.

számvitelért felelős tisztviselő

3.3.   Az uniós költségvetés felhasználásának kötelezettsége

Az uniós költségvetés felhasználásának kötelezettsége

Az éves költségvetésben szerepelnie kell az adott tevékenységet engedélyező költségvetési tételnek, mielőtt jogi kötelezettséget vállalnak harmadik féllel szemben (például szerződést vagy támogatási megállapodást kötnek). A költségvetési tételnek emellett elegendő forrást kell tartalmaznia a kiadások fedezésére. Amennyiben ezek a feltételek teljesülnek, a szükséges forrásokat a számviteli rendszerben tett költségvetési kötelezettségvállaláson keresztül le kell kötni a költségvetésben.

Semmilyen pénzösszeget nem lehet felhasználni az uniós költségvetésből, hacsak és amíg az engedélyezésre jogosult tisztviselő nem tesz jogi kötelezettségvállalást.

Jóváhagyás után a költségvetési kötelezettségvállalást rögzítik a költségvetési számviteli rendszerben, az előirányzatokat pedig ennek megfelelően használják fel. Ez azonban nincs hatással a pénzügyi számlára (azaz a főkönyvre), mivel még nem merült fel kiadás.

3.4.   A kifizetés folyamata

A kifizetés folyamata

3.4.1.   Általános szabályok

Általános szabályok

Semmilyen kifizetést nem lehet teljesíteni, hacsak az adott művelettel foglalkozó engedélyezésre jogosult tisztviselő jóvá nem hagyta a költségvetési kötelezettségvállalást. Mihelyt a számviteli rendszerben a kifizetést jóváhagyják, a következő lépés a kedvezményezett számlájára történő átutalás végrehajtása. A Bizottság évente több mint 1,8 millió kifizetést teljesít, és részt vesz a SWIFT-ben (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

3.4.2.   Előfinanszírozás, költségelszámolások és a kiadások elszámolhatósága

Előfinanszírozás, költségelszámolások és a kiadások elszámolhatósága

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi jogi kötelezettségvállalásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet vagy felhasználják a jogi kötelezettségvállalásban meghatározott időszak alatt arra a célra, amelyre nyújtották, vagy visszafizetik – ha a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, köteles visszafizetni a kapott előleget az EU-nak. A kifizetett előfinanszírozás tehát addig nem végleges kiadás, amíg a vonatkozó feltételeket nem teljesítették, és ezért az első kifizetéskor eszközként jelenik meg az uniós mérlegben. Az előfinanszírozás összegét az elszámolható költségek elfogadása és a visszafizetett összegek (részben vagy egészben) csökkentik.

Az előfinanszírozás kifizetése után nem sokkal az illetékes uniós szerv költségtérítési igényt kap annak igazolása céljából, hogy a jogi kötelezettségvállalással összhangban a kedvezményezett hogyan használta fel az előfinanszírozási összeget. Az év során küldött költségtérítési igények ütemezése a finanszírozott intézkedés típusától és a feltételektől függően változik, és az igények nem feltétlenül év végén érkeznek meg az Unióhoz.

A támogathatósági kritériumokat az alap-jogiaktus, a pályázati felhívás, a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjeinek szóló egyéb információs anyagok és/vagy a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások szerződéses záradékai vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat tartalmazza. Az elemzést követően az elszámolható kiadásokat költségként lekönyvelik, a kedvezményezettet pedig értesítik a nem elszámolható összegekről.

4.   HITELFELVÉTELI ÉS -NYÚJTÁSI MŰVELETEK

HITELFELVÉTELI ÉS -NYÚJTÁSI MŰVELETEK

Az Európai Unióról szóló szerződésből eredő alap-jogiaktusok felhatalmazzák az EU-t, hogy a tagállamoknak és a tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtandó pénzügyi támogatáshoz szükséges pénzügyi források mobilizálása érdekében hitelfelvételi programokat fogadjon el. Az EU képviseletében eljáró Európai Bizottság jelenleg a következő három fő programot működteti, amelyek keretében kölcsönöket nyújthat, és ezeket a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél kibocsátott adósságinstrumentumok révén finanszírozza: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás. Mivel a felvett hitelek viszonossági (back-to-back) műveletek, nincs közvetlen hatásuk az uniós költségvetésre, jogi szempontból viszont a hitelek adósságszolgálata az EU kötelezettsége marad.

5.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELME: PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELME: PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK

A költségvetési rendelet és más – különösen a mezőgazdaságot és a kohéziós politikát érintő – vonatkozó jogszabályok a kiadások ellenőrzésére jogosítanak fel azok felmerülése után több évvel is. Hibák, szabálytalanságok vagy csalás feltárását követően visszafizettetést vagy pénzügyi korrekciót alkalmaznak. A hibák, szabálytalanságok vagy csalás feltárása és korrekciója a kontrollrendszerek működésének utolsó szakasza, és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alátámasztása érdekében is elengedhetetlen.

A vissza nem térítendő támogatások esetében a költségvetésre terhelt kiadások elszámolhatóságát az illetékes uniós szolgálatok, megosztott irányítás esetén pedig a tagállamok ellenőrzik a vonatkozó jogszabályban vagy az adott vissza nem térítendő támogatás feltételeiben meghatározott igazoló dokumentumok alapján. Az ellenőrzési rendszerek költséghatékonyságának optimalizálása céljából közvetlen centralizált irányítás esetén a végső kifizetésekre vonatkozó igazoló dokumentumokat alaposabban ellenőrzik, mint az időközi kifizetésekre vonatkozókat, és így ennek során az időközi kifizetések olyan hibáira derülhet fény, amelyeket már csak a végső kifizetés korrekciójával lehet javítani. Az Uniónak, illetve a tagállamnak kötelezettsége van továbbá arra, hogy a kérelmező üzlethelyiségeiben a finanszírozott tevékenység végrehajtása közben és/vagy utólag ellenőrizze az igazoló dokumentumok hitelességét. A vonatkozó jogszabályok különféle eljárásokat irányoznak elő a Bizottság és a tagállamok által feltárt hibák, szabálytalanságok és csalás kezelésének folyamatára nézve – erről a pénzügyi kimutatás 6. megjegyzése tartalmaz részletesebb információkat.

6.

6.   PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁS

PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁS

Az EU éves beszámolója két önálló, de egymással kapcsolatban lévő részből áll:

| (a) | Pénzügyi kimutatások. |
| --- | --- |

(a)

Pénzügyi kimutatások.

| (b) | A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek részletes képet adnak a költségvetés végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(b)

A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek részletes képet adnak a költségvetés végrehajtásáról.

Az éves beszámolót a Bizottság fogadja el, majd előterjesztik ellenőrzésre a Számvevőszéknek, végül pedig a mentesítési folyamat részeként az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A fenti éves jelentéstételen túl a költségvetés végrehajtásáról havi jelentések is készülnek.

6.1.   Pénzügyi kimutatások

Pénzügyi kimutatások

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének felelőssége az éves beszámoló elkészítése, valamint annak biztosítása, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet adjon az Európai Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról. Ezeket az uniós számviteli szabályoknak megfelelően készítik el, amelyek a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapulnak. További információk a pénzügyi kimutatások 1. megjegyzésében szerepelnek.

1.

6.2.   Költségvetési számlák

Költségvetési számlák

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének felelőssége a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések elkészítése havi és éves alapon egyaránt. Csak a Bizottság költségvetése tartalmaz igazgatási előirányzatokat és operatív előirányzatokat. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat annak érdekében vezették be, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel. Ezek főként többéves műveletek fedezésére szolgálnak. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra oszlanak:

| — | kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb ideig tartó fellépések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre. |
| --- | --- |

—

kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb ideig tartó fellépések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.

kötelezettségvállalási előirányzatok

| — | kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik. |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

kifizetési előirányzatok

A differenciált előirányzatok bevezetésével különbség keletkezett a rögzített kötelezettségvállalások és a végrehajtott kifizetések között: a fennálló kötelezettségvállalásoknak megfelelő eltérés a kötelezettségvállalások megtétele és a megfelelő kifizetések tényleges teljesítése közötti időeltolódásból ered. Ezt nevezik RAL-nak („Reste à Liquider”).

7.   ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

7.1.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

Az Európai Unió éves beszámolóját és forrásokkal való gazdálkodását külső ellenőre, az Európai Számvevőszék ellenőrzi, amely az Európai Parlament és a Tanács számára éves jelentést állít össze. A Számvevőszék fő feladata, hogy elvégezze az EU éves beszámolójának külső és független ellenőrzését. Tevékenysége részeként a Számvevőszék a következőket készíti el:

| (1) | az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentés, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit; |
| --- | --- |

(1)

az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentés, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit;

| (2) | ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – az adóalanyoktól beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről; |
| --- | --- |

(2)

ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – az adóalanyoktól beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről;

| (3) | meghatározott területeket lefedő ellenőrzések eredményeiről szóló különjelentések. |
| --- | --- |

(3)

meghatározott területeket lefedő ellenőrzések eredményeiről szóló különjelentések.

7.2.   Mentesítés

Mentesítés

Egy költségvetési ciklus utolsó lépése a költségvetéssel kapcsolatos mentesítés az adott pénzügyi év vonatkozásában. Az Európai Unióban a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament. Ez azt jelenti, hogy az éves beszámolók ellenőrzését és véglegesítését követően a Tanács javaslata, majd a Parlament döntése alapján mentesítik a Bizottságot és más uniós szerveket az Unió költségvetésének végrehajtása alól az előző pénzügyi évre. E határozat alapját a következők képezik: az éves beszámoló vizsgálata, a Bizottság éves értékelési jelentése és a Számvevőszék éves jelentése és a Bizottság válaszai, valamint kérdések és további tájékoztatáskérések a Bizottság felé.

A mentesítés a költségvetés-végrehajtás külső ellenőrzésének politikai vetülete, az a határozat, amellyel a Tanács ajánlására eljáró Európai Parlament mentesíti a Bizottságot (és más uniós szerveket) egy adott költségvetés irányításának felelőssége alól annak lezárásával. E mentesítési eljárás háromféle eredményre vezethet: a mentesítés megadása, halasztása vagy elutasítása. Az Európai Parlamentben az éves költségvetési mentesítési eljárás szerves részét képezi a biztosok meghallgatása, akiket az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának tagjai kérdeznek a felelősségük alá tartozó szakpolitikai területekkel kapcsolatban. A mentesítésről szóló végső jelentés, amelyben a Bizottságot konkrét intézkedésekre is felkérik, plenáris ülésen fogadják el. A Tanács mentesítési ajánlását az ECOFIN fogadja el. Az Európai Parlament mentesítésről szóló végső jelentését és a Tanács mentesítési ajánlását egyaránt éves nyomon követési jelentés követi, amelyben a Bizottság ismerteti azokat a konkrét intézkedéseket, amelyeket az Európai Parlament kéréseinek és a Tanács ajánlásainak végrehajtása érdekében hozott.

I.   RÉSZ

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK
   (1)

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

1

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

Mérleg

Eredménykimutatás

Cash flow-kimutatás

Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz:

| 1. | Lényeges számviteli politikák |
| --- | --- |

1.

| 2. | Megjegyzések a mérleghez |
| --- | --- |

2.

| 3. | Megjegyzések az eredménykimutatáshoz |
| --- | --- |

3.

| 4. | Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz |
| --- | --- |

4.

| 5. | Függő követelések és kötelezettségek és egyéb jelentős közzétételek |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az uniós költségvetés védelme |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pénzügyi támogatási mechanizmusok |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pénzügyi kockázatkezelés |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek |
| --- | --- |

9.

| 10. | A mérlegfordulónap utáni események |
| --- | --- |

10.

| 11. | A konszolidálás alkalmazási köre |
| --- | --- |

11.

MÉRLEG

MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK |
| Immateriális javak | 2.1 | 188 | 149 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 2.2 | 5 978 | 5 071 |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések | 2.3 | 392 | 374 |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 62 311 | 43 672 |
| Követelések és behajtható követelések | 2.5 | 564 | 289 |
| Előfinanszírozás | 2.6 | 44 505 | 44 723 |
| | | 113 938 | 94 278 |
| FORGÓESZKÖZÖK |
| Készletek | 2.7 | 138 | 94 |
| Pénzügyi eszközök | 2.8 | 1 981 | 3 721 |
| Követelések és behajtható követelések | 2.9 | 14 039 | 9 477 |
| Előfinanszírozás | 2.10 | 13 238 | 11 007 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek | 2.11 | 10 674 | 18 935 |
| | | 40 070 | 43 234 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 154 008 | 137 512 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK |
| Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások | 2.12 | (42 503) | (34 835) |
| Céltartalékok | 2.13 | (1 258) | (1 495) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.14 | (57 232) | (41 179) |
| Egyéb kötelezettségek | 2.15 | (2 527) | (2 059) |
| | | (103 520) | (79 568) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK |
| Céltartalékok | 2.16 | (806) | (270) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.17 | (15) | (51) |
| „Szállítói” kötelezettségek | 2.18 | (90 083) | (91 473) |
| | | (90 904) | (91 794) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (194 424) | (171 362) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (40 416) | (33 850) |
| Tartalékok | 2.19 | 4 061 | 3 608 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek (2) | 2.20 | (44 477) | (37 458) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (40 416) | (33 850) |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Immateriális javak

2.1

2.1

188

149

Ingatlanok, gépek és berendezések

2.2

2.2

5 978

5 071

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

2.3

2.3

392

374

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

62 311

43 672

Követelések és behajtható követelések

2.5

2.5

564

289

Előfinanszírozás

2.6

2.6

44 505

44 723

113 938

94 278

FORGÓESZKÖZÖK

Készletek

2.7

2.7

138

94

Pénzügyi eszközök

2.8

2.8

1 981

3 721

Követelések és behajtható követelések

2.9

2.9

14 039

9 477

Előfinanszírozás

2.10

2.10

13 238

11 007

Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek

2.11

2.11

10 674

18 935

40 070

43 234

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

154 008

137 512

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

2.12

2.12

(42 503)

(34 835)

Céltartalékok

2.13

2.13

(1 258)

(1 495)

Pénzügyi kötelezettségek

2.14

2.14

(57 232)

(41 179)

Egyéb kötelezettségek

2.15

2.15

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Céltartalékok

2.16

2.16

(806)

(270)

Pénzügyi kötelezettségek

2.17

2.17

(15)

(51)

„Szállítói” kötelezettségek

2.18

2.18

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(194 424)

(171 362)

NETTÓ ESZKÖZÖK

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

Tartalékok

2.19

2.19

4 061

3 608

Tagállamoktól lehívandó összegek (2)

2

2.20

2.20

(44 477)

(37 458)

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012 | 2011 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 3.1 | 130 919 | 124 677 |
| Egyéb működési bevételek | 3.2 | 6 826 | 5 376 |
| | | 137 745 | 130 053 |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK |
| Igazgatási kiadások | 3.3 | (9 320) | (8 976) |
| Működési kiadások | 3.4 | (124 633) | (123 778) |
| | | (133 953) | (132 754) |
| A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) | | 3 792 | (2 701) |
| Pénzügyi bevételek | 3.5 | 2 157 | 1 491 |
| Pénzügyi kiadások | 3.6 | (1 942) | (1 355) |
| Változások a nyugdíjakra és az egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | | (8 846) | 1 212 |
| Részesedés a közös és társult vállalkozások nettó veszteségéből | 3.7 | (490) | (436) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | (5 329) | (1 789) |

millió EUR

Megjegyzés

2012

2011

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

3.1

3.1

130 919

124 677

Egyéb működési bevételek

3.2

3.2

6 826

5 376

137 745

137 745

130 053

130 053

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

Igazgatási kiadások

3.3

3.3

(9 320)

(8 976)

Működési kiadások

3.4

3.4

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(133 953)

(132 754)

(132 754)

A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG)

3 792

3 792

(2 701)

(2 701)

Pénzügyi bevételek

3.5

3.5

2 157

1 491

Pénzügyi kiadások

3.6

3.6

(1 942)

(1 355)

Változások a nyugdíjakra és az egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

(8 846)

1 212

Részesedés a közös és társult vállalkozások nettó veszteségéből

3.7

3.7

(490)

(436)

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012 | 2011 |
| Az év gazdasági eredménye | | (5 329) | (1 789) |
| Működési tevékenységek | 4.2 | | |
| Amortizáció | | 39 | 33 |
| Értékcsökkenés | | 405 | 361 |
| Kölcsönök (növekedése)/csökkenése | | (16 062) | (27 692) |
| Követelések és behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | | (4 837) | 1 605 |
| Előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése | | (2 013) | (1 534) |
| Készletek (növekedése)/csökkenése | | (44) | (3) |
| Céltartalékok növekedése/(csökkenése) | | 299 | 234 |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | 16 017 | 27 781 |
| Egyéb kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | 468 | (45) |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | (1 390) | 6 944 |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | | (1 497) | (4 539) |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | | 260 | (75) |
| Növekedés/(csökkenés) a nyugdíjakra és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | | 7 668 | (2 337) |
| Befektetési tevékenységek | 4.3 | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | | (1 390) | (693) |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése | | (18) | 118 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | | (837) | (1 497) |
| NETTÓ CASH FLOW | | (8 261) | (3 128) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | | (8 261) | (3 128) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek az év kezdetén | 2.11 | 18 935 | 22 063 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek az év végén | 2.11 | 10 674 | 18 935 |

millió EUR

Megjegyzés

2012

2011

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

4.2

4.2

Amortizáció

39

33

Értékcsökkenés

405

361

Kölcsönök (növekedése)/csökkenése

(16 062)

(27 692)

Követelések és behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

(4 837)

1 605

Előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése

(2 013)

(1 534)

Készletek (növekedése)/csökkenése

(44)

(3)

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

299

234

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

16 017

27 781

Egyéb kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

468

(45)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(1 390)

6 944

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(1 497)

(4 539)

Egyéb nem készpénzes mozgások

260

(75)

Növekedés/(csökkenés) a nyugdíjakra és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

7 668

(2 337)

Befektetési tevékenységek

Befektetési tevékenységek

4.3

4.3

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(1 390)

(693)

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

(18)

118

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

(837)

(1 497)

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

(8 261)

(8 261)

(3 128)

(3 128)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

(8 261)

(3 128)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek az év kezdetén

2.11

2.11

18 935

22 063

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek az év végén

2.11

2.11

10 674

18 935

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tartalékok (A) | A tagállamoktól lehívandó összegek (B) | |
| Valós érték tartalék | Egyéb tartalékok | Felhalmozott többlet/(hiány) | Az év gazdasági eredménye |
| EGYENLEG 2010.12.31-ÉN | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| A garanciaalap tartalékának változása | | 165 | (165) | | 0 |
| Valósérték-változások | (47) | | | | (47) |
| Egyéb | | 2 | (30) | | (28) |
| A 2010. évi gazdasági eredmény allokációja | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2010. évi költségvetési eredmény | | | (4 539) | | (4 539) |
| Az év gazdasági eredménye | | | | (1 789) | (1 789) |
| EGYENLEG 2011.12.31-ÉN | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| A garanciaalap tartalékának változása | | 168 | (168) | | 0 |
| Valósérték-változások | 258 | | | | 258 |
| Egyéb | | 21 | (19) | | 2 |
| A 2011. évi gazdasági eredmény allokációja | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2011. évi költségvetési eredmény | | | (1 497) | | (1 497) |
| Az év gazdasági eredménye | | | | (5 329) | (5 329) |
| EGYENLEG 2012.12.31-ÉN | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

millió EUR

Tartalékok (A)

A tagállamoktól lehívandó összegek (B)

Formula

Valós érték tartalék

Egyéb tartalékok

Felhalmozott többlet/(hiány)

Az év gazdasági eredménye

EGYENLEG 2010.12.31-ÉN

EGYENLEG 2010.12.31-ÉN

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

A garanciaalap tartalékának változása

165

(165)

0

Valósérték-változások

(47)

(47)

Egyéb

2

(30)

(28)

A 2010. évi gazdasági eredmény allokációja

4

17 228

(17 232)

0

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2010. évi költségvetési eredmény

(4 539)

(4 539)

Az év gazdasági eredménye

(1 789)

(1 789)

EGYENLEG 2011.12.31-ÉN

EGYENLEG 2011.12.31-ÉN

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

A garanciaalap tartalékának változása

168

(168)

0

Valósérték-változások

258

258

Egyéb

21

(19)

2

A 2011. évi gazdasági eredmény allokációja

6

(1 795)

1 789

0

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2011. évi költségvetési eredmény

(1 497)

(1 497)

Az év gazdasági eredménye

(5 329)

(5 329)

EGYENLEG 2012.12.31-ÉN

EGYENLEG 2012.12.31-ÉN

150

150

3 911

3 911

(39 148)

(39 148)

(5 329)

(5 329)

(40 416)

(40 416)

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

A beszámoló elkészítése az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) (3), valamint az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2012. október 29-i (4) 1268/2002/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően történik.

3

4

A költségvetési rendelet 143. cikkének megfelelően az EU a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készíti el pénzügyi kimutatásait. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott e számviteli szabályokat a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazni kell, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra. A beszámoló pénzneme az euró, az elszámolási időszak a naptári év.

1.2.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszférában tevékeny gazdálkodó egységek esetében, mint például az Európai Unió, a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) a 2. sz. uniós számviteli szabályban kerültek meghatározásra és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal, amelyek a következők: valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk.

A pénzügyi kimutatásoknak a fent említett szabályokkal és alapelvekkel összhangban történő elkészítése azt igényli a vezetéstől, hogy olyan becsléseket készítsen, amelyek hatással vannak bizonyos tételeknek a mérlegben és az eredménykimutatásban bemutatott összegeire, valamint a függő követelések és kötelezettségek kapcsolódó közzétételeire.

1.3.   KONSZOLIDÁLÁS

KONSZOLIDÁLÁS

A konszolidálás alkalmazási köre

A konszolidálás alkalmazási köre

Az EU összevont pénzügyi kimutatásai magukban foglalják az összes jelentős ellenőrzött gazdálkodó egységet (intézményeket és ügynökségeket), társult és közös vállalkozást, tehát 51 ellenőrzött gazdálkodó egységet, 5 közös vállalkozást és 4 társult vállalkozást. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek teljes jegyzékét a 11.1. megjegyzés tartalmazza. 2011-hez képest a konszolidálásba bevont egységek köre 1 gazdálkodó egységgel (ügynökség) bővült. A bővülésnek nincs lényeges hatása az összevont pénzügyi kimutatásokra.

11.1.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Valamely gazdálkodó egységnek a konszolidálásba történő bevonására irányuló döntés az ellenőrzési elven alapul. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek olyan gazdálkodó egységek, amelyek pénzügyi és működési politikáinak közvetlen vagy közvetett irányítására az EU jogosult annak érdekében, hogy előnye származhasson e gazdálkodó egységek tevékenységeiből. E hatáskörnek a jelenben gyakorolhatónak kell lennie. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget.

Az EU-n belül az ellenőrzésre utaló leggyakoribb jelek a következők: a gazdálkodó egység alapszerződések vagy másodlagos jogforrások alapján történő létrehozása, a gazdálkodó egység általános költségvetésből való finanszírozása, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az Európai Számvevőszék általi ellenőrzés, valamint az Európai Parlament általi mentesítés. Egyértelmű, hogy minden egyes gazdálkodó egység tekintetében értékelni kell, hogy a fent felsorolt kritériumok egyike vagy összessége elegendő-e az ellenőrzéshez.

E megközelítés alapján az uniós intézmények (az EKB kivételével) és ügynökségek (kivéve a korábbi 2. pillérbe tartozó ügynökségeket) az EU kizárólagos ellenőrzése alá tartozónak tekintendőek, ezért beletartoznak a konszolidálás körébe. Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő.

Az Európai Unió által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló lényeges egyenlegei, valamint a közöttük létrejött lényeges tranzakciók kiszűrésre kerültek, ugyanakkor a gazdálkodó egységeken belüli tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Közös vállalkozások

Közös vállalkozások

A közös vállalkozás olyan szerződéses megállapodás, amellyel az Európai Unió és egy vagy több fél (a „vállalkozók”) közös ellenőrzés alatt álló gazdasági tevékenységbe kezd. A közös ellenőrzés egy szolgáltatáspotenciált megtestesítő tevékenység fölött közvetlenül vagy közvetve gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása.

A közös vállalkozásokban való részesedést a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az EU-nak a közös vezetésű gazdálkodó egységei nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését az eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A beszámolóban a közös vállalkozás mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a kezdeti bekerülési érték és valamennyi változás (további hozzájárulások, részesedés a gazdasági eredményekből és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja.

Az Európai Unió és közös vezetésű gazdálkodó egységei közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre. A közös vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az EU által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól.

Társult vállalkozások

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az EU jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír, ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük adottnak, ha az EU közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja.

A társult vállalkozásokban való részesedést a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az EU-nak a társult vállalkozások eredményeiből való részesedését az eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A beszámolóban a társult vállalkozás mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a kezdeti bekerülési érték és valamennyi változás (további hozzájárulások, részesedés a gazdasági eredményekből és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja. A társult vállalkozástól kapott osztalék csökkenti az eszköz könyv szerinti értékét. Az EU és társult vállalkozásai közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A társult vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az EU által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. Az EU nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkezik egy befektetési alapban. Az ilyen alapokat emiatt értékesíthető pénzügyi eszközökként kezelik.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

Az EU személyzete közös betegségbiztosítási rendszerének alapjait, az Európai Fejlesztési Alapot, valamint a résztvevői garanciaalapot nevükben a Bizottság kezeli, de a beszámolókba ezeket az egységeket nem vonják be, mivel nem állnak az EU irányítása alatt – az érintett összegekre vonatkozó további részletekért lásd a 11.2. megjegyzést.

11.2.

1.4.   AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA

AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.4.1.   
  Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, az euró az EU funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

Műveletek és egyenlegek

A más pénznemen alapuló ügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A más pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint a más pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket az eredménykimutatás mutatja be.

Eltérő átváltási módszerek vonatkoznak az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint az immateriális javak értékelésére, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik.

A más pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit a december 31-én érvényes árfolyamon számítják át euróra:

EUR átváltási árfolyamok

EUR átváltási árfolyamok

| Pénznem | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,1510 | 25,7870 |
| DKK | 7,4610 | 7,4342 |
| GBP | 0,8161 | 0,8353 |
| HUF | 292,3000 | 314,5800 |
| LVL | 0,6977 | 0,6995 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,0740 | 4,4580 |
| RON | 4,4445 | 4,3233 |
| SEK | 8,5820 | 8,9120 |
| CHF | 1,2072 | 1,2156 |
| JPY | 113,6100 | 100,2000 |
| USD | 1,3194 | 1,2939 |

Pénznem

2012.12.31.

2011.12.31.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,1510

25,7870

DKK

7,4610

7,4342

GBP

0,8161

0,8353

HUF

292,3000

314,5800

LVL

0,6977

0,6995

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,0740

4,4580

RON

4,4445

4,3233

SEK

8,5820

8,9120

CHF

1,2072

1,2156

JPY

113,6100

100,2000

USD

1,3194

1,2939

A más pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris pénzügyi instrumentumok valós értékének átszámítási különbözethez kapcsolódó változásait az eredménykimutatásban tüntetik fel. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken nyilvántartott nem monetáris pénzügyi eszközök és kötelezettségek átszámítási különbözeteit az eredménykimutatásban tüntetik fel. Az értékesíthetőként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözetei a valós érték tartalékban szerepelnek.

1.4.2.   
  Becslések alkalmazása

Becslések alkalmazása

A nemzetközi költségvetési számviteli standardoknak és a számviteli szabályozásnak megfelelően a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, céltartalékok, készletekkel és követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, elhatárolt bevételek és kiadások, függő követelések és kötelezettségek, valamint az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkezett változásokat ismertté válásuk időszakában veszik figyelembe.

1.5.   MÉRLEG

MÉRLEG

1.5.1.   
  Immateriális javak

Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicenceket a halmozott amortizációval és az értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken mutatják ki. Az eszközök amortizációja a becsült hasznos élettartam alatt lineárisan történik. A saját előállítású immateriális javak aktiválására akkor kerül sor, amikor az uniós számviteli szabályok vonatkozó kritériumai teljesülnek. Az aktiválható költségek az eszköz fejlesztéséhez, elkészítéséhez és a vezetés igényeit figyelembe vevő üzembehelyezéséhez szükséges közvetlen költségeket foglalják magukba. A kutatási tevékenységekhez kapcsolódó költségeket, a nem aktiválható fejlesztési költségeket és a karbantartási költségeket kiadásként számolják el felmerülésükkor.

1.5.2.   
  Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. Az eredeti bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez vagy befejezéséhez közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági előnyöket vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően az EU élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költségek az eredménykimutatásban kerülnek elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerültek.

A földterületekre és a műalkotásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

| Eszköztípus | Lineáris leírási kulcsok |
| --- | --- |
| Építmények | 4 % |
| Üzemek, gépek és berendezések | 10 %–25 % |
| Bútorok | 10 %–25 % |
| Beépített és mozdítható berendezési tárgyak | 10 %–33 % |
| Gépjárművek | 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % |
| Egyéb tárgyi eszközök | 10 %–33 % |

Eszköztípus

Lineáris leírási kulcsok

Építmények

4 %

Üzemek, gépek és berendezések

10 %–25 %

Bútorok

10 %–25 %

Beépített és mozdítható berendezési tárgyak

10 %–33 %

Gépjárművek

25 %

Számítástechnikai berendezések

25 %

Egyéb tárgyi eszközök

10 %–33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevétel és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének különbözetéből adódik, és az eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyieszköz-lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az EU viseli. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdő időpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. Minden egyes lízingfizetést úgy osztanak meg a kötelezettség és a finanszírozási költségek között, hogy a még rendezetlen finanszírozási egyenleg kamatlába állandó legyen. A bérleti kötelezettségek (a finanszírozási költségek nélkül) az egyéb (hosszú és rövid lejáratú) kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak során az eredménykimutatásban számolják el oly módon, hogy a kötelezettség fennmaradó összegéből kiindulva minden időszakra azonos kamatláb vonatkozzon. A pénzügyi lízing keretében tartott eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebb időszak során számolják el.

Operatív lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és előnyök jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív lízing keretében tett kifizetéseket a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel számolják el az eredménykimutatásban.

1.5.3.   
  Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el amortizációt/értékcsökkenést, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az amortizáció/értékcsökkenés tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét. Amennyiben a korábbi években elszámolt értékvesztés okai már nem állnak fenn, az értékvesztés miatti veszteségeket ennek megfelelően visszaírják.

1.5.4.   
  Befektetések

Befektetések

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

A társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik. A tőkeköltségeket kiigazítják, hogy tükrözzék a társult vállalkozások és közös vállalkozások nettó eszközeiben a kezdeti megjelenítés után bekövetkezett növekedésnek vagy csökkenésnek az EU-hoz rendelhető részét, amennyiben értékvesztés jelei mutatkoznak, és amelyet szükség esetén az alacsonyabb megtérülő értékre írnak le. A megtérülő érték fogalmának magyarázatát az 1.5.3. megjegyzés tartalmazza. Amennyiben az értékcsökkenés oka egy későbbi időpontban már nem áll fenn, az értékvesztés miatti veszteséget arra a könyv szerinti értékre írják vissza, amelyet akkor határoztak volna meg, ha semmilyen értékvesztés miatti veszteséget nem tüntettek volna fel.

1.5.3.

Kockázatitőke-alapokban lévő befektetések

Kockázatitőke-alapokban lévő befektetések

A kockázatitőke-alapokban lévő befektetéseket értékesíthető pénzügyi eszközökként sorolják be (lásd az 1.5.5. megjegyzést), ennek megfelelően valós értéken tartják nyilván, a valós érték változásaiból eredő nyereségeket és veszteségeket (az átszámítási különbözeteket is) pedig a valós érték tartalékban kell megjeleníteni.

1.5.5.

Mivel a kockázatitőke-alapokban lévő befektetéseknek nincsen aktív piacon jegyzett piaci ára, értékelésük egyenként, a bekerülési érték vagy az elszámolható nettó eszközérték közül a kisebbiken történik. A valós értéken történő értékelésből eredő nem realizált nyereségeket a tartalékokban számolják el, a nem realizált veszteségeket pedig értékvesztési szempontból megvizsgálják annak meghatározására, hogy az eredménykimutatásban értékvesztésként, vagy a valós érték tartalék változásaiként számolják-e el őket.

1.5.5.   
  Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Besorolás

Besorolás

Az EU a következő kategóriákba sorolja be pénzügyi eszközeit: az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök; kölcsönök és követelések; lejáratig tartandó befektetések; és értékesíthető pénzügyi eszközök. A pénzügyi eszközök besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i.   Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha az EU akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

ii.   Kölcsönök és követelések

Kölcsönök és követelések

A kölcsönök és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor az EU az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

iii.   Lejáratig tartandó befektetések

Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzítettvagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az EU határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben az EU nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

iv.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy az EU milyen időtartamot követően kívánja értékesíteni őket, amely általában a mérlegfordulónapkor hátralévő futamidő. Szintén az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz sorolják be a nem konszolidált gazdálkodó egységekben történő részesedésszerzéseket, illetve a tőkemódszertől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket (például a kockázatitőke-műveleteket).

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az EU kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A kölcsönöket abban az időpontban veszik számviteli nyilvántartásba, amikor a kölcsönvevőnek pénzátutalást teljesítenek. A pénzügyi instrumentumok kezdeti megjelenítése valós értéken történik. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik. Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig az eredménykimutatásban számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke). Amikor azonban a hosszú lejáratú kölcsön után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető az összes jövőbeni pénzbevétel jelenértékeként, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A felvett hitelekre nyújtott kölcsönöket nominális összegükön értékelik, amelyet a kölcsön valós értékének tekintenek. Ennek oka a következő:

| — | Az EU hitelnyújtási tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelnyújtási tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelnyújtási műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelnyújtási tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg. |
| --- | --- |

—

Az EU hitelnyújtási tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelnyújtási tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelnyújtási műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelnyújtási tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg.

| — | Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű kölcsönök alapján történő hitelnyújtási tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie. |
| --- | --- |

—

Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű kölcsönök alapján történő hitelnyújtási tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie.

| — | Ezenfelül e kölcsönök vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett kölcsönök között. A nyújtott kölcsön tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett kölcsön tényleges kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül e kölcsönök vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett kölcsönök között. A nyújtott kölcsön tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett kölcsön tényleges kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az EU a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően átadta.

Későbbi értékelés

Későbbi értékelés

| i. | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek. |
| --- | --- |

i.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

| ii. | A kölcsönök és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik a ténylegeskamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén ugyanaz a tényleges kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett kölcsönökre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve viszonossági (back-to-back) műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

ii.

A kölcsönök és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik a ténylegeskamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén ugyanaz a tényleges kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett kölcsönökre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve viszonossági (back-to-back) műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

| iii. | Lejáratig tartandó befektetések – az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartandó befektetéssel. |
| --- | --- |

iii.

Lejáratig tartandó befektetések – az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartandó befektetéssel.

| iv. | Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós érték tartalékban mutatják ki. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök értékesítésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós érték tartalékban megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök ténylegeskamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát.
  Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az EU a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (és a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.
  Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik. |
| --- | --- |

iv.

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós érték tartalékban mutatják ki. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök értékesítésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós érték tartalékban megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök ténylegeskamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az EU a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (és a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Az EU minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) megbízhatóan becsülhető hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli cash flow-ira.

a)   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a kölcsönök és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti tényleges kamatlábával diszkontált (jövőbeni hitelveszteségeket nem tartalmazó) becsült jövőbeni cash flow-k jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a kölcsön vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó tényleges kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközből származó jövőbeni cash flow-k becsült jelenértékének kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték érvényesítéséből származó cash flow-kat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a költségeit, akár valószínű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést az eredménykimutatásban visszaírják.

b)   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt, részesedésszerzések esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely a akvizíciós költség és az eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az eredménykimutatásban a tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem az eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést az eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.6.   
  Készletek

Készletek

A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlenül hozzárendelhető költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során). Amennyiben a készleteket azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási érték közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási érték az a költség, amely az EU számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.7.   
  Előfinanszírozási összegek

Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során arra a célra kell felhasználni, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az EU-nak. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott (kiadásként lekönyvelt) elszámolható költségek és a visszatérített összegek.

Az év végén fennálló előfinanszírozási összegek értéke a kifizetett eredeti összeg(ek) mínusz: visszafizetett összegek, érvényesített elszámolható összegek, az év végéig el nem számolt, becsült elszámolható összegek és az értékcsökkenések.

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek az elhatárolt kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegben.

1.5.8.   
  Követelések

Követelések

A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az EU nem fogja tudni beszedni a követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján. Lásd a későbbiekben az 1.5.14. megjegyzést, amely az elhatárolt bevételek év végi kezelésére vonatkozik.

1.5.14.

1.5.9.   
  Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, és forgóeszköznek minősülnek. Ide tartoznak: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések.

1.5.10.   
  Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíjkötelezettségek

Nyugdíjkötelezettségek

Az EU meghatározott nyugdíjjuttatási programokat működtet. A munkavállalók fizetéséből levont hozzájárulás e juttatások becsült költségeinek egyharmadát teszi ki – a kötelezettséget azonban nem finanszírozzák. A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben kimutatott értéke a meghatározott juttatási kötelem mérlegfordulónapi jelenértékével egyenlő. A meghatározott juttatási kötelem értékét biztosítási matematikusok számítják ki a kivetített jóváírási egység módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzeszköz-kiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkonttényező azon pénznemben meghatározott államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

A tapasztalati módosításokból és a biztosításmatematikai feltételezések változásaiból adódó biztosításmatematikai nyereségeket és veszteségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül az eredménykimutatásokban mutatják ki, kivéve, ha a nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak (megszolgálási időszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a megszolgálási időszakban lineárisan történik.

Az alkalmazást követő betegségbiztosítási juttatások

Az alkalmazást követő betegségbiztosítási juttatások

Az EU az egészségügyi kiadások visszatérítése révén nyújt egészségügyi juttatásokat munkavállalói számára. A napi igazgatás ellátására különálló alapot hoztak létre. A rendszer által nyújtott szolgáltatások igénybevételére a jelenlegi és a már nyugdíjazott munkavállalók, az özvegyek, valamint azok kedvezményezettjei jogosultak. Az „inaktív” személyeknek (nyugdíjasok, árvák stb.) nyújtott juttatásokat a „Foglalkoztatás utáni munkavállalói juttatások” közé sorolják. Tekintve e juttatások jellegét, biztosításmatematikai számításokra van szükség. A mérlegben szereplő kötelezettség meghatározásának alapja a nyugdíjfizetési kötelezettség számításához használthoz hasonló (lásd fentebb).

1.5.11.   
  Céltartalékok

Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az EU-nak meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. Jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege a meglévő kötelem kiegyenlítéséhez szükséges várható kiadások beszámolókészítési időpontban tett legjobb becslésével egyenlő. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

1.5.12.   
  Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként (felvett hitelek) tartják nyilván. A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és okiratba foglalt adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken a ténylegeskamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt az eredménykimutatásban jelenítik meg a ténylegeskamatláb-módszer használatával.

A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek a kötelezettségek a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekből nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a ténylegeskamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre alkalmazni. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek közé tartozónak számítanak a negatív valós értékű származtatott eszközök. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek elszámolása, lásd az 1.5.5. megjegyzést.

1.5.5.

1.5.13.   
  „Szállítói” kötelezettségek

„Szállítói” kötelezettségek

Az EU „szállítói” kötelezettségeinek jelentős összege nem áru-, illetve szolgáltatás-beszerzéssel, hanem a vissza nem térítendő támogatások, illetve egyéb uniós finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos. A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget kötelezettségként számolják el. Miután ellenőrzik és elszámolhatóként elfogadják, értékelésük az elfogadott és elszámolható összegen történik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező „szállítói” kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és EU általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.14.   
  Passzív és aktív időbeli elhatárolások

Passzív és aktív időbeli elhatárolások

Az EU számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtanak.

A bevételeket szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EU már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban.

Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6.   EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1.   
  Bevételek

Bevételek

Nem értékesítésből származó bevételek

Nem értékesítésből származó bevételek

Ez alkotja az EU bevételeinek túlnyomó részét, elsősorban a közvetlen és követett adókat, valamint a saját forrásokat foglalja magában. Az EU az adókon kívül más felektől származó fizetéseket is kaphat, ilyenek például a vámok, a pénzbírságok és az adományok.

Héa- és GNI-alapú források

Héa- és GNI-alapú források

A bevételeket abban az időszakban jelenítik meg, amikor az Európai Bizottság felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de az Európai Bizottságnak még meg nem fizetett bevételeket meg kell becsülni, és elhatárolt bevételként kell kimutatni. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel (25 %) csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak az eredménykimutatásban.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

A pénzbírságokból származó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró uniós határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a követelés után értékvesztést számolnak el. A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| — | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi; |
| --- | --- |

—

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi;

| — | vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

—

vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a pénzbírság tőkerészét az előírt három hónapos határidőn belül meg kell fizetnie, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az EU-Szerződés 278. cikke), vagy az összegről bizonyos feltételek mellett és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének hozzájárulásával bankgaranciát is bemutathat.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és átmenetileg már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg. Mivel azonban a címzett uniós határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a követeléssel szemben számolják el. Ha fizetés helyett garanciát adnak, úgy a pénzbírságot továbbra is követelésként tartják nyilván. Amennyiben valószínűnek látszik, hogy a Törvényszék nem az Unió javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennálló követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után az Európai Bizottság kamatot kap: ezt az elhatárolt kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

Értékesítési bevételek

Értékesítési bevételek

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtással járó ügyletek bevételeit az ügylet mérlegfordulónapkori lebonyolítottsága fokának függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatkiadások

Kamatbevételek és kamatkiadások

A kamatbevételeket és kamatkiadásokat a ténylegeskamatláb-módszer használatával az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatkiadásokat a megfelelő időszakban. A tényleges kamatláb számításakor az EU megbecsüli a cash flow-kat, ami során figyelembe veszi a pénzügyi eszköz valamennyi szerződéses feltételét (például az előtörlesztési opciókat), de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, a tényleges kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli cash flow-k diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

Az osztalékok elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2.   
  Kiadások

Kiadások

Az ellenszolgáltatáshoz kötött adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és az Európai Unió általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. A nem áruvásárlással kapcsolatos kiadások az EU-ra jellemző kiadások, az EU kiadásainak többsége ezekből áll. A kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.7.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.7.1.   
  Függő követelések

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelés, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EU ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés közzétételére kerül sor akkor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.7.2.   
  Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy szolgáltatáspotenciálra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

2.1.   IMMATERIÁLIS JAVAK

IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Bruttó könyv szerinti érték 2011.12.31-én | 301 |
| Növekedés | 89 |
| Értékesítés | (11) |
| Egyéb változások | 0 |
| Bruttó könyv szerinti érték 2012.12.31-én | 379 |
| Halmozott amortizáció 2011.12.31-én | (152) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (39) |
| Elidegenítés | 4 |
| Egyéb változások | (4) |
| Halmozott amortizáció 2012.12.31-én | (191) |
| Nettó könyv szerinti érték 2012.12.31-én | 188 |
| Nettó könyv szerinti érték 2011.12.31-én | 149 |

millió EUR

Összeg

Bruttó könyv szerinti érték 2011.12.31-én

301

Növekedés

89

Értékesítés

(11)

Egyéb változások

0

Bruttó könyv szerinti érték 2012.12.31-én

Bruttó könyv szerinti érték 2012.12.31-én

379

379

Halmozott amortizáció 2011.12.31-én

(152)

Éves értékcsökkenési leírás

(39)

Elidegenítés

4

Egyéb változások

(4)

Halmozott amortizáció 2012.12.31-én

Halmozott amortizáció 2012.12.31-én

(191)

(191)

Nettó könyv szerinti érték 2012.12.31-én

Nettó könyv szerinti érték 2012.12.31-én

188

188

Nettó könyv szerinti érték 2011.12.31-én

Nettó könyv szerinti érték 2011.12.31-én

149

149

A fenti összegek elsősorban számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2.   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

2012. december 31-én a befejezetlen beruházások közé tartozott 660 millió EUR (2011: 219 millió EUR) értékű beruházás a Galileo projekthez, az EU globális navigációs műholdrendszeréhez kapcsolódóan, amelyet jelenleg építenek ki az Európai Űrügynökség (ESA) támogatásával. A rendszer elkészültekor 30 műholdból, 2 ellenőrző központból és 16 földi állomásból fog állni. A mérlegben szereplő összeg a Bizottságnál e projekttel kapcsolatban 2011. október 22. (a rendszer első két műholdja sikeres elindításának időpontja) óta felmerült aktiválható költségeket tartalmazza. Ezt az időpontot megelőzően – ahogy azt már korábbi éves beszámolókban is kifejtettük – a Bizottság úgy tekintette, hogy a projekt kutatási szakaszban tart, így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően az összes felmerült költséget elszámolták. A projekt kezdete óta és a hatályos pénzügyi keret végéig az előirányzott költségvetés 3 837 millió EUR-t tesz ki. A következő pénzügyi keret vonatkozásában további 5 400 millió EUR-t irányoznak elő a rendszer teljes működtetéséhez, kihasználásához és a Galileo-szolgáltatások teljesítéséhez 2020-ig, valamint a konstelláció következő generációjának előkészítéséhez; ez teljes egészében az uniós költségvetésből kerül majd finanszírozásra. 2012-ben 13 millió EUR összegű nem aktiválható fejlesztési költséget könyveltek le ráfordításként.

Mérlegfordulónapkor összesen négy műholdat bocsátottak fel 2011 októbere óta, és amint az ezekkel kapcsolatos későbbi tesztelések befejeződnek, a projekt pályára állítási és tesztelési fázisa lezárul. Ezt a fázist az EU és az ESA közösen finanszírozták, és a két fél között létrejött támogatási megállapodás szerint az ESA hivatalosan átadja a megépített eszközöket az EU számára. Ehhez az ESA Tanácsának jóváhagyása szükséges. Megjegyezzük, hogy az ESA tagállamai kettő kivételével (Norvégia és Svájc) uniós tagállamok. A Bizottságnak jelenleg semmi oka azt feltételezni, hogy az átadást az ESA bármely tagja megakadályozná.

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Gépek és berendezések | Bútorok és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb tárgyi eszközök | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen beruházások | Összesen |
| Bruttó könyv szerinti érték előző év végén | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Növekedés | 96 | 42 | 22 | 52 | 11 | 511 | 583 | 1 317 |
| Elidegenítés | (26) | (23) | (21) | (54) | (11) | 0 | 0 | (135) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 102 | 8 | 0 | 12 | 0 | (14) | (111) | (3) |
| Egyéb változások | 24 | 3 | 3 | 11 | 3 | (1) | 1 | 44 |
| Bruttó könyv szerinti érték év végén | 4 314 | 558 | 233 | 578 | 231 | 3 181 | 1 118 | 10 213 |
| Halmozott amortizáció előző év végén | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (138) | (45) | (20) | (67) | (21) | (114) | | (405) |
| Visszaírt értékcsökkenés | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Elidegenítés | 3 | 23 | 21 | 51 | 10 | 5 | | 113 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | — | 0 | 0 | (11) | 0 | 14 | | 3 |
| Egyéb változások | (3) | (2) | (1) | (13) | (2) | (7) | | (28) |
| Halmozott amortizáció év végén | (2 137) | (449) | (166) | (436) | (150) | (897) | | (4 235) |
| Nettó könyv szerinti érték 2012.12.31-én | 2 177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2 284 | 1 118 | 5 978 |
| Nettó könyv szerinti érték 2011.12.31-én | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |

millió EUR

Telek és épületek

Gépek és berendezések

Bútorok és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb tárgyi eszközök

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen beruházások

Összesen

Bruttó könyv szerinti érték előző év végén

4 118

528

229

557

228

2 685

645

8 990

Növekedés

96

42

22

52

11

511

583

1 317

Elidegenítés

(26)

(23)

(21)

(54)

(11)

0

0

(135)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

102

8

0

12

0

(14)

(111)

(3)

Egyéb változások

24

3

3

11

3

(1)

1

44

Bruttó könyv szerinti érték év végén

Bruttó könyv szerinti érték év végén

4 314

4 314

558

558

233

233

578

578

231

231

3 181

3 181

1 118

1 118

10 213

10 213

Halmozott amortizáció előző év végén

(1 999)

(425)

(166)

(396)

(137)

(796)

(3 919)

Éves értékcsökkenési leírás

(138)

(45)

(20)

(67)

(21)

(114)

(405)

Visszaírt értékcsökkenés

0

0

0

0

0

1

1

Elidegenítés

3

23

21

51

10

5

113

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

—

0

0

(11)

0

14

3

Egyéb változások

(3)

(2)

(1)

(13)

(2)

(7)

(28)

Halmozott amortizáció év végén

Halmozott amortizáció év végén

(2 137)

(2 137)

(449)

(449)

(166)

(166)

(436)

(436)

(150)

(150)

(897)

(897)

(4 235)

(4 235)

Nettó könyv szerinti érték 2012.12.31-én

Nettó könyv szerinti érték 2012.12.31-én

2 177

2 177

109

109

67

67

142

142

81

81

2 284

2 284

1 118

1 118

5 978

5 978

Nettó könyv szerinti érték 2011.12.31-én

Nettó könyv szerinti érték 2011.12.31-én

2 119

103

63

161

91

1 889

645

5 071

A pénzügyi lízingek és hasonló jogosultságok kapcsán még fizetendő összegek a mérlegben a hosszú lejáratú és rövid lejáratú kötelezettségek között kerülnek kimutatásra (lásd a 2.15. és a 2.18.1. megjegyzést). Ezek a következőképpen oszlanak meg:

2.15.

2.18.1.

PÉNZÜGYI LÍZINGEK

PÉNZÜGYI LÍZINGEK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | Kumulált díjak | Jövőben fizetendő összegek | Érték összesen | Később felmerülő eszközköltségek | Eszközérték | Értékcsökkenés | Nettó könyv szerinti érték |
| (A) | 1 éven belül | 1 éven túl | 5 éven túl | Összes kötelezettség
  (B) | (A + B) | (C) | (A + B + C) | (D) | = (A + B + C + D) |
| Telek és épületek | 992 | 63 | 342 | 1 686 | 2 091 | 3 083 | 61 | 3 144 | (877) | 2 267 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 18 | 7 | 11 | 1 | 19 | 37 | — | 37 | (20) | 17 |
| Összesen 2012.12.31-én | 1 010 | 70 | 353 | 1 687 | 2 110 | 3 120 | 61 | 3 181 | (897) | 2 284 |
| Kamattartalom | | 85 | 307 | 502 | 893 | | | | | |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2012.12.31-én | | 155 | 660 | 2 189 | 3 003 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2011.12.31-én | | 153 | 608 | 1 859 | 2 620 |

millió EUR

Leírás

Kumulált díjak

Jövőben fizetendő összegek

Érték összesen

Később felmerülő eszközköltségek

Eszközérték

Értékcsökkenés

Nettó könyv szerinti érték

(A)

1 éven belül

1 éven túl

5 éven túl

Összes kötelezettség

(B)

(A + B)

(C)

(A + B + C)

(D)

= (A + B + C + D)

Telek és épületek

992

63

342

1 686

2 091

3 083

61

3 144

(877)

2 267

2 267

Egyéb tárgyi eszközök

18

7

11

1

19

37

—

37

(20)

17

17

Összesen 2012.12.31-én

1 010

70

353

1 687

2 110

3 120

61

3 181

(897)

2 284

Kamattartalom

85

307

502

893

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2012.12.31-én

155

660

2 189

3 003

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2011.12.31-én

153

608

1 859

2 620

2.3.   TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megj. és | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Részesedés közös vállalkozásokban | 2.3.1 | 42 | 62 |
| Részesedés társult vállalkozásokban | 2.3.2 | 350 | 312 |
| Összesen | | 392 | 374 |

millió EUR

Megj. és

2012.12.31.

2011.12.31.

Részesedés közös vállalkozásokban

2.3.1

2.3.1

42

62

Részesedés társult vállalkozásokban

2.3.2

2.3.2

350

312

Összesen

392

374

2.3.1.   
  Részesedés közös vállalkozásokban

Részesedés közös vállalkozásokban

| millió EUR |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | FCH | Összesen |
| Összeg 2011.12.31-én | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |
| Hozzájárulások | — | 70 | 116 | 98 | 54 | 338 |
| Részesedés a nettó eredményből | — | (70) | (106) | (91) | (91) | (358) |
| Összeg 2012.12.31-én | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |

millió EUR

GJU

SESAR

ITER

IMI

FCH

Összesen

Összeg 2011.12.31-én

0

0

0

25

37

62

Hozzájárulások

—

70

116

98

54

338

Részesedés a nettó eredményből

—

(70)

(106)

(91)

(91)

(358)

Összeg 2012.12.31-én

Összeg 2012.12.31-én

0

0

0

0

10

10

32

32

0

0

42

42

A közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik. Az EU-hoz részesedési százaléka alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Befektetett eszközök | 226 | 211 |
| Forgóeszközök | 106 | 123 |
| Hosszú lejáratú kötelezettségek | 0 | 0 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek | (291) | (314) |
| Bevételek | 8 | 8 |
| Költségek | (427) | (379) |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Befektetett eszközök

226

211

Forgóeszközök

106

123

Hosszú lejáratú kötelezettségek

0

0

Rövid lejáratú kötelezettségek

(291)

(314)

Bevételek

8

8

Költségek

(427)

(379)

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás (GJU)

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás (GJU)

A Galileo közös vállalkozást (GJU) 2006 végén felszámolási eljárás alá helyezték, az eljárás jelenleg is folyamatban van. Mivel a jogalany 2012-ben szüneteltette működését és még felszámolás alatt állt, nem keletkezett sem bevétel, sem kiadás.

SESAR közös vállalkozás

SESAR közös vállalkozás

A közös vállalkozás célja, hogy az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét valamennyi kapcsolódó kutatás-fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse, illetve ez utóbbi tevékenység által biztosítsa az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv (az ATM-főterv) gyors ütemű végrehajtását. A Bizottság 2012. december 31-én 46,12 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett a SESAR-ban. A SESAR program esetében (2007-től 2013-ig) a bizottsági hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 700 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a veszteségből kumuláltan 157 millió EUR.

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet

Az ITER az EU-t, valamint Kínát, Indiát, Oroszországot, Dél-Koreát, Japánt és az Amerikai Egyesült Államokat foglalja magában. Az ITER-t a következő célok érdekében hozták létre: az ITER létesítményeinek igazgatása és azok kiaknázásának ösztönzése; annak elősegítése, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységek végzése. Az EU (Euratom) ITER International javára nyújtott hozzájárulását – a tagállamoktól és Svájctól érkező hozzájárulásokat is beleértve – a „Magfúzió az Energiáért” Ügynökségen keresztül biztosítja. A teljes hozzájárulás jogilag az Euratom által az ITER-nek nyújtott hozzájárulásnak tekintendő, mivel a tagállamok és Svájc nem rendelkezik tulajdonosi érdekeltséggel az ITER-ben. Mivel jogilag az EU rendelkezik részesedéssel az ITER International közös vállalkozásban, a Bizottságnak meg kell jelenítenie a részesedést a beszámolójában. A Bizottság 2012. december 31-én 44,25 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az ITER-ben. Az ITER program esetében (2007-től 2041-ig) az Euratom-hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 8 949 millió EUR.

Közös technológiai kezdeményezések

Közös technológiai kezdeményezések

A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni menetrend célkitűzéseinek végrehajtása érdekében közös technológiai kezdeményezések formáját öltő köz- és magánszféra közötti partnerségeket hoztak létre, amelyeket a Szerződés 187. cikke értelmében vett közös vállalkozásokon (joint undertaking) keresztül hajtottak végre. Az IMI és az FCH ebben a fejezetben szerepel, de három másik, az ARTEMIS, a Tiszta Égbolt és az ENIAC, noha jogilag közös vállalkozásnak (joint undertaking) minősülnek, számviteli szempontból társult vállalkozásnak tekintendők (és ezért ilyenként a 2.3.2. megjegyzésben szerepel), mert a Bizottság jelentős befolyással, de nem közös ellenőrzéssel rendelkezik felettük.

2.3.2.

IMI – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés

IMI – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés

Az IMI közös vállalkozás a tagállamokban és a társult országokban folyó kísérleti gyógyszerészeti kutatás-fejlesztést támogatja azzal a céllal, hogy megnövelje a biogyógyszerészeti ágazat kutatási beruházásának volumenét, továbbá előmozdítja a kis- és középvállalkozások (kkv-k) bevonását tevékenységeibe. A Bizottság 2012. december 31-én 78,58 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az IMI-ben. A Bizottság maximális indikatív hozzájárulása 2017. december 31-ig 1 milliárd EUR.

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH)

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH)

Az FCH közös vállalkozás célkitűzése, hogy a kutatási tevékenységet támogató, köz- és magánszférából származó forrásokat összesítsék, növelve ezzel az európai kutatási erőfeszítések hatékonyságát, és meggyorsítva az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák fejlesztését és piacra jutását. A Bizottság 2012. december 31-én 80,6 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az FCH-ban. Az EU maximális indikatív hozzájárulása 2017. december 31-ig 470 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a veszteségből kumuláltan 12 millió EUR.

2.3.2.   
  Részesedés társult vállalkozásokban

Részesedés társult vállalkozásokban

| millió EUR |
| --- |
| | EBA | ARTEMIS | Tiszta Égbolt | ENIAC | Összesen |
| Összeg 2011.12.31-én | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |
| Hozzájárulások | — | 22 | 97 | 16 | 135 |
| Részesedés a nettó többletből/(hiányból) | 9 | (22) | (97) | (22) | (132) |
| Egyéb tőkemozgások | 35 | — | — | — | 35 |
| Összeg 2012.12.31-én | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |

millió EUR

EBA

ARTEMIS

Tiszta Égbolt

ENIAC

Összesen

Összeg 2011.12.31-én

292

0

0

20

312

312

Hozzájárulások

—

22

97

16

135

135

Részesedés a nettó többletből/(hiányból)

9

(22)

(97)

(22)

(132)

(132)

Egyéb tőkemozgások

35

—

—

—

35

35

Összeg 2012.12.31-én

Összeg 2012.12.31-én

336

336

0

0

0

0

14

14

350

350

A társult vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik. Az EU-hoz részesedési százaléka alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Eszközök | 505 | 460 |
| Kötelezettségek | (191) | (162) |
| Bevételek | 33 | 28 |
| Hiány | (177) | (182) |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Eszközök

505

460

Kötelezettségek

(191)

(162)

Bevételek

33

28

Hiány

(177)

(182)

Európai Beruházási Alap (EBA)

Európai Beruházási Alap (EBA)

Az Európai Beruházási Alap (EBA) az EU kockázati tőkére, valamint a kkv-knak nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. A Bizottság eddig 20 %-ot fizetett be hozzájárulásából, a fennmaradó le nem hívott összeg 720 millió EUR-t tett ki.

| millió EUR |
| --- |
| EBA | Teljes EBA-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Teljes jegyzett tőke | 3 000 | 900 |
| Befizetett | (600) | (180) |
| Még le nem hívott | 2 400 | 720 |

millió EUR

EBA

Teljes EBA-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Teljes jegyzett tőke

3 000

900

Befizetett

(600)

(180)

Még le nem hívott

Még le nem hívott

2 400

2 400

720

720

ARTEMIS közös vállalkozás

ARTEMIS közös vállalkozás

Ezt a jogalanyt azért hozták létre, hogy közös technológiai kezdeményezést hajtsanak végre a magánszférával a beágyazott számítástechnikai rendszerek terén. Az EU maximális indikatív hozzájárulása 420 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a veszteségből kumuláltan 5 millió EUR (95,2 %-os tulajdonosi részesedés).

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

E jogalany tevékenységének célja, hogy felgyorsítsa a környezetkímélő légiközlekedési technológiák kifejlesztését, validálását és demonstrációját az EU-ban, és különösen hogy a légiközlekedés környezeti hatásainak csökkentése céljából mélyrehatóan innovatív légiközlekedési rendszert hozzon létre. Az EU maximális indikatív hozzájárulása 800 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a veszteségből kumuláltan 48 millió EUR (62,89 %-os tulajdonosi részesedés).

ENIAC közös vállalkozás

ENIAC közös vállalkozás

Az ENIAC célja, hogy a nanoelektronika terén közösen elfogadott kutatási napirendet alakítson ki annak érdekében, hogy e terület fő kompetenciáinak kidolgozására és elfogadására vonatkozóan kutatási prioritásokat határozzanak meg. E célkitűzéseket a K+F tevékenységek támogatását célzó állami és magánszektorbeli erőforrások egyesítésével valósítják meg, projektek formájában. Az EU teljes hozzájárulása 450 millió EUR. A Bizottság 2012. december 31-én 95,90 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az ENIAC-ban.

2.4.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 4 870 | 2 272 |
| Kölcsönök | 2.4.2 | 57 441 | 41 400 |
| Összesen | | 62 311 | 43 672 |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

4 870

2 272

Kölcsönök

2.4.2

2.4.2

57 441

41 400

Összesen

62 311

43 672

2.4.1.   
  Hosszú lejáratú értékesíthető pénzügyi eszközök

Hosszú lejáratú értékesíthető pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Garanciaalap (5) | 1 327 | 1 475 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1 102 | — |
| BUFI-befektetések | 832 | — |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 593 | — |
| TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz (LGTT) | 52 | — |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 52 | — |
| Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank | 188 | 188 |
| Kockázatitőke-műveletek | 123 | 134 |
| ETF Startup eszköz | 305 | 234 |
| Egyéb értékesíthető befektetések | 296 | 241 |
| Összesen | 4 870 | 2 272 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Garanciaalap (5)

5

1 327

1 475

Felszámolás alatt álló ESZAK

1 102

—

BUFI-befektetések

832

—

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

593

—

TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz (LGTT)

52

—

Európai Vegyianyag-ügynökség

52

—

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

188

188

Kockázatitőke-műveletek

123

134

ETF Startup eszköz

305

234

Egyéb értékesíthető befektetések

296

241

Összesen

4 870

2 272

A gazdasági realitás pontosabb érzékeltetése céljából 2012-től kezdődően az összes értékesíthető pénzügyi eszközt a mérlegfordulónapkor még hátralévő lejáratuk alapján mutatjuk be. A beszámolókészítés időpontjában 1 éven túli lejárattal rendelkező eszközök hosszú lejáratúként, a 2013 vége előtt lejáró eszközök pedig rövid lejáratúként kerülnek bemutatásra (lásd a 2.8. megjegyzést). A garanciaalap 2012. évi fenti összege 2011-től eltérően nem tartalmazza a pénzeszközöket és pénzeszköz-egyenértékeseket (2011: 302 millió EUR), valamint a kapcsolódó kötelezettségeket (2011: 1 millió EUR). Amennyiben a 2011. évi beszámolóban is ezt a megközelítést alkalmaztuk volna, az összehasonlító adatok a következőképpen alakultak volna:

2.8.

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Garanciaalap (6) | 1 327 | 973 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1 102 | 982 |
| BUFI-befektetések | 832 | 588 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 593 | 365 |
| TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz (LGTT) | 52 | 47 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 52 | 91 |
| Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank | 188 | 188 |
| Kockázatitőke-műveletek | 123 | 134 |
| ETF Startup eszköz | 305 | 234 |
| Egyéb értékesíthető befektetések | 296 | 241 |
| Összesen | 4 870 | 3 843 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Garanciaalap (6)

6

1 327

973

Felszámolás alatt álló ESZAK

1 102

982

BUFI-befektetések

832

588

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

593

365

TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz (LGTT)

52

47

Európai Vegyianyag-ügynökség

52

91

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

188

188

Kockázatitőke-műveletek

123

134

ETF Startup eszköz

305

234

Egyéb értékesíthető befektetések

296

241

Összesen

4 870

3 843

Garanciaalap

Garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja a tanácsi határozatok eredményeként az Unió által garantált hiteleket, különösen az Európai Beruházási Bank (EBB) EU-n kívüli hitelnyújtási műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleket, valamint az EU-n kívüli Euratom-hiteleket. E hosszú lejáratú eszköz finanszírozza az Unió által garantált bedőlt kölcsönöket. Az alapot az Unió általános költségvetéséből a műveletek tőkeértékének 9 %-ával megegyező összegben nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint a fizetési kötelezettségüknek eleget nem tevő azon adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. A felmerülő éves többletet bevételként vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

Az Unió köteles költségvetését a harmadik országok számára nyújtott hitelek fedezésére szolgáló, a hitelgaranciához kapcsolódó tartalékkal kiegészíteni. E tartalék a garanciaalap szükségleteinek, és – amennyiben szükséges – az alapban rendelkezésre álló összeget meghaladó lehívott garanciák fedezésére szolgál, amelyek így könyvelésre kerülhetnek a költségvetésben. E tartalék összege megegyezik az év végén fennálló kölcsönök 9 %-os célösszegével.

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A felszámolás alatt álló ESZAK összegei esetében minden értékesíthető pénzügyi eszköz euróban denominált és aktív piacokon jegyzett kötvény. A (valós értéken kifejezett) hitelviszonyt megtestesítő azon értékpapírok összege, amelyek végső lejáratára 2013-ban kerül sor, 2012. december 31-én 490 millió EUR-t tesz ki (2011: 481 millió EUR).

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

2010. január 1-jétől kezdődően az átmenetileg beszedett pénzbírságokat a Bizottság kezeli egy külön erre a célra létrehozott alapban (BUFI), és értékesíthető pénzügyi eszköznek számító pénzügyi eszközökbe fektetik be.

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

A kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmust az EBB irányítja, a Bizottság befektetési portfólióját az EBB által a támogatható kutatási projektekre nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatának fedezésére használják. A 2007–2013 közötti időszakra összesen legfeljebb 1 milliárd EUR-s bizottsági költségvetést terveznek, amelyből legfeljebb 800 millió EUR az „Együttműködés”, legfeljebb 200 millió EUR pedig a „Kapacitások” egyedi programból származik. Az EBB ugyanekkora összeg nyújtására vállalt kötelezettséget.

A Bizottság hozzájárulása a mechanizmushoz az EFTA- és harmadik országoktól származó hozzájárulásokkal együtt 2012. december 31-én1 006 millió EUR-t tett ki. A hozzájárulást az EBB kötvényekbe (valós érték 2012. december 31-én 754 millió EUR), valamint pénzeszközökbe és lekötött betétekbe (314 millió EUR) fektette be. A 2012. december 31-én függő kötelezettségként kimutatott 948 millió EUR-s összeg (5.2.1. megjegyzés) az a maximális becsült veszteség, amely a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus keretében az EBB által nyújtott hitelek és garanciák vonatkozásában a Bizottságot érintené. Megjegyzendő, hogy a Bizottság átfogó kockázata a mechanizmushoz nyújtott hozzájárulásának összegére korlátozódik.

5.2.1.

A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz

A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz

A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT) olyan garanciákat bocsát ki, amelyek a TEN-Transport projektek kezdeti éveire jellemző bevételi kockázatokat csökkentik. Sajátossága, hogy a garancia teljes készenléti hitelkeretet biztosít, amely csak olyan esetekben kerül alkalmazásra, amikor a projekt cash flow-ja nem elegendő az első helyre sorolt adósságok fedezésére. Az eszköz a Bizottság és az EBB közös pénzügyi terméke, amelyhez a TEN-T rendelet a 2007–2013 közötti időszakra 500 millió EUR-t különített el az uniós költségvetésből. Az EBB hozzájárulása szintén 500 millió EUR lesz, azaz a rendelkezésre álló összeg összesen 1 milliárd EUR.

2012. december 31-ig a Bizottság 155 millió EUR-val járult hozzá a Ten-T projektek hitelgarancia eszközéhez. Az EBB ezt az összeget kötvényekbe (valós érték 2012. december 31-én 75 millió EUR) és lekötött betétekbe (88 millió EUR) fektette be. 2012 végén 523 millió EUR-s összegre vonatkozóan írtak alá kölcsönöket, amelyeket így ez a garancia fedez. A 2012. december 31-én függő kötelezettségként kimutatott 39 millió EUR-s összeg (5.2.1. megjegyzés) az a maximális becsült veszteség, amely az LGTT keretében az EBB által nyújtott hitelek és garanciák vonatkozásában a Bizottságot érintené. Ez a garanciával fedezett teljes összeg 7,4 %-át teszi ki. Megjegyzendő, hogy a Bizottság átfogó kockázata az eszközhöz nyújtott hozzájárulásának összegére korlátozódik.

5.2.1.

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD)

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD)

Mivel az EBRD-t egyetlen tőzsdén sem jegyzik, valamint tekintettel az EBRD alapító okiratában rögzített, többek között az egyéb részesedések eladására vonatkozó, azt a beszerzési költségen maximáló és kizárólag a meglévő részvénytulajdonosoknak engedélyező szerződéses korlátozásokra, a Bizottság részesedését az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

| millió EUR |
| --- |
| EBRD | Teljes EBRD-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Teljes jegyzett tőke | 29 601 | 900 |
| Befizetett | (6 202) | (188) |
| Még le nem hívott | 23 399 | 712 |

millió EUR

EBRD

Teljes EBRD-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Teljes jegyzett tőke

29 601

900

Befizetett

(6 202)

(188)

Még le nem hívott

Még le nem hívott

23 399

23 399

712

712

Kockázatitőke-műveletek

Kockázatitőke-műveletek

A kockázatitőke-műveletek keretében tőkeinstrumentumok finanszírozásához nyújtanak összegeket pénzügyi közvetítőknek. Ezek a műveletek az EBB irányítása alá tartoznak, és az európai szomszédságpolitika keretében finanszírozzák.

ETF Startup eszköz

ETF Startup eszköz

Az ETF Startup eszköz magában foglalja a Growth & Employment programot, a MAP programot, a CIP programot, valamint a technológia-transzfer kísérleti projektet, az EBA vagyonkezelésében, amelyek a kkv-k létrehozásának és finanszírozásának kezdeti szakaszát támogatják, a megfelelő specializált kockázatitőke-társaságokba való befektetés révén. Év végén további 122 millió EUR-ra vállaltak kötelezettséget az ETF Startup eszközhöz kapcsolódóan, a többi fél azonban még nem hívta le ezt az összeget.

Egyéb értékesíthető befektetések

Egyéb értékesíthető befektetések

A fenti egyéb hosszú lejáratú értékesíthető pénzügyi eszközök alatt szereplő főbb összegek a következők: Délkelet-Európáért Európai Alap (113 millió EUR), a Környezetbarát Növekedésért Alap (39 millió EUR) és a Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap (68 millió EUR).

Délkelet-Európáért Európai Alap

Környezetbarát Növekedésért Alap

Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap

2.4.2.   
  Hosszú lejáratú kölcsönök

Hosszú lejáratú kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Az EU költségvetéséből nyújtott és ESZAK-kölcsönök | 2.4.2.1 | 162 | 170 |
| Felvett hitelből nyújtott kölcsönök | 2.4.2.2 | 57 279 | 41 230 |
| Összesen | | 57 441 | 41 400 |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Az EU költségvetéséből nyújtott és ESZAK-kölcsönök

2.4.2.1

2.4.2.1

162

170

Felvett hitelből nyújtott kölcsönök

2.4.2.2

2.4.2.2

57 279

41 230

Összesen

57 441

41 400

2.4.2.1.   Az Európai Unió költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

Az Európai Unió költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök | ESZAK lakáskölcsönök | Összesen |
| Összesen 2011.12.31-én | 151 | 19 | 170 |
| Új kölcsönök | — | — | — |
| Visszafizetések | (17) | (4) | (21) |
| Árfolyam-különbözet | 1 | — | 1 |
| A könyv szerinti érték változásai | 11 | 1 | 12 |
| Összesen 2012.12.31-én | 146 | 16 | 162 |

millió EUR

Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök

ESZAK lakáskölcsönök

Összesen

Összesen 2011.12.31-én

151

19

170

Új kölcsönök

—

—

—

Visszafizetések

(17)

(4)

(21)

Árfolyam-különbözet

1

—

1

A könyv szerinti érték változásai

11

1

12

Összesen 2012.12.31-én

146

16

162

A különleges feltételekkel nyújtott kölcsönöket a tagsággal nem rendelkező országokkal való együttműködés részeként nyújtják kedvezményes kamatozással. Ezen összegek mindegyikének esedékessége meghaladja az év végét követő 12 hónapot. E kölcsönök tényleges kamatlába 7,73 % és 14,507 % között változik.

2.4.2.2.   Felvett hitelből nyújtott kölcsönök

Felvett hitelből nyújtott kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | Fizetésimérleg-eszköz | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2011.12.31-én | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Új kölcsönök | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Visszafizetések | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | — | 5 | 5 |
| A könyv szerinti érték változásai | (1) | (2) | (2) | 332 | (4) | 323 |
| Összesen 2012.12.31-én | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 |
| 1 éven belül esedékes összeg | 15 | — | — | — | — | 15 |
| 1 éven túl esedékes összeg | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 279 |

millió EUR

MFA

Euratom

Fizetésimérleg-eszköz

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2011.12.31-én

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Új kölcsönök

39

—

—

15 800

—

15 839

Visszafizetések

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Árfolyam-különbözet

—

—

—

—

5

5

A könyv szerinti érték változásai

(1)

(2)

(2)

332

(4)

323

Összesen 2012.12.31-én

549

425

11 623

44 476

221

57 294

1 éven belül esedékes összeg

15

—

—

—

—

15

1 éven túl esedékes összeg

1 éven túl esedékes összeg

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

221

221

57 279

57 279

Ezen összegek jelentős emelkedésének oka az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében 2012 során történt folyósítások, ezt az EU hitelnyújtásainak emelkedése is tükrözi (lásd a 2.14. megjegyzést). A hitelfelvételi- és nyújtási tevékenységekkel kapcsolatos további információk a 7. megjegyzésben szerepelnek.

2.14.

7.

2.5.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK ÉS BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK ÉS BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Tagállamok | 545 | 268 |
| Egyéb | 19 | 21 |
| Összesen | 564 | 289 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Tagállamok

545

268

Egyéb

19

21

Összesen

564

289

A fenti követelésekből 550 millió EUR (2011: 273 millió EUR) ellenszolgáltatás nélküli műveletekhez kapcsolódik.

A tagállamoktól származó összegek jelentős emelkedése végre nem hajtott EMGA és vidékfejlesztési záróelszámolási határozatokhoz kapcsolódik.

2.6.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Előfinanszírozás | 2.6.1 | 40 790 | 40 625 |
| Előfinanszírozott kiadások | 2.6.2 | 3 715 | 4 098 |
| Összesen | | 44 505 | 44 723 |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Előfinanszírozás

2.6.1

2.6.1

40 790

40 625

Előfinanszírozott kiadások

2.6.2

2.6.2

3 715

4 098

Összesen

44 505

44 723

2.6.1.   
  Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló dátumától számított tizenkét hónapon belül visszafizetendő vagy felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként tartják nyilván.

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Bizottság által bizonyos esetben az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozáskor) elvárt garanciák olyan kedvezményezettektől, amelyek nem tagállamok. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: nominális és tényleges. A nominális érték esetében a garanciát kiváltó esemény a garancia létezéséhez kötődik. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés, illetve az azt követő elszámolások. 2012. december 31-én az előfinanszírozással kapcsolatban kapott biztosítékok nominális értéke 1 348 millió EUR, szemben az 1 083 millió EUR tényleges értékkel (2011: 1 330 millió EUR és 1 083 millió EUR).

A 7. kutatási keretprogram keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan biztosítja a résztvevői garanciaalap – a 2012-ben kifizetett előfinanszírozás teljes összege 4 milliárd EUR volt (2011: 3,3 milliárd EUR). Ez az alap az EU-tól független gazdálkodó egység és nem tartozik e beszámoló konszolidálási körébe – 11.2.3. megjegyzés.

11.2.3.

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Közvetlen centralizált irányítás | 1 249 | 1 219 |
| Közvetett centralizált irányítás | 1 042 | 774 |
| Decentralizált irányítás | 677 | 697 |
| Megosztott irányítás | 37 214 | 37 249 |
| Közös irányítás | 592 | 686 |
| Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott | 16 | — |
| Összesen | 40 790 | 40 625 |

millió EUR

Irányítás típusa

2012.12.31.

2011.12.31.

Közvetlen centralizált irányítás

1 249

1 219

Közvetett centralizált irányítás

1 042

774

Decentralizált irányítás

677

697

Megosztott irányítás

37 214

37 249

Közös irányítás

592

686

Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott

16

—

Összesen

40 790

40 625

A 2007–2013 közötti programozási időszakra a hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek közül a legjelentősebbek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódnak: a regionális fejlesztési alap (ERFA) és a Kohéziós Alap (23,9 milliárd EUR), a szociális alap (ESZA, 6,5 milliárd EUR), a mezőgazdasági vidékfejlesztési alap (EMVA, 6,1 milliárd EUR) és a halászati alap (EHA, 0,6 milliárd EUR). Mivel e projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az előfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra.

Az előfinanszírozás az EU összes eszközének jelentős részét teszi ki, ezért alaposan és rendszeresen figyelemmel kísérik. Meg kell jegyezni, hogy a különböző programokban elegendő előfinanszírozást kell biztosítani ahhoz, hogy a kedvezményezettnek rendelkezésére álljon a projekt elindításához szükséges pénztárkészlet, ugyanakkor meg kell védeni az EU pénzügyi érdekeit és figyelembe kell venni a jogi, működési és költséghatékonysági korlátokat. Az előfinanszírozás megfelelőbb nyomon követése érdekében a Bizottság kellően megfontolta ezeket a tényezőket.

2.6.2.   
  Előfinanszírozott kiadások

Előfinanszírozott kiadások

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Pénzügyi konstrukciók | 2 717 | 3 378 |
| Támogatási programok | 998 | 720 |
| Összesen | 3 715 | 4 098 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Pénzügyi konstrukciók

2 717

3 378

Támogatási programok

998

720

Összesen

3 715

4 098

A 2007–2013 közötti strukturális programok keretében kifizetéseket lehet teljesíteni az uniós költségvetésből a tagállamok számára, hogy hozzájáruljanak a tagállamok által létrehozott és a felelősségük alatt álló pénzügyi konstrukciókhoz (amelyek ölthetik kölcsön, tőkeinstrumentumok vagy garancia formáját). Az e konstrukciók keretében az év végéig fel nem használt összegek az EU tulajdonát képezik (mint ahogyan a standard előfinanszírozás esetében is), következésképpen eszközként szerepelnek a Bizottság mérlegében. Az alap-jogiaktusok azonban nem kötelezik a tagállamokat arra, hogy ezen előlegek felhasználásáról időszakosan jelentést tegyenek a Bizottság felé, és néhány esetben még a Bizottságnak benyújtott kiadási kimutatásokban sem tüntetik fel. Így ezen eszköz értékét év végén – a pénzeszközök felhasználásáról a tagállamoktól kapott információk alapján – becsléssel állapítják meg.

A támogatási program megnevezés alatt szereplő összegek a Bizottság becslése a különböző támogatási programokkal (állami támogatással, az EMGA piaci intézkedéseivel) kapcsolatos nyitott előlegek.

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

2.7.   KÉSZLETEK

KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Tudományos anyagok | 81 | 78 |
| Egyéb | 57 | 16 |
| Összesen | 138 | 94 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Tudományos anyagok

81

78

Egyéb

57

16

Összesen

138

94

2.8.   RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.8.1 | 1 858 | 3 619 |
| Kölcsönök | 2.8.2 | 123 | 102 |
| Összesen | | 1 981 | 3 721 |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.8.1

2.8.1

1 858

3 619

Kölcsönök

2.8.2

2.8.2

123

102

Összesen

1 981

3 721

2.8.1.   
  Rövid lejáratú értékesíthető pénzügyi eszközök

Rövid lejáratú értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket befektetési hozamukért vagy megtérülésükért vásárolták, illetve bizonyos eszközstruktúra kialakítása érdekében vagy másodlagos likviditási forrásként tartanak, és ezért likviditási szükséglet kielégítése érdekében, vagy a kamatlábak változása miatt értékesítésre kerülhetnek. A következő táblázat áttekintést nyújt a 2013. év vége előtti lejárattal rendelkező értékesíthető pénzügyi eszközökről:

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Garanciaalap | 268 | — |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 490 | 1 463 |
| BUFI-befektetések | 845 | 1 358 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 160 | 547 |
| TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz (LGTT) | 23 | 97 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 69 | 151 |
| Egyéb értékesíthető befektetések | 3 | 3 |
| Összesen | 1 858 | 3 619 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Garanciaalap

268

—

Felszámolás alatt álló ESZAK

490

1 463

BUFI-befektetések

845

1 358

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

160

547

TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz (LGTT)

23

97

Európai Vegyianyag-ügynökség

69

151

Egyéb értékesíthető befektetések

3

3

Összesen

1 858

3 619

A 2.4.1. megjegyzésben kifejtettek szerint, az értékesíthető pénzügyi eszközök bemutatása 2012-től megváltozott. Amennyiben a 2011. évi beszámolóban is ezt a megközelítést alkalmaztuk volna, az összehasonlító adatok a következőképpen alakultak volna:

2.4.1.

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Garanciaalap | 268 | 201 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 490 | 481 |
| BUFI-befektetések | 845 | 770 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 160 | 182 |
| TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz (LGTT) | 23 | 49 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 69 | 60 |
| Egyéb értékesíthető befektetések | 3 | 3 |
| Összesen | 1 858 | 1 746 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Garanciaalap

268

201

Felszámolás alatt álló ESZAK

490

481

BUFI-befektetések

845

770

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

160

182

TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz (LGTT)

23

49

Európai Vegyianyag-ügynökség

69

60

Egyéb értékesíthető befektetések

3

3

Összesen

1 858

1 746

2.8.2.   
  Rövid lejáratú kölcsönök

Rövid lejáratú kölcsönök

E megnevezés alatt olyan kölcsönök vannak feltüntetve, amelyeknek a fennmaradó végső lejárata a mérlegfordulónap után kevesebb mint 12 hónap (további részletekért lásd a fenti 2.4.2.2. megjegyzést). Ugyancsak itt szerepelnek az Európai Külügyi Szolgálat és a felszámolás alatt álló ESZAK betétei (42 millió EUR, illetve 22 millió EUR).

2.4.2.2.

2.9.   RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK ÉS BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK ÉS BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Pénzbírságok | 2.9.1 | 4 090 | 3 125 |
| Tagállamok | 2.9.2 | 6 270 | 2 693 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 2.9.3 | 3 368 | 3 267 |
| Egyéb követelések és behajtható követelések | 2.9.4 | 311 | 392 |
| Összesen | | 14 039 | 9 477 |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Pénzbírságok

2.9.1

2.9.1

4 090

3 125

Tagállamok

2.9.2

2.9.2

6 270

2 693

Aktív időbeli elhatárolások

2.9.3

2.9.3

3 368

3 267

Egyéb követelések és behajtható követelések

2.9.4

2.9.4

311

392

Összesen

14 039

9 477

A teljes fenti összeg a becslések szerint 13 729 millió EUR-t foglal magában (2011: 8 955 millió EUR) ellenszolgáltatás nélküli műveletekhez kapcsolódóan.

2.9.1.   
  Pénzbírságok

Pénzbírságok

Ide a Bizottság által kirótt pénzbírságokhoz kapcsolódóan beszedendő 4 357 millió EUR-s összegek tartoznak (2011: 3 369 millió EUR), amelyeket egy 267 millió EUR-s leírás csökkent (2011: 244 millió EUR).

E követelések – vagyis a 2012. december 31-én még fennálló pénzbírságok – tekintetében összesen 2 513 millió EUR (2011: 3 012 millió EUR) összegű garancia érkezett. Meg kell jegyezni, hogy e követelésekből 1 471 millió EUR kifizetése 2012. december 31. után volt esedékes.

2.9.2.   
  Tagállamok

Tagállamok

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések: |
| EMGA | 1 172 | 1 439 |
| EMVA | 14 | 23 |
| TRDI | 44 | 37 |
| SAPARD | 136 | 142 |
| Leírás | (814) | (771) |
| Összesen | 552 | 870 |
| Befizetett és beszedhető héa | 44 | 41 |
| Saját források: |
| Az A-számlán megállapítva | 45 | 29 |
| Az elkülönített számlán megállapítva | 1 294 | 1 263 |
| Befizetendő saját források | 3 617 | — |
| Leírás | (773) | (779) |
| Egyéb | 16 | 114 |
| Összesen | 4 199 | 627 |
| Egyéb követelések a tagállamokkal szemben: |
| Várt előfinanszírozási visszafizettetés | 1 220 | 963 |
| Egyéb | 255 | 192 |
| Összesen | 1 475 | 1 155 |
| Összesen | 6 270 | 2 693 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések:

Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések:

EMGA

1 172

1 439

EMVA

14

23

TRDI

44

37

SAPARD

136

142

Leírás

(814)

(771)

Összesen

552

870

Befizetett és beszedhető héa

Befizetett és beszedhető héa

44

44

41

41

Saját források:

Saját források:

Az A-számlán megállapítva

45

29

Az elkülönített számlán megállapítva

1 294

1 263

Befizetendő saját források

3 617

—

Leírás

(773)

(779)

Egyéb

16

114

Összesen

4 199

627

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben:

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben:

Várt előfinanszírozási visszafizettetés

1 220

963

Egyéb

255

192

Összesen

1 475

1 155

Összesen

6 270

2 693

Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések

Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések

Ide főként a tagállamokkal szembeni, a tagállamok által október 15-ig bejelentett és igazolt, december 31-én fennálló követelések tartoznak. Az említett bejelentés időpontját követően december 31-ig még felmerült követelésekről becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószínű. E kiigazítások nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeni behajtásáról. E kiigazítás továbbá 20 %-os levonást is tartalmaz, amely a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható összegnek felel meg.

Saját forrásokra vonatkozó követelések

Saját forrásokra vonatkozó követelések

A tagállamokkal szembeni követelések jelentős emelkedésének oka főként az 5/2012. és 6/2012. sz. költségvetés-módosításhoz kapcsolódóan 2012. december 31-ig befizetendő 3 617 millió EUR-s összegű saját forrás. A két költségvetés-módosítást 2012. november 21-én, illetve 2012. december 12-én fogadták el. Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikke szerint a GNI-hozzájárulások újbóli kiigazításának megfelelő tételeket 2013. január első munkanapján hajtották végre.

Meg kell említeni, hogy a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatarthatják a tradicionális saját források 25 %-át, a fenti adatokból így ez már levonásra került. A tagállamok által küldött becslésekre alapozva leírás került levonásra a tagállamokkal szembeni követelésekből. Mindazonáltal ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság lemond a levont összegek behajtásáról.

2.9.3.   
  Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Elhatárolt bevételek | 3 002 | 2 952 |
| Halasztott kiadások | 351 | 296 |
| Egyéb | 15 | 19 |
| Összesen | 3 368 | 3 267 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Elhatárolt bevételek

3 002

2 952

Halasztott kiadások

351

296

Egyéb

15

19

Összesen

3 368

3 267

Az e megnevezésben szereplő fő összeg elhatárolt bevétel.

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Saját források | 2 388 | 2 644 |
| Mezőgazdasági címzett bevételek november-december | 218 | 111 |
| Kohéziós Alap, Regionális és Vidékfejlesztési Alap: pénzügyi korrekciók | 276 | 16 |
| Egyéb elhatárolt bevételek | 120 | 181 |
| Összesen | 3 002 | 2 952 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Saját források

2 388

2 644

Mezőgazdasági címzett bevételek november-december

218

111

Kohéziós Alap, Regionális és Vidékfejlesztési Alap: pénzügyi korrekciók

276

16

Egyéb elhatárolt bevételek

120

181

Összesen

3 002

2 952

2.9.4.   
  Egyéb követelések és behajtható követelések

Egyéb követelések és behajtható követelések

E megnevezés alatt elsősorban az előfinanszírozási összegek visszafizettetése, a kiadások visszafizettetése, valamint igazgatási és operatív fellépésekből származó egyéb bevételek szerepelnek.

2.10.   RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Előfinanszírozás | 2.10.1 | 9 548 | 8 089 |
| Előfinanszírozott kiadás | 2.10.2 | 3 690 | 2 918 |
| Összesen | | 13 238 | 11 007 |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Előfinanszírozás

2.10.1

2.10.1

9 548

8 089

Előfinanszírozott kiadás

2.10.2

2.10.2

3 690

2 918

Összesen

13 238

11 007

2.10.1.   
  Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Közvetlen centralizált irányítás | 3 289 | 3 048 |
| Közvetett centralizált irányítás | 3 908 | 3 037 |
| Decentralizált irányítás | 301 | 330 |
| Megosztott irányítás | 1 008 | 761 |
| Közös irányítás | 844 | 803 |
| Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott | 198 | 110 |
| Összesen | 9 548 | 8 089 |

millió EUR

Irányítás típusa

2012.12.31.

2011.12.31.

Közvetlen centralizált irányítás

3 289

3 048

Közvetett centralizált irányítás

3 908

3 037

Decentralizált irányítás

301

330

Megosztott irányítás

1 008

761

Közös irányítás

844

803

Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott

198

110

Összesen

9 548

8 089

A rövid lejáratú előfinanszírozás egyenlege két különálló részből áll: a bruttó előfinanszírozásból és az erre az előfinanszírozásra képzett elhatárolásokból (amelyeket az év végéig felmerült becsült kapcsolódó kiadások tükrözése érdekében képeztek). A rövid lejáratú nettó előfinanszírozási egyenleg évenkénti változásának megfelelő elemzése tekintetében mindkét részt figyelembe kell venni.

Egyrészt 2012-ben további 3 milliárd EUR-val csökkent a megosztott irányítás alá tartozó rövid lejáratú előfinanszírozás. Ennek oka, hogy jelentősen előrehaladt a 2000–2006 közötti programozási időszak lezárásának folyamata. Másrészt az erre az előfinanszírozásra képzett elhatárolások 3,3 milliárd EUR-val csökkentek, ami a nettó rövid lejáratú előfinanszírozás 0,3 milliárd EUR-s átfogó emelkedését eredményezte. E változások oka a korábbi 2000–2006 közötti programozási időszak (amely most már a zárószakaszában tart) és a jelenlegi 2007–2013 közötti programozási időszak közötti átfedés. Míg a korábbi programozási időszakhoz kapcsolódó előfinanszírozást teljes mértékben felhasználták (vagyis a nettó egyenleg nulla), addig a jelenlegi programozási időszak előfinanszírozását a becslések szerint 2012. december 31-ig csak részben használták fel. A fennmaradó részt várhatóan 2013-ban vagy később fogják felhasználni.

Hasonló a helyzet a közvetlen centralizált irányítás vonatkozásában, ahol a bruttó előfinanszírozás 741 millió EUR-val csökkent, míg a nettó előfinanszírozás 241 millió EUR-val kismértékben emelkedett.

2.10.2.   
  Előfinanszírozott kiadás

Előfinanszírozott kiadás

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Pénzügyi konstrukciók | 1 358 | 1 126 |
| Támogatási programok | 2 332 | 1 792 |
| Összesen | 3 690 | 2 918 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Pénzügyi konstrukciók

1 358

1 126

Támogatási programok

2 332

1 792

Összesen

3 690

2 918

2.11.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Korlátlan felhasználású pénzeszköz: | 2.11.1 | | |
| A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák | | 2 332 | 7 450 |
| Folyószámlák | | 967 | 1 099 |
| Előlegszámlák | | 38 | 43 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | | (1) | (5) |
| Összesen | | 3 207 | 8 587 |
| Pénzügyi eszközökhöz és lekötött betétekhez tartozó pénzeszközök | 2.11.2 | 2 345 | 2 028 |
| Korlátozott felhasználású pénzeszközök | 2.11.3 | 5 122 | 8 320 |
| Összesen | | 10 674 | 18 935 |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Korlátlan felhasználású pénzeszköz:

Korlátlan felhasználású pénzeszköz:

2.11.1

2.11.1

A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

2 332

7 450

Folyószámlák

967

1 099

Előlegszámlák

38

43

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

(1)

(5)

Összesen

3 207

8 587

Pénzügyi eszközökhöz és lekötött betétekhez tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz és lekötött betétekhez tartozó pénzeszközök

2.11.2

2.11.2

2 345

2 345

2 028

2 028

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

2.11.3

2.11.3

5 122

5 122

8 320

8 320

Összesen

10 674

18 935

2.11.1.   
  Korlátlan felhasználású pénzeszközök

Korlátlan felhasználású pénzeszközök

A korlátlan felhasználású pénzeszközök magukban foglalják az EU valamennyi, tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett számláin, valamint a folyószámlákon, előlegszámlákon és készpénz formájában meglévő pénzeszközeit.

A korlátlan felhasználású pénzeszközök jelentős csökkenésének fő oka az államkincstáraknál és központi bankoknál tartott számlákon lévő összegek csökkenése. A költségvetés 2012. évi magas végrehajtási arányának köszönhetően a 2012. évi záróegyenleg jelentősen alacsonyabb volt a 2011. évinél. Emellett az 5/2012. és a 6/2012. sz. költségvetés-módosításhoz kapcsolódó további likvid források csak 2013-ban érkeztek be.

2.11.2.   
  Pénzügyi eszközökhöz és lekötött betétekhez tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz és lekötött betétekhez tartozó pénzeszközök

E megnevezés alatt elsősorban olyan összegek (1 845 millió EUR) szerepelnek, amelyeket a Bizottság nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből és más lekötött betétekből finanszírozott egyes pénzügyieszköz-programok végrehajtása céljából. A pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök így csak az érintett pénzügyieszköz-program keretében használhatóak fel. A letéteményesek által kezelt pénzügyi eszközökre év végéig 100 millió EUR-t kötöttek le, amelyet a többi fél még nem hívott le.

A 2.4.1. megjegyzésben kifejtettek szerint, az értékesíthető pénzügyi eszközök, valamint a kapcsolódó pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek bemutatása 2012-től megváltozott. 2012-ben e megnevezés alatt szerepelnek a garanciaalap pénzeszközei és pénzeszköz-egyenértékesei, míg a 2011. évi teljes összeg nem tartalmazza a garanciaalap 302 millió EUR összegű pénzeszközeit és pénzeszköz-egyenértékeseit 2011-re vonatkozóan, amelyeket a hosszú lejáratú értékesíthető pénzügyi eszközök alatt mutattak ki. Amennyiben az új módszert alkalmazták volna a 2011. évi beszámolóban – így többek között külön soron tüntették volna fel az összes pénzügyi eszközhöz tartozó pénzeszközöket –, az összehasonlító adat a folyószámlák esetében 963 millió EUR, a pénzügyi eszközökhöz és lekötött betétekhez tartozó pénzeszközök esetében pedig 2 466 millió EUR lett volna.

2.4.1.

2.11.3.   
  Korlátozott felhasználású pénzeszközök

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

A korlátozott felhasználású pénzeszközök a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezeket más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják. Amennyiben a másik fél fellebbezést nyújtott be, vagy nem ismert, hogy nyújt-e be fellebbezést, a mögöttes összeget függő kötelezettségként tüntettük fel az 5.2. megjegyzésben.

5.2.

A korlátozott felhasználású pénzeszközök csökkenésének két fő oka a következő: egyrészt a Bíróság számos olyan végleges határozatot hozott, amelyek jelentős összegeket érintenek, másrészt nagyobb mértékben vették igénybe a pénzbírságokra speciálisan létrehozott alapot (BUFI). 2010. január 1-je óta a Bizottság valamennyi átmenetileg beszedett pénzbírságot ebben az alapban kezel, és értékesíthető pénzügyi eszköznek számító pénzügyi eszközökbe fekteti be (lásd a 2.4 és a 2.8 megjegyzést).

2.4

2.8

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.12.   NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Nyugdíjak – személyzet | 37 528 | 30 617 |
| Nyugdíjak - egyéb | 968 | 777 |
| Közös betegségbiztosítási rendszer | 4 007 | 3 441 |
| Összesen | 42 503 | 34 835 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Nyugdíjak – személyzet

37 528

30 617

Nyugdíjak - egyéb

968

777

Közös betegségbiztosítási rendszer

4 007

3 441

Összesen

42 503

34 835

A nyugdíjkötelezettségek jelentős emelkedésének oka, hogy nagymértékben csökkent az alkalmazott diszkontráta, ami jelentős mértékű éves biztosításmatematikai veszteséget eredményezett.

2.12.1.   
  Nyugdíjak – személyzet

Nyugdíjak – személyzet

A nyugdíjrendszer (az európai tisztviselők nyugdíjrendszere – PSEO) keretében fizetendő ellátások – a személyzeti szabályzat 83. cikkével összhangban – kiadásnak minősülnek az uniós költségvetésben. E rendszer finanszírozására nem képeznek külön alapot, hanem a tagállamok az e kiadások finanszírozásához megállapított kulcsok alapján biztosítják az ellátások kifizetését. Ezenfelül a tisztviselők a rendszer hosszú távú finanszírozásához egyharmad részben járulnak hozzá kötelező járulék formájában.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit a 2012. december 31-i aktív állományi létszám és nyugdíjaslétszám, valamint a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Az értékelés az IPSAS 25 standardban meghatározott módszertannak (és ezért a 12. uniós számviteli szabálynak) megfelelően került végrehajtásra. Az e kötelezettség kiszámításához használt módszer a kivetített jóváírási egység módszere („projected unit credit” módszer). Az értékelés során a következő alapvető biztosításmatematikai feltételezéseket veszik alapul:

| Személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Nominális diszkontráta (%) | 3,6 % | 4,9 % |
| Várható inflációs ráta | 2,0 % | 1,8 % |
| Reáldiszkontráta | 1,6 % | 3,0 % |
| Házasság valószínűsége: Férfi/nő | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Általános bérnövekedés/nyugdíj-újraértékelés | 0 % | 0 % |
| A nemzetközi köztisztviselők 2008-as élettartamtáblája | Igen | Igen |

Személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek

2012.12.31.

2011.12.31.

Nominális diszkontráta (%)

3,6 %

4,9 %

Várható inflációs ráta

2,0 %

1,8 %

Reáldiszkontráta

1,6 %

3,0 %

Házasság valószínűsége: Férfi/nő

84 %/38 %

84 %/38 %

Általános bérnövekedés/nyugdíj-újraértékelés

0 %

0 %

A nemzetközi köztisztviselők 2008-as élettartamtáblája

Igen

Igen

Változások a bruttó munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

Változások a bruttó munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

| millió EUR |
| --- |
| | Személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek | Betegségbiztosítás |
| Bruttó kötelezettség előző év végén | 34 233 | 3 711 |
| Szolgálati/normál költség | 1 144 | — |
| Kamatköltség | 1 043 | — |
| Kifizetett juttatások | (1 243) | — |
| Biztosításmatematikai veszteség | 6 691 | 567 |
| Változás az új belépők miatt | 93 | — |
| Bruttó kötelezettség év végén | 41 961 | 4 278 |
| Nyugdíjakra alkalmazott korrekciós koefficiensek | 1 022 | n.a. |
| Nyugdíjakra kivetett adók levonása | (5 455) | n.a. |
| Programeszközök | n.a. | (271) |
| Nettó kötelezettség év végén | 37 528 | 4 007 |

millió EUR

Személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek

Betegségbiztosítás

Bruttó kötelezettség előző év végén

Bruttó kötelezettség előző év végén

34 233

34 233

3 711

3 711

Szolgálati/normál költség

1 144

—

Kamatköltség

1 043

—

Kifizetett juttatások

(1 243)

—

Biztosításmatematikai veszteség

6 691

567

Változás az új belépők miatt

93

—

Bruttó kötelezettség év végén

Bruttó kötelezettség év végén

41 961

41 961

4 278

4 278

Nyugdíjakra alkalmazott korrekciós koefficiensek

1 022

n.a.

Nyugdíjakra kivetett adók levonása

(5 455)

n.a.

Programeszközök

n.a.

(271)

Nettó kötelezettség év végén

37 528

4 007

2.12.2.   
  Nyugdíjak - egyéb

Nyugdíjak - egyéb

Ez a megnevezés a Bizottság, valamint a Bíróság (és a Törvényszék), a Számvevőszék, a Tanács Főtitkársága tagjaival és korábbi tagjaival, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket foglalja magában. E megnevezés az Európai Parlament tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

2.12.3.   
  Közös betegségbiztosítási rendszer

Közös betegségbiztosítási rendszer

Értékelés készült azon becsült kötelezettségekre vonatkozóan is, amelyeket az Unió a nyugdíjas személyzettel kapcsolatban a közös betegségbiztosítási rendszerbe fizetendő hozzájárulásokkal összefüggésben visel. E bruttó kötelezettségek értéke az értékelés alapján 4 278 millió EUR. A nettó összeget úgy kapták meg, hogy e bruttó kötelezettségből levonták a programeszközök 271 millió EUR-s összegét. A számításnál használt diszkontkamatláb és általános bérnövekedés megegyezik a személyzeti nyugdíjak értékelésénél használtakkal.

2.13.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ CÉLTARTALÉKOK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg 2011.12.31-én | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt, visszaírt összegek | Felhasznált összegek | Átsorolás a rövid lejáratúak közé | A becslés változása | Összeg 2012.12.31-én |
| Jogi ügyek | 368 | 58 | (241) | (53) | 0 | 0 | 132 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 1 005 | 0 | 0 | (3) | (29) | 24 | 997 |
| Pénzügyi | 100 | 38 | 0 | 0 | (33) | 3 | 108 |
| Egyéb | 22 | 1 | (1) | (1) | 0 | 0 | 21 |
| Összesen | 1 495 | 97 | (242) | (57) | (62) | 27 | 1 258 |

millió EUR

Összeg 2011.12.31-én

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt, visszaírt összegek

Felhasznált összegek

Átsorolás a rövid lejáratúak közé

A becslés változása

Összeg 2012.12.31-én

Jogi ügyek

368

58

(241)

(53)

0

0

132

Nukleáris létesítmények leszerelése

1 005

0

0

(3)

(29)

24

997

Pénzügyi

100

38

0

0

(33)

3

108

Egyéb

22

1

(1)

(1)

0

0

21

Összesen

1 495

97

(242)

(57)

(62)

27

1 258

Jogi ügyek

Jogi ügyek

Ez a tétel a folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg több mint 12 hónap elteltével fizetendő összegek becslése. A jogi ügyekre vonatkozó céltartalékok csökkenésének oka elsősorban egy EMGA-val kapcsolatos bírósági ügy lezárása 2012-ben.

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

2008-ban egy független szakértőkből álló konzorcium felülvizsgálta a JRC nukleáris létesítményeinek leállításához és a hulladékgazdálkodási programhoz kapcsolódó becsült költségekről készült 2003. évi tanulmányát. A pénzügyi kimutatásban feltüntetendő céltartalék alapját az 1 222 millió EUR-s (korábban 1 145 millió EUR-s) felülvizsgált becslésük jelenti. Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezt a céltartalékot az infláció miatt indexálták, majd (a kamatmentes euro-swap görbét használva) nettó jelenértékre diszkontálták. Tekintettel a program becsült időtartamára (mintegy 20 év), hangsúlyozni kell, hogy e becsléssel kapcsolatban fennáll bizonyos fokú bizonytalanság, és a végleges költség különbözhet a jelenleg beállított összegektől.

Pénzügyi céltartalékok

Pénzügyi céltartalékok

Ezek olyan céltartalékok, amelyek az 1998. és a 2001. évi kkv-garanciakeretből, valamint a CIP 2007. évi kkv–garanciakeretéből és az európai Progress mikrofinanszírozási eszközből (garancia) nyújtott olyan garanciákkal kapcsolatban felmerülő becsült veszteségeket tartalmazzák, amelyeket az Európai Beruházási Alap (EBA) saját nevében, de a Bizottság megbízásából és kockázatára bocsát ki. A lehívott és a le nem hívott garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázat azonban értékhatárhoz kötött. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat (az euro-swap éves ráta alkalmazásával) nettó jelenértékükre diszkontálják.

2.14.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Hosszú lejáratú hitelfelvételek | 57 252 | 41 200 |
| Garanciaalap kiszűrése (7) | (20) | (21) |
| Összesen | 57 232 | 41 179 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Hosszú lejáratú hitelfelvételek

57 252

41 200

Garanciaalap kiszűrése (7)

7

(20)

(21)

Összesen

57 232

41 179

Hosszú lejáratú hitelfelvételek

Hosszú lejáratú hitelfelvételek

| millió EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | Fizetésimérleg-eszköz | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2011.12.31-én | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Új hitelfelvételek | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Visszafizetések | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | — | 4 | 4 |
| A könyv szerinti érték változásai | (1) | (2) | (2) | 332 | — | 327 |
| Összesen 2012.12.31-én | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 |
| 1 éven belül esedékes összeg | 15 | — | — | — | — | 15 |
| 1 éven túl esedékes összeg | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 252 |

millió EUR

MFA

Euratom

Fizetésimérleg-eszköz

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2011.12.31-én

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Új hitelfelvételek

39

—

—

15 800

—

15 839

Visszafizetések

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Árfolyam-különbözet

—

—

—

—

4

4

A könyv szerinti érték változásai

(1)

(2)

(2)

332

—

327

Összesen 2012.12.31-én

549

425

11 623

44 476

194

57 267

1 éven belül esedékes összeg

1 éven belül esedékes összeg

15

15

—

—

—

—

—

—

—

—

15

15

1 éven túl esedékes összeg

1 éven túl esedékes összeg

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

194

194

57 252

57 252

Ez a megnevezés az EU egy éven túli lejáratú hitelfelvételeit tartalmazza. A hitelfelvételek magukban foglalják az okiratba foglalt adósságokat is, amelyek 57 026 millió EUR-t tesznek ki (2011: 41 011 millió EUR). A könyv szerinti érték változásai megfelelnek az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak. A hitelfelvételi és -nyújtási tevékenységekkel kapcsolatos további információk a 7. megjegyzésben szerepelnek.

7.

2.15.   EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Pénzügyi lízingkötelezettségek | 2 040 | 1 603 |
| Részletekben kifizetett épületek | 352 | 367 |
| Egyéb | 135 | 89 |
| Összesen | 2 527 | 2 059 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Pénzügyi lízingkötelezettségek

2 040

1 603

Részletekben kifizetett épületek

352

367

Egyéb

135

89

Összesen

2 527

2 059

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.16.   RÖVID LEJÁRATÚ CÉLTARTALÉKOK

RÖVID LEJÁRATÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg 2011.12.31-én | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt, visszaírt összegek | Összegek felhasznált | Átsorolás a hosszú lejáratúak közé | A becslés változása | Összeg 2012.12.31-én |
| Jogi ügyek | 17 | 218 | (2) | (9) | 0 | 0 | 224 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 29 | 0 | 0 | (29) | 29 | 0 | 29 |
| Pénzügyi | 165 | 30 | 0 | (43) | 33 | 3 | 188 |
| Egyéb | 59 | 342 | (32) | (5) | 1 | 0 | 365 |
| Összesen | 270 | 590 | (34) | (86) | 63 | 3 | 806 |

millió EUR

Összeg 2011.12.31-én

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt, visszaírt összegek

Összegek felhasznált

Átsorolás a hosszú lejáratúak közé

A becslés változása

Összeg 2012.12.31-én

Jogi ügyek

17

218

(2)

(9)

0

0

224

Nukleáris létesítmények leszerelése

29

0

0

(29)

29

0

29

Pénzügyi

165

30

0

(43)

33

3

188

Egyéb

59

342

(32)

(5)

1

0

365

Összesen

270

590

(34)

(86)

63

3

806

2.17.   RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

Ez a megnevezés a mérlegfordulónap után 12 hónapon belül esedékes hitelfelvételekhez kapcsolódik (lásd a 2.14. megjegyzést).

2.14.

2.18.   SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek | 2.18.1 | 89 | 81 |
| „Szállítói” kötelezettségek | 2.18.2 | 21 558 | 22 311 |
| Passzív időbeli elhatárolások | 2.18.3 | 68 436 | 69 081 |
| Összesen | | 90 083 | 91 473 |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

2.18.1

2.18.1

89

81

„Szállítói” kötelezettségek

2.18.2

2.18.2

21 558

22 311

Passzív időbeli elhatárolások

2.18.3

2.18.3

68 436

69 081

Összesen

90 083

91 473

2.18.1.   
  Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Pénzügyi lízingkötelezettségek | 70 | 66 |
| Egyéb | 19 | 15 |
| Összesen | 89 | 81 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Pénzügyi lízingkötelezettségek

70

66

Egyéb

19

15

Összesen

89

81

2.18.2.   
  Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Tagállamok | 23 029 | 22 200 |
| Szállítók és egyéb | 1 704 | 1 611 |
| Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek | (3 175) | (1 500) |
| Összesen | 21 558 | 22 311 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Tagállamok

23 029

22 200

Szállítók és egyéb

1 704

1 611

Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek

(3 175)

(1 500)

Összesen

21 558

22 311

A szállítói kötelezettségek közé a Bizottság által a vissza nem térítendő támogatási tevékenységek keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ha a másik fél tagállam, ennek megfelelően sorolják be. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a beszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Ezen elhatárolt tételeknek megfelelően az elszámolható tételek becsült összegét költségként könyvelték, míg a fennmaradó részt „Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek”-ként tüntetik fel (lásd alább). Annak érdekében, hogy ne becsüljék felül az eszközöket és kötelezettségeket, úgy határoztak, hogy a fizetendő nettó összegeket a folyó kötelezettségek alatt szerepeltetik.

Tagállamok

Tagállamok

Az itt szereplő összegek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódó, még ki nem fizetett költségtérítési igényekkel kapcsolatosak (az ESZA vonatkozásában 5,6 milliárd EUR, az ERFA és a Kohéziós Alap vonatkozásában 15,6 milliárd EUR).

Szállítók és egyéb

Szállítók és egyéb

E megnevezésben egyéb kötelezettségek és azok a kötelezettségek szerepelnek, amelyek a támogatási és beszerzési eljárások következtében keletkeztek, továbbá a közszervezeteknek és a konszolidálási körön kívüli intézményeknek (például az EFA-nak) fizetendő összegek is.

Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek

Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek

A kötelezettségeket csökkenti a beérkezett, de még nem ellenőrzött visszatérítési igények azon része, amelyeket nem ítéltek elszámolhatónak. A legnagyobb összegek a strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságokat érintik. A kötelezettségeket csökkenti továbbá a beérkezett visszatérítési igények azon része, amely megfelel az év végéig még nem teljesített, előrefizetett kiadásoknak (2,4 milliárd EUR).

2.18.3.   
  Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Elhatárolt költségek | 68 216 | 68 577 |
| Halasztott bevételek | 201 | 490 |
| Egyéb | 19 | 14 |
| Összesen | 68 436 | 69 081 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Elhatárolt költségek

68 216

68 577

Halasztott bevételek

201

490

Egyéb

19

14

Összesen

68 436

69 081

Az elhatárolt költségek megoszlása a következő:

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Mezőgazdaság és vidékfejlesztés: |
| EMGA: Közvetlen támogatási időszak 10.16-tól 12.31-ig | 33 040 | 33 774 |
| EMGA: Közvetlen támogatás – egyéb jogosultságok | 11 492 | 10 701 |
| EMGA: Cukoripari szerkezetátalakítás | 0 | 224 |
| EMGA: Egyéb | 1 | 23 |
| EMVA | 12 497 | 12 127 |
| Összesen | 57 030 | 56 849 |
| Strukturális intézkedések: |
| EHA/HOPE | 66 | 56 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 4 359 | 4 791 |
| ISPA | 382 | 172 |
| ESZA | 1 378 | 1 022 |
| Összesen | 6 185 | 6 706 |
| Egyéb elhatárolt költségek: |
| Kutatás és fejlesztés | 1 077 | 1 157 |
| Egyéb | 3 924 | 3 865 |
| Összesen | 5 001 | 5 022 |
| Összesen | 68 216 | 68 577 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés:

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés:

EMGA: Közvetlen támogatási időszak 10.16-tól 12.31-ig

33 040

33 774

EMGA: Közvetlen támogatás – egyéb jogosultságok

11 492

10 701

EMGA: Cukoripari szerkezetátalakítás

0

224

EMGA: Egyéb

1

23

EMVA

12 497

12 127

Összesen

57 030

56 849

Strukturális intézkedések:

Strukturális intézkedések:

EHA/HOPE

66

56

ERFA és Kohéziós Alap

4 359

4 791

ISPA

382

172

ESZA

1 378

1 022

Összesen

6 185

6 706

Egyéb elhatárolt költségek:

Egyéb elhatárolt költségek:

Kutatás és fejlesztés

1 077

1 157

Egyéb

3 924

3 865

Összesen

5 001

5 022

Összesen

68 216

68 577

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.19.   TARTALÉKOK

TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Valós érték tartalék | 2.19.1 | 150 | (108) |
| Garanciaalap tartalék | 2.19.2 | 2 079 | 1 911 |
| Egyéb tartalékok | 2.19.3 | 1 832 | 1 805 |
| Összesen | | 4 061 | 3 608 |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Valós érték tartalék

2.19.1

2.19.1

150

(108)

Garanciaalap tartalék

2.19.2

2.19.2

2 079

1 911

Egyéb tartalékok

2.19.3

2.19.3

1 832

1 805

Összesen

4 061

3 608

2.19.1.   
  Valós érték tartalék

Valós érték tartalék

A számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós érték tartalékon keresztül történik. A valós érték tartalékból 2012-ben nettó 5 millió EUR-t (2011: 24 millió EUR) használtak fel felhalmozódott valósérték-csökkenés kapcsán, amelyet az eredménykimutatásban az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz kapcsolódóan számoltak el.

2.19.2.   
  Garanciaalap tartalék

Garanciaalap tartalék

Ez a tartalék az alap által garantált kinnlévő összeg 9 %-os előirányzott összegét foglalja magában, amelyet eszközként kell tartani.

2.19.3.   
  Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

Az összeg elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékához (1 534 millió EUR) kapcsolódik a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei vonatkozásában, és az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre.

2.20.   A TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

A TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| A tagállamoktól lehívandó összegek 2011.12.31-én | 37 458 |
| A 2011. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 1 497 |
| A garanciaalap tartalékának változása | 168 |
| Egyéb tartalékalap-változások | 25 |
| Az év gazdasági eredménye | 5 329 |
| A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2012.12.31-én | 44 477 |
| Megoszlás: | |
| Munkavállalói juttatások | 42 503 |
| Egyéb összegek | 1 974 |

millió EUR

Összeg

A tagállamoktól lehívandó összegek 2011.12.31-én

37 458

A 2011. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

1 497

A garanciaalap tartalékának változása

168

Egyéb tartalékalap-változások

25

Az év gazdasági eredménye

5 329

A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2012.12.31-én

44 477

Megoszlás:

Megoszlás:

Munkavállalói juttatások

42 503

Egyéb összegek

1 974

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely 2012. december 31-ig már felmerült a Bizottságnál, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást az N. évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N+1. évben, az N+1. év költségvetéséből kerül sor. E kötelezettségeknek a beszámolóban való megjelenítése és az, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységeihez kapcsolódnak. A lehívandó összegek többségét valójában a tagállamok a pénzügyi év végét követő kevesebb mint 12 hónapon belül kifizetik, a következő év költségvetésének részeként.

Lényegében egyedül a Bizottság által a személyzetnek nyújtott munkavállalói juttatási kötelezettségek jelentenek olyan összeget, amelyet hosszabb időszak alatt fizetnek ki, és amelyeknek az éves költségvetésekből való finanszírozását a tagállamok garantálják. Az alábbiakban – csupán tájékoztatási céllal – szerepel a jövőbeli munkavállalói juttatások kifizetéseinek becslése:

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| 2013-ban fizetendő összegek | 1 399 |
| 2013 után fizetendő összegek | 41 104 |
| Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2012.12.31-én | 42 503 |

millió EUR

Összeg

2013-ban fizetendő összegek

1 399

2013 után fizetendő összegek

41 104

Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2012.12.31-én

42 503

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell juttatni a tagállamokhoz.

3.   MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

3.1.   BEVÉTELEK A SAJÁT FORRÁSOKBÓL ÉS A HOZZÁJÁRULÁSOKBÓL

BEVÉTELEK A SAJÁT FORRÁSOKBÓL ÉS A HOZZÁJÁRULÁSOKBÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012 | 2011 |
| GNI-alapú források | | 98 061 | 88 442 |
| Tradicionális saját források: Vámok | | 16 087 | 16 528 |
| Cukorilleték | | 157 | 161 |
| Héaalapú források | | 14 871 | 14 763 |
| Bevétel saját forrásokból | 3.1.1 | 129 176 | 119 894 |
| Költségvetési kiigazítások | 3.1.2 | 1 439 | 4 533 |
| Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-t) | | 304 | 250 |
| Összesen | | 130 919 | 124 677 |

millió EUR

Megjegyzés

2012

2011

GNI-alapú források

98 061

88 442

Tradicionális saját források: Vámok

16 087

16 528

Cukorilleték

157

161

Héaalapú források

14 871

14 763

Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

3.1.1

3.1.1

129 176

129 176

119 894

119 894

Költségvetési kiigazítások

3.1.2

3.1.2

1 439

4 533

Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-t)

304

250

Összesen

130 919

124 677

3.1.1.   
  Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

Az Európai Unió működési bevételeinek fő elemét a saját források képezik. A kiadások túlnyomó részét így a saját források finanszírozzák, mivel az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán kis részét teszik ki. A saját forrásoknak három kategóriája van: tradicionális saját források, héaalapú források és GNI-alapú források. A tradicionális saját forrásokon belül megkülönböztethetünk cukorilletéket és vámokat. A költségvetési egyensúlyhiány megszüntetésére szolgáló mechanizmus (az Egyesült Királyságnak fizetett visszatérítés), valamint Hollandia és Svédország éves GNI-alapú hozzájárulásának bruttó csökkentése is része a saját források rendszerének. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák.

Meg kell jegyezni, hogy 2011-ben a belga hatóságok egy körülbelül (nettó) 126 millió EUR összegű visszatérítési igényt nyújtottak be a tradicionális saját források alatt az uniós költségvetésbe átutalt összegeket érintően. Mivel a Bizottság által végzett vizsgálatok és a Számvevőszék által lefolytatott ellenőrzések során a belga elszámolási és számviteli rendszerekben hiányosságokat tártak fel, amelyek kétségessé teszik a tradicionális saját források keretében az uniós költségvetésbe átutalt összegek megbízhatóságát, külső ellenőrzést folytattak le. 2013 első felében a bizottsági szolgálatok újabb, az ellenőrzés eredményeit értékelő vizsgálatot folytattak le, többek között a visszatérítési igényre és a szükség esetén hozott korrekciós intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság vizsgálata által is visszaigazolt ellenőrzési megállapítások megerősítették, hogy a visszatérítési igény lényeges hibáktól mentes és a számítás megbízható. A Bizottság ezért 2012. december 31-én céltartalékot hozott létre a számláin, hogy fedezze a belga igény teljesítését, amelyre 2013-ban kerül sor.

3.1.2.   
  Költségvetési kiigazítások

Költségvetési kiigazítások

A költségvetési kiigazítások magukban foglalják a 2011. évi költségvetési többletet (1 497 millió EUR), amelyet a következő évben az Uniónak saját forrásokból fizetendő összegből való levonás révén közvetve térítenek vissza a tagállamoknak – így 2012-re bevételt jelent.

3.2.   EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012 | 2011 |
| Pénzbírságok | 3.2.1 | 1 884 | 868 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 3.2.2 | 87 | 65 |
| Kiadások visszafizettetése: | 3.2.3 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 63 | 76 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 30 | 17 |
| Decentralizált irányítás | | 27 | 106 |
| Közös irányítás | | 8 | 3 |
| Megosztott irányítás | | 1 376 | 845 |
| Összesen | | 1 504 | 1 047 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek: | 3.2.4 | | |
| Személyzet | | 1 209 | 1 141 |
| Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek | | 23 | 94 |
| Egyéb igazgatási bevételek | | 59 | 119 |
| Összesen | | 1 291 | 1 354 |
| Egyéb működési bevételek: | 3.2.5 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 280 | 59 |
| Árfolyamnyereségek | | 335 | 476 |
| Egyéb | | 1 445 | 1 507 |
| Összesen | | 2 060 | 2 042 |
| Összesen | | 6 826 | 5 376 |

millió EUR

Megjegyzés

2012

2011

Pénzbírságok

Pénzbírságok

3.2.1

3.2.1

1 884

1 884

868

868

Mezőgazdasági lefölözések

Mezőgazdasági lefölözések

3.2.2

3.2.2

87

87

65

65

Kiadások visszafizettetése:

Kiadások visszafizettetése:

3.2.3

3.2.3

Közvetlen centralizált irányítás

63

76

Közvetett centralizált irányítás

30

17

Decentralizált irányítás

27

106

Közös irányítás

8

3

Megosztott irányítás

1 376

845

Összesen

1 504

1 047

Igazgatási tevékenységből származó bevételek:

Igazgatási tevékenységből származó bevételek:

3.2.4

3.2.4

Személyzet

1 209

1 141

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek

23

94

Egyéb igazgatási bevételek

59

119

Összesen

1 291

1 354

Egyéb működési bevételek:

Egyéb működési bevételek:

3.2.5

3.2.5

Kiigazítások/céltartalékok

280

59

Árfolyamnyereségek

335

476

Egyéb

1 445

1 507

Összesen

2 060

2 042

Összesen

6 826

5 376

3.2.1.   
  Pénzbírságok

Pénzbírságok

E bevételek a Bizottság által a versenypolitikai szabályok megsértése miatt kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak. A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró bizottsági határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. A pénzbírságokból származó bevétel 2011-hez képest történt emelkedésének oka egy magas pénzbírságot eredményező 2012-es ügy TV- és monitorképernyőkhöz kapcsolódóan.

2013 márciusában 561 millió EUR-s bírságot róttak ki a Microsoftra, amiért az csupán az Internet Explorert tette elérhetővé az uniós felhasználóknak és nem ajánlott más webböngészőket is.

3.2.2.   
  Mezőgazdasági lefölözések

Mezőgazdasági lefölözések

Ezek az összegek elsősorban tejilletékeket érintenek, amelyek piacirányítási eszközök és amelyeknek célja a referenciamennyiségüket túllépő tejtermelők megbüntetése. Mivel nem kapcsolódik a Bizottság előzetes kifizetéseihez, valójában meghatározott rendeltetésű bevételnek tekinthető.

3.2.3.   
  Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

Ez a megnevezés egyrészt az ellenőrzések, befejezett auditok vagy támogathatósági elemzések alapján kibocsátott és a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt visszafizetési felszólításokat, illetve a későbbi kifizetések terhére érvényesített levonásokat fedi le, melyek az általános költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják, másrészt az EMGA-ból kifizetett összegek kedvezményezettjei számára a tagállamok által kibocsátott visszafizetési felszólításokat. Emellett tartalmazza az elhatárolt jövedelmek előző és a jelenlegi év végi becslései közötti eltérést.

Meg kell jegyezni, hogy ezek a számadatok csupán az EU korrekciós tevékenységének számviteli hatását mutatják, a hatályos uniós számviteli szabályok alapján. Ezért az adatok nem tartalmazhatják és nem is tartalmazzák az uniós kiadásokkal kapcsolatos összes visszafizettetést, különösképpen nem a jelentős kiadási területnek minősülő strukturális intézkedések területén, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem támogatható összegekre kifizetett kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli visszafizetési felszólítás kibocsátását, következésképpen nincs hatással az uniós számviteli rendszerre. Továbbá az uniós számviteli szabályoknak megfelelően az előfinanszírozási összegek visszafizettetése szintén nem bevételként szerepel. A pénzügyi korrekciókra és a kiadások visszafizettetésére vonatkozó további részletek a 6. megjegyzésben szerepelnek.

6.

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében e megnevezés alatt éves bevételként rögzített összegek 1 020 millió EUR-t tesznek ki a következő megoszlásban:

| — | az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 724 millió EUR értékben; |
| --- | --- |

—

az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 724 millió EUR értékben;

| — | csalás és szabálytalanságok 296 millió EUR összegben: a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizetett visszafizettetések 195 millió EUR összegben, valamint a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén kinnlévő visszafizetendő összegek nettó emelkedéséből származó 101 millió EUR. |
| --- | --- |

—

csalás és szabálytalanságok 296 millió EUR összegben: a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizetett visszafizettetések 195 millió EUR összegben, valamint a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén kinnlévő visszafizetendő összegek nettó emelkedéséből származó 101 millió EUR.

Strukturális intézkedések

Strukturális intézkedések

Az e fejezetben található strukturális intézkedések alatt szereplő kiadások visszafizettetéséből származó összeg 356 millió EUR-t tett ki (2011: 109 millió EUR). Ezen alfejezet főbb összegei tartalmazzák az előző évben kifizetett jogosulatlan kiadások visszafizettetését célzó, a Bizottság által kibocsátott visszafizetési felszólításokat 95 millió EUR összegben (többek között egy 5 millió EUR-s összeget az EMOGA Orientációs részlegéhez kapcsolódóan), valamint az elhatárolt bevételek év végi változását (növekedését) 261 millió EUR összegben.

Visszafizetési felszólításokat csak a következő esetekben bocsátanak ki:

| — | a tagállamok által igényelt összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok esetében; |
| --- | --- |

—

a tagállamok által igényelt összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok esetében;

| — | egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes előfinanszírozást és a már teljesített időközi kifizetéseket lefedő, elegendő elszámolható kiadásról szóló bizonylatot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható; |
| --- | --- |

—

egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes előfinanszírozást és a már teljesített időközi kifizetéseket lefedő, elegendő elszámolható kiadásról szóló bizonylatot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható;

| — | a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt. |
| --- | --- |

—

a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt.

A strukturális intézkedések keretében kibocsátott egyéb visszafizetési felszólítások az előfinanszírozási összegek visszafizettetésével állnak összefüggésben – lásd a 6.5. megjegyzést. Ezek az összegek nem bevételként szerepelnek, hanem a mérleg előfinanszírozási megnevezésében számolják el őket.

6.5.

3.2.4.   
  Igazgatási tevékenységből származó bevételek

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

Ezek a bevételek a személyzet fizetéséből történt levonásokból keletkeznek, és alapvetően két csoportra oszthatók – személyzeti nyugdíjjárulékra és jövedelemadóra.

3.2.5.   
  Egyéb működési bevételek

Egyéb működési bevételek

E címen belül 672 millió EUR (2011: 535 millió EUR) a csatlakozásra váró országoktól kapott összegekhez kapcsolódik. E megnevezés magában foglalja az árfolyamnyereségeket is, kivéve a 3.5. megjegyzésben tárgyalt, pénzügyi tevékenységhez kapcsolódókat. Ezek az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált vagy nem realizált árfolyamnyereségek. Az év folyamán 52 millió EUR-s nettó árfolyamnyereség keletkezett (2011: 94 millió EUR).

3.5.

3.3.   IGAZGATÁSI KIADÁSOK

IGAZGATÁSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Személyzeti kiadások | 5 708 | 5 416 |
| Értékcsökkenés és értékvesztés | 451 | 412 |
| Egyéb igazgatási kiadások | 3 161 | 3 148 |
| Összesen | 9 320 | 8 976 |

millió EUR

2012

2011

Személyzeti kiadások

5 708

5 416

Értékcsökkenés és értékvesztés

451

412

Egyéb igazgatási kiadások

3 161

3 148

Összesen

9 320

8 976

E megnevezésben szerepel 379 millió EUR összegű (2011: 358 millió EUR), működési lízingekhez kapcsolódó kiadás. Az e lízingszerződések hátralévő futamideje alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegei a következők:

| millió EUR |
| --- |
| | Jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 340 | 947 | 575 | 1 862 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 5 | 7 | 0 | 12 |
| Összesen | 345 | 954 | 575 | 1 874 |

millió EUR

Jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

340

947

575

1 862

IT-anyagok és egyéb felszerelések

5

7

0

12

Összesen

345

954

575

1 874

3.4.   MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012 | 2011 |
| Elsődleges működési kiadások: | 3.4.1 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 9 883 | 10 356 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 4 151 | 4 119 |
| Decentralizált irányítás | | 1 019 | 766 |
| Megosztott irányítás | | 106 378 | 104 067 |
| Közös irányítás | | 1 819 | 1 714 |
| Összesen | | 123 250 | 121 022 |
| Egyéb működési kiadások: | 3.4.2 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 427 | 251 |
| Árfolyamveszteségek | | 281 | 382 |
| Egyéb | | 675 | 2 123 |
| Összesen | | 1 383 | 2 756 |
| Összesen | | 124 633 | 123 778 |

millió EUR

Megjegyzés

2012

2011

Elsődleges működési kiadások:

Elsődleges működési kiadások:

3.4.1

3.4.1

Közvetlen centralizált irányítás

9 883

10 356

Közvetett centralizált irányítás

4 151

4 119

Decentralizált irányítás

1 019

766

Megosztott irányítás

106 378

104 067

Közös irányítás

1 819

1 714

Összesen

123 250

121 022

Egyéb működési kiadások:

Egyéb működési kiadások:

3.4.2

3.4.2

Kiigazítások/céltartalékok

427

251

Árfolyamveszteségek

281

382

Egyéb

675

2 123

Összesen

1 383

2 756

Összesen

124 633

123 778

3.4.1.   
  Elsődleges működési kiadások

Elsődleges működési kiadások

Az EU működési kiadásai a pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. A kiadások többsége a megosztott irányítás alá tartozik, tehát feladatok tagállamokhoz való delegálásával jár együtt, és olyan területeket foglal magában, mint az EMGA-kiadások és a különféle strukturális intézkedések révén (a regionális fejlesztési alap, a szociális alap, a mezőgazdasági vidékfejlesztési alap, a Kohéziós Alap és a halászati alap forrásaiból) finanszírozott fellépések.

A fenti működési kiadások főbb elemei a következő területeket fedezik: mezőgazdaság és vidékfejlesztés (57 milliárd EUR), regionális fejlesztés és kohézió (39 milliárd EUR), foglalkoztatás és szociális ügyek (11 milliárd EUR), kutatás, kommunikációs hálózatok, tartalmak és technológiák (6 milliárd EUR), valamint külkapcsolatok (3 milliárd EUR).

3.4.2.   
  Egyéb működési kiadások

Egyéb működési kiadások

Az árfolyamveszteségek – a 3.6. megjegyzésben tárgyalt pénzügyi tevékenységeken keletkezettek kivételével – az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált és nem realizált árfolyamveszteségek.

3.6.

A 2011-es „Egyéb” megnevezés (az egyéb működési kiadások alatt) elsősorban a korábbi években kibocsátott pénzbírságok korrekcióját tartalmazta 1 471 millió EUR összegben.

Kutatás-fejlesztéssel kapcsolatos költségek

Kutatás-fejlesztéssel kapcsolatos költségek

Az igazgatási kiadások (3.3. megjegyzés) és a működési kiadások alatt egyaránt kutatási és nem aktiválható fejlesztési költségek szerepelnek a következők szerint:

3.3.

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Kutatási költségek | 331 | 327 |
| Nem aktivált fejlesztési költségek | 76 | 145 |
| Kiadásként lekönyvelt | 407 | 472 |

millió EUR

2012

2011

Kutatási költségek

331

327

Nem aktivált fejlesztési költségek

76

145

Kiadásként lekönyvelt

407

472

3.5.   PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Osztalékbevételek | 12 | 5 |
| Kamatbevétel: |
| Előfinanszírozásból | 28 | 40 |
| Késedelmes fizetésekből | 242 | 89 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökből | 100 | 113 |
| Kölcsönökből | 1 559 | 921 |
| Pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből | 26 | 132 |
| Egyéb | 2 | 5 |
| Összesen | 1 957 | 1 300 |
| Egyéb pénzügyi bevételek: |
| A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség | 18 | 3 |
| Egyéb | 160 | 178 |
| Összesen | 178 | 181 |
| Jelenérték-kiigazítás | 0 | 1 |
| Árfolyamnyereségek | 10 | 4 |
| Összesen | 2 157 | 1 491 |

millió EUR

2012

2011

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

12

12

5

5

Kamatbevétel:

Kamatbevétel:

Előfinanszírozásból

28

40

Késedelmes fizetésekből

242

89

Értékesíthető pénzügyi eszközökből

100

113

Kölcsönökből

1 559

921

Pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből

26

132

Egyéb

2

5

Összesen

1 957

1 300

Egyéb pénzügyi bevételek:

Egyéb pénzügyi bevételek:

A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség

18

3

Egyéb

160

178

Összesen

178

181

Jelenérték-kiigazítás

Jelenérték-kiigazítás

0

0

1

1

Árfolyamnyereségek

Árfolyamnyereségek

10

10

4

4

Összesen

2 157

1 491

A pénzügyi bevételek emelkedése elsősorban a kölcsönökön keletkezett kamatbevételek emelkedésével magyarázható. Ez az emelkedés megfelel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében történt folyósítások magasabb egyenlegének (lásd a 2.4.2. és a 7. megjegyzést). Mivel ezek a kölcsönök viszonossági (back-to-back) kölcsönök, ugyanilyen emelkedés volt megfigyelhető a kölcsönökön keletkezett kamatkiadásoknál (lásd az alábbi 3.6. megjegyzést). A pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből származó bevételek csökkenése a piaci kamatlábak 2012-ben tapasztalt jelentős csökkenésével magyarázható. Ez leginkább az átmenetileg beszedett pénzbírságokból származó kamatot érintette, amelynél a kamatláb-csökkenés és jelentős számú pénzbírsággal kapcsolatos ügy 2012-es lezárásának együttes hatása a kamatbevételek hozzávetőleg 81 millió EUR-s csökkenését eredményezte.

2.4.2.

7.

3.6.

3.6.   PÉNZÜGYI KIADÁSOK

PÉNZÜGYI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Kamatkiadások: |
| Lízing | 88 | 91 |
| A felvett hitelekhez kapcsolódóan | 1 545 | 903 |
| Egyéb | 23 | 30 |
| Összesen | 1 656 | 1 024 |
| Egyéb pénzügyi kiadások: |
| Pénzügyi céltartalékok kiigazításai | 75 | 74 |
| Letéteményesek által kezelt pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások | 43 | 47 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztése | 8 | 12 |
| A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség | 4 | 5 |
| Egyéb | 143 | 144 |
| Összesen | 273 | 282 |
| Árfolyamveszteségek | 13 | 49 |
| Összesen | 1 942 | 1 355 |

millió EUR

2012

2011

Kamatkiadások:

Kamatkiadások:

Lízing

88

91

A felvett hitelekhez kapcsolódóan

1 545

903

Egyéb

23

30

Összesen

1 656

1 024

Egyéb pénzügyi kiadások:

Egyéb pénzügyi kiadások:

Pénzügyi céltartalékok kiigazításai

75

74

Letéteményesek által kezelt pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások

43

47

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztése

8

12

A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség

4

5

Egyéb

143

144

Összesen

273

282

Árfolyamveszteségek

Árfolyamveszteségek

13

13

49

49

Összesen

1 942

1 355

3.7.   RÉSZESEDÉS A KÖZÖS ÉS TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ VESZTESÉGÉBŐL

RÉSZESEDÉS A KÖZÖS ÉS TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ VESZTESÉGÉBŐL

A tőkemódszernek megfelelően a Bizottság eredménykimutatásában szerepel társult vállalkozásainak és közös vállalkozásainak nettó veszteségéből való részesedése (lásd még a 2.3.1. és a 2.3.2. megjegyzést).

2.3.1.

2.3.2.

3.8.   ELLENSZOLGÁLTATÁS NÉLKÜLI MŰVELETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

ELLENSZOLGÁLTATÁS NÉLKÜLI MŰVELETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

Az ellenszolgáltatás nélküli műveletekből 2012-ben 137 023 millió EUR (2011: 130 391 millió EUR) bevételt könyveltek el az eredménykimutatásban.

3.9.   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

A szegmensek szerinti jelentés a tevékenységalapú költségvetési struktúra alapján szakpolitikai területek szerinti bontásban részletezi a Bizottságon belüli működési bevételeket és kiadásokat. E szakpolitikai területek három nagyobb megnevezés alá sorolhatók: „Tevékenységek az Európai Unión belül”, „Tevékenységek az Európai Unión kívül”, valamint „Szolgáltatások és egyebek”.

E megnevezések közül a „Tevékenységek az Európai Unión belül” a legnagyobb, ehhez tartoznak ugyanis az Európai Unió szakpolitikai területei. A „Tevékenységek az Európai Unión kívül” megnevezés az Unión kívül folytatott szakpolitikákra – mint például kereskedelem- és támogatáspolitika – vonatkozik. A „Szolgáltatások és egyebek” az uniós intézmények és szervek működéséhez szükséges belső és horizontális tevékenységeket öleli fel. Az ügynökségekhez kapcsolódó információkat az adott szakpolitikai terület tartalmazza. Megemlítendő továbbá, hogy a saját források és a hozzájárulások nem kerülnek megosztásra a különféle tevékenységek között, számításukért, beszedésükért és kezelésükért ugyanis a Bizottság központi szolgálatai felelnek.

| millió EUR |
| --- |
| | Tevékenységek az EU-n belül | Tevékenységek az EU-n kívül | Szolgáltatások és egyebek | Felszámolás alatt álló ESZAK | Egyéb intézmények | Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések | Összesen |
| Pénzbírságok | 1 884 | — | — | — | — | — | 1 884 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 87 | — | — | — | — | — | 87 |
| Kiadások visszafizettetése | 1 444 | 59 | 1 | — | — | — | 1 504 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 99 | 1 | 992 | — | 664 | (465) | 1 291 |
| Egyéb működési bevételek | 2 692 | 90 | 440 | 7 | 8 | (1 177) | 2 060 |
| Egyéb működési bevételek | 6 206 | 150 | 1 433 | 7 | 672 | (1 642) | 6 826 |
| Személyzeti kiadások | (2 256) | (318) | (1 352) | — | (1 802) | 20 | (5 708) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (126) | 1 | (113) | — | (213) | — | (451) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (1 003) | (311) | (880) | — | (1 594) | 627 | (3 161) |
| Igazgatási kiadások | (3 385) | (628) | (2 345) | — | (3 609) | 647 | (9 320) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (6 996) | (3 572) | (159) | — | — | 844 | (9 883) |
| Közvetett centralizált irányítás | (3 762) | (422) | (34) | — | — | 67 | (4 151) |
| Decentralizált irányítás | (494) | (525) | — | — | — | — | (1 019) |
| Megosztott irányítás | (106 464) | 83 | 3 | — | — | — | (106 378) |
| Közös irányítás | (269) | (1 550) | — | — | — | — | (1 819) |
| Egyéb működési kiadások | (774) | (3) | (634) | (48) | (8) | 84 | (1 383) |
| Működési kiadások | (118 759) | (5 989) | (824) | (48) | (8) | 995 | (124 633) |
| Működési kiadások összesen | (122 144) | (6 617) | (3 169) | (48) | (3 617) | 1 642 | (133 953) |
| Nettó működési kiadások | (115 938) | (6 467) | (1 736) | (41) | (2 945) | 0 | (127 127) |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | | | | | | | 130 919 |
| Többlet a működési tevékenységekből | | | | | | | 3 792 |
| Nettó pénzügyi bevételek | | | | | | | 215 |
| Változások a nyugdíjakra és az egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | | | | | | | (8 846) |
| Részesedés a közös és társult vállalkozások nettó veszteségéből | | | | | | | (490) |
| Az év gazdasági eredménye | | | | | | | (5 329) |

millió EUR

Tevékenységek az EU-n belül

Tevékenységek az EU-n kívül

Szolgáltatások és egyebek

Felszámolás alatt álló ESZAK

Egyéb intézmények

Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések

Összesen

Pénzbírságok

1 884

—

—

—

—

—

1 884

Mezőgazdasági lefölözések

87

—

—

—

—

—

87

Kiadások visszafizettetése

1 444

59

1

—

—

—

1 504

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

99

1

992

—

664

(465)

1 291

Egyéb működési bevételek

2 692

90

440

7

8

(1 177)

2 060

Egyéb működési bevételek

Egyéb működési bevételek

6 206

6 206

150

150

1 433

1 433

7

7

672

672

(1 642)

(1 642)

6 826

6 826

Személyzeti kiadások

(2 256)

(318)

(1 352)

—

(1 802)

20

(5 708)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(126)

1

(113)

—

(213)

—

(451)

Egyéb igazgatási kiadások

(1 003)

(311)

(880)

—

(1 594)

627

(3 161)

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(3 385)

(3 385)

(628)

(628)

(2 345)

(2 345)

—

(3 609)

(3 609)

647

647

(9 320)

(9 320)

Közvetlen centralizált irányítás

(6 996)

(3 572)

(159)

—

—

844

(9 883)

Közvetett centralizált irányítás

(3 762)

(422)

(34)

—

—

67

(4 151)

Decentralizált irányítás

(494)

(525)

—

—

—

—

(1 019)

Megosztott irányítás

(106 464)

83

3

—

—

—

(106 378)

Közös irányítás

(269)

(1 550)

—

—

—

—

(1 819)

Egyéb működési kiadások

(774)

(3)

(634)

(48)

(8)

84

(1 383)

Működési kiadások

Működési kiadások

(118 759)

(118 759)

(5 989)

(5 989)

(824)

(824)

(48)

(48)

(8)

(8)

995

995

(124 633)

(124 633)

Működési kiadások összesen

(122 144)

(6 617)

(3 169)

(48)

(3 617)

1 642

(133 953)

Nettó működési kiadások

Nettó működési kiadások

(115 938)

(115 938)

(6 467)

(6 467)

(1 736)

(1 736)

(41)

(41)

(2 945)

(2 945)

0

0

(127 127)

(127 127)

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

130 919

Többlet a működési tevékenységekből

Többlet a működési tevékenységekből

3 792

3 792

Nettó pénzügyi bevételek

215

Változások a nyugdíjakra és az egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

(8 846)

Részesedés a közös és társult vállalkozások nettó veszteségéből

(490)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(5 329)

(5 329)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági és pénzügyek | Vállalkozás- és iparpolitika | Versenypolitika | Foglalkoztatás | Mezőgazdaság | Közlekedés- és energiapolitika | Környezet | Kutatás | Információs társadalom |
| Egyéb működési bevételek: | | | | | | | | | |
| Pénzbírságok | 0 | 6 | 1 878 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 025 | 10 | 3 | 21 | 18 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 0 | 18 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 7 | 0 |
| Egyéb működési bevételek | 4 | 93 | 0 | 34 | 239 | 220 | 39 | 845 | 12 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 4 | 118 | 1 878 | 82 | 1 351 | 246 | 42 | 873 | 30 |
| Igazgatási kiadások: | (68) | (210) | (89) | (107) | (127) | (412) | (126) | (432) | (131) |
| Személyzeti kiadások | (60) | (147) | (83) | (82) | (107) | (281) | (88) | (236) | (107) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (15) | (1) | (15) | 0 |
| Egyéb igazgatási kiadások | (8) | (55) | (6) | (24) | (20) | (116) | (37) | (181) | (24) |
| Működési kiadások: | (40) | 394 | (80) | (10 873) | (56 842) | (2 372) | (329) | (4 365) | (1 312) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (40) | 211 | 0 | (169) | (48) | (1 061) | (307) | (2 906) | (1 285) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | 352 | 0 | (3) | 0 | (1 127) | (10) | (1 408) | (22) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (61) | (38) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | 0 | (10 618) | (56 655) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Közös irányítás | 0 | (130) | 0 | (7) | 0 | (123) | 0 | 0 | 0 |
| Egyéb működési kiadások | 0 | (39) | (80) | (15) | (101) | (61) | (12) | (51) | (5) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (108) | 184 | (169) | (10 980) | (56 969) | (2 784) | (455) | (4 797) | (1 443) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (104) | 302 | 1 709 | (10 898) | (55 618) | (2 538) | (413) | (3 924) | (1 413) |

millió EUR

Gazdasági és pénzügyek

Vállalkozás- és iparpolitika

Versenypolitika

Foglalkoztatás

Mezőgazdaság

Közlekedés- és energiapolitika

Környezet

Kutatás

Információs társadalom

Egyéb működési bevételek:

Pénzbírságok

0

6

1 878

0

0

0

0

0

0

Mezőgazdasági lefölözések

0

0

0

0

87

0

0

0

0

Kiadások visszafizettetése

0

1

0

48

1 025

10

3

21

18

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

0

18

0

0

0

16

0

7

0

Egyéb működési bevételek

4

93

0

34

239

220

39

845

12

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

4

4

118

118

1 878

1 878

82

82

1 351

1 351

246

246

42

42

873

873

30

30

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

(68)

(68)

(210)

(210)

(89)

(89)

(107)

(107)

(127)

(127)

(412)

(412)

(126)

(126)

(432)

(432)

(131)

(131)

Személyzeti kiadások

(60)

(147)

(83)

(82)

(107)

(281)

(88)

(236)

(107)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

0

(8)

0

(1)

0

(15)

(1)

(15)

0

Egyéb igazgatási kiadások

(8)

(55)

(6)

(24)

(20)

(116)

(37)

(181)

(24)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(40)

(40)

394

394

(80)

(80)

(10 873)

(10 873)

(56 842)

(56 842)

(2 372)

(2 372)

(329)

(329)

(4 365)

(4 365)

(1 312)

(1 312)

Közvetlen centralizált irányítás

(40)

211

0

(169)

(48)

(1 061)

(307)

(2 906)

(1 285)

Közvetett centralizált irányítás

0

352

0

(3)

0

(1 127)

(10)

(1 408)

(22)

Decentralizált irányítás

0

0

0

(61)

(38)

0

0

0

0

Megosztott irányítás

0

0

0

(10 618)

(56 655)

0

0

0

0

Közös irányítás

0

(130)

0

(7)

0

(123)

0

0

0

Egyéb működési kiadások

0

(39)

(80)

(15)

(101)

(61)

(12)

(51)

(5)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(108)

184

(169)

(10 980)

(56 969)

(2 784)

(455)

(4 797)

(1 443)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(104)

(104)

302

302

1 709

1 709

(10 898)

(10 898)

(55 618)

(55 618)

(2 538)

(2 538)

(413)

(413)

(3 924)

(3 924)

(1 413)

(1 413)

| millió EUR |
| --- |
| | Közös Kutatóközpont | Halászat | Belső piac | Regionális politika | Adó- és vámpolitika | Oktatás- és kulturális politika | Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika | Jogérvényesülés, szabadság és biztonság | Tevékenységek az EU-n belül összesen |
| Egyéb működési bevételek: | | | | | | | | | |
| Pénzbírságok | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 884 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | 6 | 0 | 303 | 0 | 6 | 2 | 1 | 1 444 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 39 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 16 | 1 | 99 |
| Egyéb működési bevételek | 78 | 9 | 225 | (3) | 1 | 287 | 363 | 246 | 2 692 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 117 | 15 | 227 | 300 | 1 | 293 | 381 | 248 | 6 206 |
| Igazgatási kiadások: | (358) | (47) | (229) | (78) | (113) | (205) | (348) | (305) | (3 385) |
| Személyzeti kiadások | (249) | (39) | (150) | (66) | (43) | (110) | (234) | (174) | (2 256) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (27) | 0 | (8) | 0 | (10) | (1) | (25) | (15) | (126) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (82) | (8) | (71) | (12) | (60) | (94) | (89) | (116) | (1 003) |
| Működési kiadások: | (82) | (807) | (69) | (38 622) | (14) | (1 808) | (661) | (877) | (118 759) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (60) | (175) | (36) | (41) | (14) | (229) | (436) | (400) | (6 996) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 478) | (66) | 0 | (3 762) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (395) | 0 | 0 | 0 | 0 | (494) |
| Megosztott irányítás | 0 | (629) | 0 | (38 186) | 0 | 0 | 0 | (376) | (106 464) |
| Közös irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) | (7) | 0 | (269) |
| Egyéb működési kiadások | (22) | (3) | (33) | 0 | 0 | (99) | (152) | (101) | (774) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (440) | (854) | (298) | (38 700) | (127) | (2 013) | (1 009) | (1 182) | (122 144) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (323) | (839) | (71) | (38 400) | (126) | (1 720) | (628) | (934) | (115 938) |

millió EUR

Közös Kutatóközpont

Halászat

Belső piac

Regionális politika

Adó- és vámpolitika

Oktatás- és kulturális politika

Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika

Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

Tevékenységek az EU-n belül összesen

Egyéb működési bevételek:

Pénzbírságok

0

0

0

0

0

0

0

0

1 884

Mezőgazdasági lefölözések

0

0

0

0

0

0

0

0

87

Kiadások visszafizettetése

0

6

0

303

0

6

2

1

1 444

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

39

0

2

0

0

0

16

1

99

Egyéb működési bevételek

78

9

225

(3)

1

287

363

246

2 692

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

117

117

15

15

227

227

300

300

1

1

293

293

381

381

248

248

6 206

6 206

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

(358)

(358)

(47)

(47)

(229)

(229)

(78)

(78)

(113)

(113)

(205)

(205)

(348)

(348)

(305)

(305)

(3 385)

(3 385)

Személyzeti kiadások

(249)

(39)

(150)

(66)

(43)

(110)

(234)

(174)

(2 256)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(27)

0

(8)

0

(10)

(1)

(25)

(15)

(126)

Egyéb igazgatási kiadások

(82)

(8)

(71)

(12)

(60)

(94)

(89)

(116)

(1 003)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(82)

(82)

(807)

(807)

(69)

(69)

(38 622)

(38 622)

(14)

(14)

(1 808)

(1 808)

(661)

(661)

(877)

(877)

(118 759)

(118 759)

Közvetlen centralizált irányítás

(60)

(175)

(36)

(41)

(14)

(229)

(436)

(400)

(6 996)

Közvetett centralizált irányítás

0

0

0

0

0

(1 478)

(66)

0

(3 762)

Decentralizált irányítás

0

0

0

(395)

0

0

0

0

(494)

Megosztott irányítás

0

(629)

0

(38 186)

0

0

0

(376)

(106 464)

Közös irányítás

0

0

0

0

0

(2)

(7)

0

(269)

Egyéb működési kiadások

(22)

(3)

(33)

0

0

(99)

(152)

(101)

(774)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(440)

(854)

(298)

(38 700)

(127)

(2 013)

(1 009)

(1 182)

(122 144)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(323)

(323)

(839)

(839)

(71)

(71)

(38 400)

(38 400)

(126)

(126)

(1 720)

(1 720)

(628)

(628)

(934)

(934)

(115 938)

(115 938)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

| millió EUR |
| --- |
| | Külkapcsolatok | Kereskedelem | Fejlesztés | Bővítés | Humanitárius segítségnyújtás | Tevékenységek az EU-n kívül összesen |
| Egyéb működési bevételek: | | | | | | |
| Kiadások visszafizettetése | 34 | 0 | 2 | 24 | (1) | 59 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Egyéb működési bevételek | 5 | 0 | 87 | (1) | (1) | 90 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 40 | 0 | 89 | 23 | (2) | 150 |
| Igazgatási kiadások: | (102) | (72) | (342) | (80) | (32) | (628) |
| Személyzeti kiadások | (15) | (65) | (165) | (49) | (24) | (318) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Egyéb igazgatási kiadások | (88) | (7) | (177) | (31) | (8) | (311) |
| Működési kiadások: | (2 876) | (11) | (1 091) | (863) | (1 148) | (5 989) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (1 729) | (6) | (782) | (485) | (570) | (3 572) |
| Közvetett centralizált irányítás | (350) | 0 | (19) | (53) | 0 | (422) |
| Decentralizált irányítás | (218) | 0 | (37) | (270) | 0 | (525) |
| Megosztott irányítás | 83 | 0 | 0 | 0 | 0 | 83 |
| Közös irányítás | (662) | (5) | (252) | (54) | (577) | (1 550) |
| Egyéb működési kiadások | 0 | 0 | (1) | (1) | (1) | (3) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (2 978) | (83) | (1 433) | (943) | (1 180) | (6 617) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (2 938) | (83) | (1 344) | (920) | (1 182) | (6 467) |

millió EUR

Külkapcsolatok

Kereskedelem

Fejlesztés

Bővítés

Humanitárius segítségnyújtás

Tevékenységek az EU-n kívül összesen

Egyéb működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

34

0

2

24

(1)

59

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

1

0

0

0

0

1

Egyéb működési bevételek

5

0

87

(1)

(1)

90

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

40

40

0

0

89

89

23

23

(2)

(2)

150

150

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

(102)

(102)

(72)

(72)

(342)

(342)

(80)

(80)

(32)

(32)

(628)

(628)

Személyzeti kiadások

(15)

(65)

(165)

(49)

(24)

(318)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

1

0

0

0

0

1

Egyéb igazgatási kiadások

(88)

(7)

(177)

(31)

(8)

(311)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(2 876)

(2 876)

(11)

(11)

(1 091)

(1 091)

(863)

(863)

(1 148)

(1 148)

(5 989)

(5 989)

Közvetlen centralizált irányítás

(1 729)

(6)

(782)

(485)

(570)

(3 572)

Közvetett centralizált irányítás

(350)

0

(19)

(53)

0

(422)

Decentralizált irányítás

(218)

0

(37)

(270)

0

(525)

Megosztott irányítás

83

0

0

0

0

83

Közös irányítás

(662)

(5)

(252)

(54)

(577)

(1 550)

Egyéb működési kiadások

0

0

(1)

(1)

(1)

(3)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(2 978)

(83)

(1 433)

(943)

(1 180)

(6 617)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(2 938)

(2 938)

(83)

(83)

(1 344)

(1 344)

(920)

(920)

(1 182)

(1 182)

(6 467)

(6 467)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

| millió EUR |
| --- |
| | Sajtó és tájékoztatás | Csalás Elleni Hivatal | Koordináció | Személyzeti ügyek és igazgatás | Eurostat | Költségvetés | Ellenőrzés | Nyelvek | Egyéb | Szolgáltatások és egyebek összesen |
| Egyéb működési bevételek: | | | | | | | | | | |
| Kiadások visszafizettetése | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 0 | 7 | 2 | 829 | 0 | 56 | 0 | 98 | 0 | 992 |
| Egyéb működési bevételek | (2) | 5 | 1 | 53 | 0 | 9 | 0 | 47 | 327 | 440 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | (1) | 12 | 3 | 882 | 0 | 65 | 0 | 145 | 327 | 1 433 |
| Igazgatási kiadások: | (124) | (51) | (184) | (1 424) | (91) | (58) | (11) | (441) | 39 | (2 345) |
| Személyzeti kiadások | (79) | (38) | (159) | (632) | (70) | (45) | (10) | (358) | 39 | (1 352) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (2) | (1) | 0 | (109) | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | (113) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (43) | (12) | (25) | (683) | (21) | (13) | (1) | (82) | 0 | (880) |
| Működési kiadások: | (124) | (22) | (2) | (14) | (32) | (341) | 0 | (16) | (273) | (824) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (90) | (22) | 0 | (12) | (32) | (3) | 0 | 0 | 0 | (159) |
| Közvetett centralizált irányítás | (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (34) |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Egyéb működési kiadások | 0 | 0 | (2) | (2) | 0 | (341) | 0 | (16) | (273) | (634) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (248) | (73) | (186) | (1 438) | (123) | (399) | (11) | (457) | (234) | (3 169) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (249) | (61) | (183) | (556) | (123) | (334) | (11) | (312) | 93 | (1 736) |

millió EUR

Sajtó és tájékoztatás

Csalás Elleni Hivatal

Koordináció

Személyzeti ügyek és igazgatás

Eurostat

Költségvetés

Ellenőrzés

Nyelvek

Egyéb

Szolgáltatások és egyebek összesen

Egyéb működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

0

7

2

829

0

56

0

98

0

992

Egyéb működési bevételek

(2)

5

1

53

0

9

0

47

327

440

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

(1)

(1)

12

12

3

3

882

882

0

0

65

65

0

0

145

145

327

327

1 433

1 433

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

(124)

(124)

(51)

(51)

(184)

(184)

(1 424)

(1 424)

(91)

(91)

(58)

(58)

(11)

(11)

(441)

(441)

39

39

(2 345)

(2 345)

Személyzeti kiadások

(79)

(38)

(159)

(632)

(70)

(45)

(10)

(358)

39

(1 352)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(2)

(1)

0

(109)

0

0

0

(1)

0

(113)

Egyéb igazgatási kiadások

(43)

(12)

(25)

(683)

(21)

(13)

(1)

(82)

0

(880)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(124)

(124)

(22)

(22)

(2)

(2)

(14)

(14)

(32)

(32)

(341)

(341)

0

0

(16)

(16)

(273)

(273)

(824)

(824)

Közvetlen centralizált irányítás

(90)

(22)

0

(12)

(32)

(3)

0

0

0

(159)

Közvetett centralizált irányítás

(34)

0

0

0

0

0

0

0

0

(34)

Megosztott irányítás

0

0

0

0

0

3

0

0

0

3

Egyéb működési kiadások

0

0

(2)

(2)

0

(341)

0

(16)

(273)

(634)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(248)

(73)

(186)

(1 438)

(123)

(399)

(11)

(457)

(234)

(3 169)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(249)

(249)

(61)

(61)

(183)

(183)

(556)

(556)

(123)

(123)

(334)

(334)

(11)

(11)

(312)

(312)

93

93

(1 736)

(1 736)

4.   MEGJEGYZÉSEK A CASH FLOW-KIMUTATÁSHOZ

4.1.   A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

Az EU pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek teremtésére irányuló képessége, valamint e cash flow-k felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául a pénzforgalmi adatok szolgálnak.

A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a cash flow-k befektetésével kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel.

Az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-kat az EU beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, az eurótól eltérő pénznemben lévő összegre az eurónak és az eurótól eltérő pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A bemutatott cash-flow kimutatás az adott időszak cash flow-jait mutatja be működési és beruházási tevékenységek szerint csoportosítva (az Uniónak nincs finanszírozási tevékenysége).

4.2.   MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

A működési tevékenységek az Unió beruházási tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége ide tartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönök (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek beruházási (vagy finanszírozási) tevékenységnek, mivel az Unió általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik. A működési tevékenységek magukban foglalják az olyan befektetéseket, mint az EBA, az EBRD és a kockázatitőke-alapok. E tevékenységek célkitűzése tulajdonképpen a szakpolitikához kötött eredmények elérésében való részvétel.

4.3.   BERUHÁZÁSI TEVÉKENYSÉGEK

BERUHÁZÁSI TEVÉKENYSÉGEK

Beruházási tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszköz-egyenértékesek között nem szereplő egyéb beruházások vásárlása és értékesítése. A beruházási tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönöket. A cél az Unió által végrehajtott valódi beruházások bemutatása.

5.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK, VALAMINT EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

5.1.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Kapott garanciák: | | |
| Teljesítési garanciák | 337 | 300 |
| Egyéb garanciák | 43 | 34 |
| Egyéb függő követelések | 14 | 19 |
| Összesen | 394 | 353 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Kapott garanciák:

Teljesítési garanciák

337

300

Egyéb garanciák

43

34

Egyéb függő követelések

14

19

Összesen

394

353

Teljesítési garanciák előírására annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az uniós források kedvezményezettjei teljesítsék az Unióval kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

5.2.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Nyújtott garanciák | 5.2.1 | 22 317 | 24 394 |
| Pénzbírságok | 5.2.2 | 6 378 | 8 951 |
| EMGA, vidékfejlesztés és előcsatlakozás | 5.2.3 | 1 188 | 2 345 |
| Kohéziós politika | 5.2.4 | 546 | 318 |
| Jogi és egyéb vitás ügyek | 5.2.5 | 91 | 251 |
| Egyéb függő kötelezettségek | | 1 | 2 |
| Összesen | | 30 521 | 36 261 |
| A pénzbírságokhoz kapcsolódók kivételével valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években. |

millió EUR

Megjegyzés

2012.12.31.

2011.12.31.

Nyújtott garanciák

5.2.1

5.2.1

22 317

24 394

Pénzbírságok

5.2.2

5.2.2

6 378

8 951

EMGA, vidékfejlesztés és előcsatlakozás

5.2.3

5.2.3

1 188

2 345

Kohéziós politika

5.2.4

5.2.4

546

318

Jogi és egyéb vitás ügyek

5.2.5

5.2.5

91

251

Egyéb függő kötelezettségek

1

2

Összesen

30 521

36 261

A pénzbírságokhoz kapcsolódók kivételével valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években.

A pénzbírságokhoz kapcsolódók kivételével valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években.

5.2.1.   
  Nyújtott garanciák

Nyújtott garanciák

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Az EBB által a saját forrásaiból nyújtott hitelekre |
| 65 %-os garancia | 18 683 | 20 362 |
| 70 %-os garancia | 1 654 | 1 992 |
| 75 %-os garancia | 383 | 534 |
| 100 %-os garancia | 594 | 724 |
| Összesen | 21 314 | 23 612 |
| Egyéb nyújtott garanciák | 1 003 | 782 |
| Összesen | 22 317 | 24 394 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Az EBB által a saját forrásaiból nyújtott hitelekre

Az EBB által a saját forrásaiból nyújtott hitelekre

65 %-os garancia

18 683

20 362

70 %-os garancia

1 654

1 992

75 %-os garancia

383

534

100 %-os garancia

594

724

Összesen

21 314

23 612

Egyéb nyújtott garanciák

Egyéb nyújtott garanciák

1 003

1 003

782

782

Összesen

22 317

24 394

Az uniós költségvetés az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott, 2012. december 31-én már aláírt hiteleket fedez (ideértve a tagállamoknak csatlakozás előtt nyújtott hiteleket is). Mindazonáltal az uniós garancia a hitel engedélyezett maximális összegének adott százalékára korlátozódik: 65 % (a 2000–2007 közötti megbízás esetében), 70 %, 75 % vagy 100 %. A 2007–2013 közötti megbízásra vonatkozóan az uniós garancia a fennálló egyenlegek, és nem a hitel engedélyezett összegének 65 %-ára korlátozódik. Ha a felső határt nem éri el, az uniós garancia a teljes összeget fedezi. 2012. december 31-én a kintlévőségek 21 314 millió EUR-t tettek ki, tehát az Unió által viselt kockázat is erre az összegre korlátozódik.

A 65 %-os garanciára vonatkozó fenti 2011-es összeg nem veszi figyelembe a 2000–2007 és a 2007–2013 közötti megbízás tekintetében alkalmazott számítás közötti különbséget. Amennyiben a 2011-es összeget e különbség alapján számították volna ki, a kimutatandó összeg 17 423 millió EUR lett volna.

Az egyéb nyújtott garanciák elsősorban a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmushoz (948 millió EUR) és a TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszközhöz (39 millió EUR) kapcsolódnak. Az ezekkel az eszközökkel kapcsolatos további információk a 2.4. megjegyzésben szerepelnek.

2.4.

5.2.2.   
  Pénzbírságok

Pénzbírságok

Ezek az összegek a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságok, amelyek összegét ideiglenesen megfizették és amelyek vonatkozásában vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat véglegesítéséig fenntartják. Az ideiglenes kifizetéseken realizált kamatok az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltetessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

5.2.3.   
  EMGA, vidékfejlesztés és előcsatlakozás

EMGA, vidékfejlesztés és előcsatlakozás

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA megfelelőségi határozataihoz, valamint a vidékfejlesztés és az előcsatlakozás terén hozott pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ.

5.2.4.   
  Kohéziós politika

Kohéziós politika

Ide a tagállamokkal szembeni, kohéziós politikai intézkedésekkel kapcsolatos olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyeknél még nem tűzték ki a szóbeli meghallgatás időpontját vagy a Bíróság még nem hozott ítéletet.

5.2.5.   
  Jogi és egyéb vitás ügyek

Jogi és egyéb vitás ügyek

E megnevezés a Bizottsággal és más uniós szervekkel szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. Meg kell említeni, hogy az EK-Szerződés 288. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény kellően súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett tényleges kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot.

5.3.   EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

5.3.1.   
  Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások | 175 853 | 165 236 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

175 853

165 236

A fent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásoknak (RAL, „Reste à Liquider”) és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket kiadásként tüntettek fel a 2012. évi eredménykimutatásban. A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. 2012. december 31-én a fennálló kötelezettségvállalások összesen 217 810 millió EUR-t tettek ki (2011: 207 443 millió EUR).

5.3.2.   
  Jelentős jogi kötelezettségvállalások

Jelentős jogi kötelezettségvállalások

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Strukturális intézkedések | 71 775 | 142 916 |
| A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyv | 264 | 264 |
| Halászati megállapodások | 173 | 37 |
| Galileo program | 143 | 320 |
| GMES program | 233 | 400 |
| TEN-T | 1 331 | 3 416 |
| Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások | 3 884 | 4 493 |
| Összesen | 77 803 | 151 846 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Strukturális intézkedések

71 775

142 916

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyv

264

264

Halászati megállapodások

173

37

Galileo program

143

320

GMES program

233

400

TEN-T

1 331

3 416

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

3 884

4 493

Összesen

77 803

151 846

Ezek a kötelezettségvállalások amiatt keletkeztek, hogy az Unió olyan összegekre vonatkozóan tett hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat, amelyek fedezetére még nem voltak kötelezettségvállalási előirányzatok a költségvetésben. Ez kapcsolódhat olyan többéves programokhoz, mint a strukturális intézkedések, illetve olyan összegekhez, amelyek jövőbeli kifizetésére az EU a mérlegfordulónapkor hatályos igazgatási szerződések értelmében kötelezettséget vállalt (például olyan szolgáltatások nyújtása kapcsán, mint biztonság, takarítás stb., de ide tartoznak az egyedi projekteket – például építési beruházások – érintő szerződéses kötelezettségvállalások is).

Strukturális intézkedések

Strukturális intézkedések

Az alábbi táblázat a költségvetési kötelezettségvállalással még nem fedezett jogi kötelezettségvállalásokat és a 2007–2013 közötti pénzügyi keretben előirányzott összegekből még megtehető kötelezettségvállalások maximális összegét veti össze.

| millió EUR |
| --- |
| | A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei
  (A) | Aláírt jogi kötelezettségvállalások
  (B) | 2007–2011 közötti költségvetési kötelezettségvállalások
  (C) | Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások
  (= B – C) | Maximális kötelezettségvállalás
  (= A – C) |
| Strukturális alapok | 347 552 | 347 521 | 293 050 | 54 471 | 54 502 |
| Természeti erőforrások | 100 549 | 100 539 | 85 058 | 15 481 | 15 491 |
| Előcsatlakozási támogatási eszköz | 11 255 | 9 895 | 9 473 | 422 | 1 782 |
| Összesen | 459 356 | 457 955 | 387 581 | 70 374 | 71 775 |

millió EUR

A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei

(A)

Aláírt jogi kötelezettségvállalások

(B)

2007–2011 közötti költségvetési kötelezettségvállalások

(C)

Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások

(= B – C)

Maximális kötelezettségvállalás

(= A – C)

Strukturális alapok

347 552

347 521

293 050

54 471

54 502

Természeti erőforrások

100 549

100 539

85 058

15 481

15 491

Előcsatlakozási támogatási eszköz

11 255

9 895

9 473

422

1 782

Összesen

459 356

457 955

387 581

70 374

71 775

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek

E kötelezettségvállalások a mediterrán térség tagsággal nem rendelkező országaival kötött pénzügyi jegyzőkönyvekhez kapcsolódnak. Az itt megjelenő összeg az aláírt jegyzőkönyvekben szereplő teljes összeg és a lekönyvelt költségvetési kötelezettségvállalások különbözete. Ezek a jegyzőkönyvek olyan nemzetközi szerződések, amelyek csak mindkét fél beleegyezésével szüntethetők meg; az erre irányuló erőfeszítések folyamatban vannak.

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

E kötelezettségvállalások a harmadik országokkal a nemzetközi halászati megállapodások keretében végrehajtott műveletekre szólnak.

Galileo program

Galileo program

Ezeket az összegeket az európai navigációs műholdrendszer kiépítését célzó Galileo programra kötötték le – lásd a 2.2. megjegyzést is.

2.2.

GMES program

GMES program

A Bizottság szerződést kötött az ESA-val a 2008–2013 közötti időszakra a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) űrbeli komponensének végrehajtására. Az erre az időszakra vonatkozó teljes indikatív összeg 728 millió EUR.

TEN-T kötelezettségvállalások

TEN-T kötelezettségvállalások

Ez az összeg a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) területén a 2007–2013 közötti időszakra nyújtott támogatásokhoz kapcsolódik. A program a transzeurópai közlekedési hálózatok fejlesztését szolgáló infrastruktúra-, illetve kutatási és innovációs projekteket támogatja annak érdekében, hogy előmozdítsa az új közlekedési infrastruktúra kiépítésével kapcsolatos új technológiák és innovatív folyamatok integrálását. Az erre a programra vonatkozó teljes indikatív összeg 7 900 millió EUR.

A TEN-T-hez kapcsolódó jogi kötelezettségvállalások csökkenése a jogi kötelezettségvállalások módosító határozatokat követő csökkenésének és a költségvetési kötelezettségvállalások megemelésének az együttes hatásával magyarázható.

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Az e megnevezésben feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegének felelnek meg. Az itt feltüntetett legnagyobb összegek az ITER projekttel összefüggésben a „Magfúzió az Energiáért” Ügynökség beszerzési megállapodásaihoz, valamint az Európai Parlament ingatlanszerződéseihez kapcsolódnak.

6.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELME

6.1.   HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

Az uniós költségvetés végrehajtásakor nagy figyelmet kell szentelni annak, hogy megfelelően megelőzzék, feltárják, majd korrigálják a hibákat, szabálytalanságokat és csalást. E megjegyzés célja, hogy 1. áttekintést adjon a Bizottság és a tagállamok által feltárt hibák, szabálytalanságok és csalás kezelésének folyamatára vonatkozó jogszabályokban előirányzott megelőző és korrekciós mechanizmusokról, valamint 2. bemutassa a szóban forgó teljes összegek legjobb becslését, hogy kézzelfoghatóan szemléltesse az uniós költségvetés védelmét.

Az alábbiakban nem csupán az uniós szinten hozott fellépéseket mutatjuk be, hanem arról is tájékoztatást adunk, hogy a megosztott irányítás keretében a tagállamok saját kontrolljaikat és ellenőrzéseiket követően milyen korrekciókat hajtottak végre (csak a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozóan, mivel a korábbi programozási időszakok tekintetében a tagállamok által benyújtott adatok hiányosak és/vagy nem megbízhatóak). Ezeket a korrekciókat nem rögzítik a Bizottság számviteli rendszerében, mivel a tagállamok más elszámolható kiadásra újra felhasználhatják ezeket az összegeket. A tagállami adatok az alábbi 6.7. táblázatban szerepelnek.

6.7.

Az alábbi összegekre és a kapcsolódó folyamatokra vonatkozó további részletek a Bizottság által készített, és a mentesítési hatóságnak, valamint a Számvevőszéknek 2013-tól kezdődően minden év szeptemberében küldött külön közleményben találhatóak. A közlemény a Költségvetési Főigazgatóság Europa honlapján érhető el.

6.2.   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL ALKALMAZOTT MEGELŐZŐ MECHANIZMUSOK

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL ALKALMAZOTT MEGELŐZŐ MECHANIZMUSOK

A közvetlen irányítás terén a megelőző intézkedések magukban foglalják a kedvezményezettek által igényelt kiadások elszámolhatóságára vonatkozóan az illetékes szolgálatok által végzett ellenőrzéseket. Ezek az előzetes ellenőrzések a programok irányítási folyamatainak részét képezik, és céljuk, hogy megalapozott bizonyosságot nyújtsanak a kifizetendő kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Bizottság szolgálatai a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás – és azáltal a szabálytalanságok kockázatának csökkentése – érdekében továbbá iránymutatást is nyújthatnak, különösen szerződéses kérdésekkel kapcsolatban.

A megosztott irányítás keretében (tehát a mezőgazdasági és kohéziós politikai kiadásoknál) elsődlegesen a tagállamok felelősek a teljes kiadási ciklusban annak biztosításáért, hogy az uniós költségvetésből teljesített kiadás jogszerű és szabályszerű legyen. Megelőző mechanizmusok felügyeleti szerepe ellátása során a Bizottság szintjén is működnek. A Bizottság:

| — | a 2007–2013-as időszak programjaira vonatkozóan legfeljebb hat hónapra megszakíthatja a kifizetési határidőt, amennyiben:






  a) | bizonyítékok utalnak az érintett tagállam irányítási és kontrollrendszerei működésének súlyos hiányosságaira; vagy |
| --- | --- | --- |

—

a 2007–2013-as időszak programjaira vonatkozóan legfeljebb hat hónapra megszakíthatja a kifizetési határidőt, amennyiben:

megszakíthatja

a)

bizonyítékok utalnak az érintett tagállam irányítási és kontrollrendszerei működésének súlyos hiányosságaira; vagy

| b) | a Bizottság szolgálatainak további vizsgálatokat kell elvégezniük olyan információk alapján, melyek szerint valamely igazolt kiadáskimutatásban szereplő költség nem korrigált, súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság szolgálatainak további vizsgálatokat kell elvégezniük olyan információk alapján, melyek szerint valamely igazolt kiadáskimutatásban szereplő költség nem korrigált, súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik.

| — | a 2007–2013-as időszak programjaira vonatkozóan részben vagy egészben felfüggesztheti a tagállam javára teljesítendő időközi kifizetést a következő három esetben:






  a) | bizonyítékok utalnak a program irányítási és kontrollrendszerei működésének súlyos hiányosságaira, és a tagállam nem hozta meg a szükséges korrekciós intézkedéseket; vagy |
| --- | --- | --- |

—

a 2007–2013-as időszak programjaira vonatkozóan részben vagy egészben felfüggesztheti a tagállam javára teljesítendő időközi kifizetést a következő három esetben:

felfüggesztheti

a)

bizonyítékok utalnak a program irányítási és kontrollrendszerei működésének súlyos hiányosságaira, és a tagállam nem hozta meg a szükséges korrekciós intézkedéseket; vagy

| b) | amennyiben egy igazolt kiadáskimutatásban szereplő kiadás nem korrigált, súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik; vagy |
| --- | --- |

b)

amennyiben egy igazolt kiadáskimutatásban szereplő kiadás nem korrigált, súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik; vagy

| c) | amennyiben a tagállam súlyosan megsértette irányítási és ellenőrzési kötelezettségeit. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a tagállam súlyosan megsértette irányítási és ellenőrzési kötelezettségeit.

Amennyiben a tagállam nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság pénzügyi korrekció előírásáról dönthet. A felfüggesztésekkel és megszakításokkal kapcsolatos adatok az alábbi 6.4.1. megjegyzésben szerepelnek.

6.4.1.

6.3.   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL ALKALMAZOTT KORREKCIÓS MECHANIZMUSOK

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL ALKALMAZOTT KORREKCIÓS MECHANIZMUSOK

6.3.1.   
  Pénzügyi korrekciók

Pénzügyi korrekciók

A megosztott irányítás keretében elsődlegesen a tagállamok felelnek a kedvezményezettek által elkövetett hibák és szabálytalanságok megelőzésért, feltárásáért és korrekciójáért, míg az Európai Bizottság az átfogó felügyeletet biztosítja. Amennyiben a tagállamok irányítási és kontrollrendszereiben bekövetkezett súlyos hiányosságok egyedi vagy rendszerszintű hibákhoz, szabálytalanságokhoz vagy csaláshoz vezettek vagy vezethetnek, a Bizottság pénzügyi korrekciót alkalmazhat. A pénzügyi korrekció folyamata a következő három fő lépésből áll:

pénzügyi korrekció

| 1. | Folyamatban lévő
  pénzügyi korrekciók: ezek a korrekciók változhatnak, mivel a tagállam azokat még nem fogadta el hivatalosan, például egy lezárt ellenőrzés esetében, amelynél a Bizottság még kontradiktórius eljárást folytat az érintett tagállammal. |
| --- | --- |

1.

Folyamatban lévő
  pénzügyi korrekciók: ezek a korrekciók változhatnak, mivel a tagállam azokat még nem fogadta el hivatalosan, például egy lezárt ellenőrzés esetében, amelynél a Bizottság még kontradiktórius eljárást folytat az érintett tagállammal.

Folyamatban lévő

pénzügyi korrekciók

| 2. | Visszaigazolt/kiszabott
  pénzügyi korrekciók: ezek az összegek véglegesek, tehát vagy az érintett tagállam visszaigazolta (vagyis elfogadta), vagy bizottsági határozattal kiszabták. Ezeket az alábbi 6.4.2.1. táblázatok tartalmazzák. |
| --- | --- |

2.

Visszaigazolt/kiszabott
  pénzügyi korrekciók: ezek az összegek véglegesek, tehát vagy az érintett tagállam visszaigazolta (vagyis elfogadta), vagy bizottsági határozattal kiszabták. Ezeket az alábbi 6.4.2.1. táblázatok tartalmazzák.

Visszaigazolt/kiszabott

pénzügyi korrekciók

6.4.2.1.

| 3. | Végrehajtott
  pénzügyi korrekciók: Ezek az összegek a folyamat utolsó lépését jelentik, miáltal a jogosulatlan kiadással kapcsolatban észlelt állapotot véglegesen korrigálták. Az ágazati alapú szabályozási keretekben több korrekciós mechanizmust is előirányoztak. Ezeket az adatokat az alábbi 6.4.2.2. és 6.4.3.1. táblázat tartalmazza. |
| --- | --- |

3.

Végrehajtott
  pénzügyi korrekciók: Ezek az összegek a folyamat utolsó lépését jelentik, miáltal a jogosulatlan kiadással kapcsolatban észlelt állapotot véglegesen korrigálták. Az ágazati alapú szabályozási keretekben több korrekciós mechanizmust is előirányoztak. Ezeket az adatokat az alábbi 6.4.2.2. és 6.4.3.1. táblázat tartalmazza.

Végrehajtott

pénzügyi korrekciók

6.4.2.2.

6.4.3.1.

6.3.2.   
  Visszafizettetések

Visszafizettetések

A megosztott irányítás keretében és a költségvetési rendeletnek megfelelően a visszafizetési felszólítást az engedélyezésre jogosult tisztviselő állapítja meg a jogosulatlanul kifizetett összegekre. A visszafizetés történhet az adós (például egy tagállam) által végrehajtott közvetlen banki átutalással, vagy a Bizottság adóssal szembeni egyéb követelésébe való beszámítással. A költségvetési rendelet további eljárásokat ír elő azon lejárt visszafizetési felszólítások behajtása érdekében, amelyek a Bizottság számviteli tisztviselője által végzett egyedi nyomon követés részét képezik.

A megosztott irányítás keretében a mezőgazdaság területén a tagállamok kötelesek azonosítani a hibákat és szabálytalanságokat, valamint saját szabályaiknak és eljárásaiknak megfelelően visszafizettetni a jogosulatlanul kifizetett összegeket. Az EMGA vonatkozásában a kedvezményezettekkel visszafizettetett összegeket – miután a tagállam levont belőle (átlagosan) 20 %-ot – jóváírják a Bizottságnak, amely ezeket bevételként könyveli le. Az EMVA tekintetében a visszafizettetett összegeket a következő kifizetési igény terhére számolják el, mielőtt azt elküldik a Bizottság szolgálatainak, így a megfelelő összeg a program kapcsán újra felhasználható. Ha egy tagállam nem fizetteti vissza az összeget vagy tevékenysége során nem jár el gondosan, a Bizottság úgy határozhat, hogy beavatkozik és az érintett tagállamra pénzügyi korrekciót ír elő. A kohéziós politika terén elsődlegesen a tagállamok (és nem a Bizottság) felelősek a jogosulatlanul kifizetett összegek kedvezményezettekkel történő visszafizettetéséért, amely összegeket adott esetben késedelmi kamattal növelik. A tagállamok által visszafizettetett összegek a Bizottság által előírt pénzügyi korrekciókon felül tájékoztató jelleggel szerepelnek ebben a megjegyzésben. A 2007–2013-as időszakra vonatkozóan a tagállamok jogilag kötelesek még a tagállami visszafizettetési eljárás lezárása előtt egyértelmű és strukturált adatokat szolgáltatni a Bizottságnak a társfinanszírozásból visszavont összegekről, továbbá a kedvezményezettekkel tagállami szinten eredményesen visszafizettetett összegekről.

6.3.3.   
  A fel nem használt előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek

A fel nem használt előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek

Az EU majdnem minden területen teljesít előfinanszírozást, illetve előlegfizetést a kedvezményezettek számára. Az 1.5.7. megjegyzésben kifejtettek szerint e kifizetések célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítsanak a kedvezményezettnek. Amikor egy kedvezményezett nem használta fel (nem költötte el) teljesen az Uniótól kapott előfinanszírozás összegét, a Bizottság szolgálatai visszafizetési felszólítást bocsátanak ki, hogy biztosítsák a pénzösszegek visszafizetését az uniós költségvetésbe. Ez az eljárás fontos lépés az Unió kontrollrendszerében annak biztosítására, hogy a kedvezményezett semmilyen többletösszeget nem tart meg megfelelő kiadási bizonylat nélkül, így járulva hozzá az uniós költségvetés védelméhez. Ezeket a visszafizettetéseket az alábbi 6.5. táblázat tartalmazza.

1.5.7.

6.5.

A fel nem használt előfinanszírozási összegeket nem szabad összekeverni a visszafizettetett szabálytalan kiadással. Amennyiben a Bizottság szolgálatai a kifizetett előfinanszírozási összegekkel kapcsolatban ilyen kiadást tárnak fel és fizettetnek vissza, ezeket a fenti 6.3.1. és 6.3.2. megjegyzésben bemutatott szokásos pénzügyi korrekciók vagy visszafizettetési eljárások foglalják magukban.

fel nem használt

6.3.1.

6.3.2.

6.3.4.   
  Saját forrásokból származó bevétel - beszedések

Saját forrásokból származó bevétel - beszedések

Az uniós költségvetés fő finanszírozási forrását jelentő, saját forrásokból származó bevétel tekintetében a beszedések a következők nyomon követésére vonatkoznak: az Európai Bizottság vizsgálati jelentései, az Európai Számvevőszék ellenőrzései, a tagállamok igazgatási hibáiból vagy a beszedés során a gondosság elmulasztásából eredő pénzügyi felelősségvállalási ügyek, kötelezettségszegési eljárások, az Európai Bíróság ítéletei, valamint a tagállamok spontán befizetéseiből és a saját forrásokhoz kapcsolódó késedelmi kamatokból származó összegek. Ezek az összegek az alábbi 6.6. táblázatban szerepelnek.

6.6.

6.4.   A MEGELŐZŐ ÉS KORREKCIÓS MECHANIZMUSOK PÉNZÜGYI HATÁSA

A MEGELŐZŐ ÉS KORREKCIÓS MECHANIZMUSOK PÉNZÜGYI HATÁSA

6.4.1.   
  Megszakítások és felfüggesztések 2012-ben

Megszakítások és felfüggesztések 2012-ben

Megszakítások:

Megszakítások:

Az alábbi táblázatok az ERFA-ra, a Kohéziós Alapra, az ESZA-ra és az EHA-ra vonatkozó megszakítási ügyek számát és összegeit mutatják be. A nyitóegyenleg a 2011 végén még nyitott összes ügyet magában foglalja, függetlenül attól, hogy melyik évben értesítették a tagállamot a megszakításról (ezért bizonyos számadatok nem hasonlíthatóak össze a 2011-es éves beszámolóban közzétett adatokkal). Az új ügyek kizárólag olyanokat jelentenek, amelyeknél a megszakításról 2012-ben értesítették a tagállamot. A lezárt ügyek azokat az ügyeket foglalják magukban, amelyeknél a költségtérítési igény kifizetését 2012-ben folytatták, függetlenül attól, hogy melyik évben kezdődött a megszakítás. A 2012 végén még mindig nyitott ügyekhez olyan megszakítások tartoznak, amelyek 2012. december 31-én továbbra is érvényben voltak, vagyis az érintett tagállam által meghozandó korrekciós intézkedésektől függően a megszakítás továbbra is fennáll a költségtérítési igények kifizetése tekintetében.

| millió EUR |
| --- |
| 2007–2013-as programozási időszak | ERFA / Kohéziós Alap |
| Összes nyitott ügy 2011.12.31-én | Új ügyek 2012-ben | 2012-ben lezárt ügyek | Összes nyitott ügy 2012.12.31-én |
| Tagállam | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg |
| Németország | 3 | 17 | 2 | 163 | | | 5 | 180 |
| Spanyolország | | | 49 | 1 495 | 41 | 1 319 | 8 | 176 |
| Franciaország | | | 6 | 51 | 5 | 24 | 1 | 27 |
| Olaszország (8) | 10 | 265 | 20 | 1 122 | 19 | 860 | 11 | 526 |
| Lettország | | | 5 | 94 | 5 | 94 | 0 | 0 |
| Litvánia | | | 4 | 164 | 4 | 164 | 0 | 0 |
| Magyarország | | | 3 | 55 | | | 3 | 55 |
| Lengyelország | | | 5 | 605 | | | 5 | 605 |
| Románia | | | 1 | 41 | | | 1 | 41 |
| Szlovénia | | | 1 | 6 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Szlovákia | 2 | 71 | | | 2 | 71 | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság | | | 1 | 22 | | | 1 | 22 |
| Több tagállamot érintő | | | 11 | 59 | 8 | 52 | 3 | 6 |
| Összesen | 15 | 353 | 108 | 3 878 | 85 | 2 592 | 38 | 1 639 |

millió EUR

2007–2013-as programozási időszak

ERFA / Kohéziós Alap

Összes nyitott ügy 2011.12.31-én

Új ügyek 2012-ben

2012-ben lezárt ügyek

Összes nyitott ügy 2012.12.31-én

Tagállam

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Németország

3

17

2

163

5

5

180

180

Spanyolország

49

1 495

41

1 319

8

8

176

176

Franciaország

6

51

5

24

1

1

27

27

Olaszország (8)

8

10

265

20

1 122

19

860

11

11

526

526

Lettország

5

94

5

94

0

0

0

0

Litvánia

4

164

4

164

0

0

0

0

Magyarország

3

55

3

3

55

55

Lengyelország

5

605

5

5

605

605

Románia

1

41

1

1

41

41

Szlovénia

1

6

1

6

0

0

0

0

Szlovákia

2

71

2

71

0

0

0

0

Egyesült Királyság

1

22

1

1

22

22

Több tagállamot érintő

11

59

8

52

3

3

6

6

Összesen

15

353

108

3 878

85

2 592

38

1 639

E megszakítási eljárásokon felül 2012-ben az ERFA vonatkozásában 119 figyelmeztető levelet küldtek ki (olyan ügyekben, ahol nem volt függőben kifizetési igény), ezzel is hozzájárulva a szabálytalanságok visszaszorításához.

| millió EUR |
| --- |
| 2007–2013-as programozási időszak | ESZA |
| Összes nyitott ügy 2011.12.31-én | Új ügyek 2012-ben | 2012-ben lezárt ügyek | Összes nyitott ügy 2012.12.31-én |
| Tagállam | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg |
| Cseh Köztársaság | | | 1 | 47 | | | 1 | 47 |
| Németország | | | 5 | 165 | 4 | 145 | 1 | 19 |
| Spanyolország | 2 | 10 | 8 | 159 | 9 | 160 | 1 | 9 |
| Franciaország | 2 | 25 | 9 | 142 | 4 | 91 | 7 | 76 |
| Olaszország | 4 | 53 | 7 | 207 | 6 | 231 | 5 | 30 |
| Lettország | | | 2 | 26 | 2 | 26 | 0 | 0 |
| Litvánia | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Románia | | | 1 | 21 | 1 | 21 | 0 | 0 |
| Szlovákia | | | 1 | 45 | 1 | 45 | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság | 2 | 234 | 2 | 69 | 4 | 303 | 0 | 0 |
| Összesen | 10 | 323 | 37 | 881 | 32 | 1 023 | 15 | 181 |

millió EUR

2007–2013-as programozási időszak

ESZA

Összes nyitott ügy 2011.12.31-én

Új ügyek 2012-ben

2012-ben lezárt ügyek

Összes nyitott ügy 2012.12.31-én

Tagállam

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Cseh Köztársaság

1

47

1

1

47

47

Németország

5

165

4

145

1

1

19

19

Spanyolország

2

10

8

159

9

160

1

1

9

9

Franciaország

2

25

9

142

4

91

7

7

76

76

Olaszország

4

53

7

207

6

231

5

5

30

30

Lettország

2

26

2

26

0

0

0

0

Litvánia

1

1

1

1

0

0

0

0

Románia

1

21

1

21

0

0

0

0

Szlovákia

1

45

1

45

0

0

0

0

Egyesült Királyság

2

234

2

69

4

303

0

0

0

0

Összesen

10

323

37

881

32

1 023

15

181

| millió EUR |
| --- |
| 2007–2013-as programozási időszak | EHA |
| Összes nyitott ügy 2011.12.31-én | Új ügyek 2012-ben | 2012-ben lezárt ügyek | Összes nyitott ügy 2012.12.31-én |
| Tagállam | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg |
| Cseh Köztársaság | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Dánia | 1 | 0 | | | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Németország | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 |
| Észtország | 1 | 0 | 3 | 0 | | | 4 | 0 |
| Spanyolország | 1 | 62 | 2 | 32 | 2 | 84 | 1 | 9 |
| Franciaország | 2 | 3 | | | | | 2 | 3 |
| Olaszország | | | 6 | 38 | | | 6 | 38 |
| Lettország | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Hollandia | | | 3 | 8 | 3 | 8 | 0 | 0 |
| Lengyelország | | | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Portugália | | | 3 | 16 | 2 | 12 | 1 | 4 |
| Románia | | | 5 | 35 | | | 5 | 35 |
| Szlovákia | | | 2 | 2 | | | 2 | 2 |
| Finnország | 2 | 0 | 3 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Svédország | 1 | 0 | 2 | 6 | | | 3 | 6 |
| Egyesült Királyság | 1 | 34 | 4 | 7 | 2 | 33 | 3 | 8 |
| Összesen | 11 | 100 | 36 | 149 | 17 | 141 | 30 | 108 |

millió EUR

2007–2013-as programozási időszak

EHA

Összes nyitott ügy 2011.12.31-én

Új ügyek 2012-ben

2012-ben lezárt ügyek

Összes nyitott ügy 2012.12.31-én

Tagállam

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Cseh Köztársaság

1

1

1

1

0

0

0

0

Dánia

1

0

1

0

0

0

0

0

Németország

2

1

2

2

1

1

Észtország

1

0

3

0

4

4

0

0

Spanyolország

1

62

2

32

2

84

1

1

9

9

Franciaország

2

3

2

2

3

3

Olaszország

6

38

6

6

38

38

Lettország

1

0

1

1

0

0

Hollandia

3

8

3

8

0

0

0

0

Lengyelország

1

2

1

2

0

0

0

0

Portugália

3

16

2

12

1

1

4

4

Románia

5

35

5

5

35

35

Szlovákia

2

2

2

2

2

2

Finnország

2

0

3

0

5

1

0

0

0

0

Svédország

1

0

2

6

3

3

6

6

Egyesült Királyság

1

34

4

7

2

33

3

3

8

8

Összesen

11

100

36

149

17

141

30

108

Felfüggesztések:

Felfüggesztések:

Az ERFA-t és a Kohéziós Alapot illetően, 2 programra vonatkozóan hoztak felfüggesztési határozatot Németországban és Olaszországban. 2012. december 31-én még mindkét felfüggesztés hatályban volt. Az ESZA-t illetően, 2012-ben 2 felfüggesztési határozatot fogadtak el a Cseh Köztársaságra és Szlovákiára vonatkozóan. A Cseh Köztársaságra vonatkozó felfüggesztés 2012. december 31-én még folyamatban volt. Az EHA vonatkozásában 2012-ben nem hoztak felfüggesztési határozatot.

ERFA-t

Kohéziós Alapot illetően

ESZA-t

EHA

6.4.2.   
  2012-ben tett pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

2012-ben tett pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

6.4.2.1.   2012-ben visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

2012-ben visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | Pénzügyi korrekciók | Visszafizettetések | 2012 Összesen | 2011 Összesen |
| Mezőgazdaság: |
| EMGA | 475 | 162 | 638 | 839 |
| Vidékfejlesztés | 76 | 145 | 221 | 228 |
| Kohéziós politika: |
| ERFA | 958 | n.a. | 958 | 424 |
| Kohéziós Alap | 203 | n.a. | 203 | 17 |
| ESZA | 425 | n.a. | 425 | 227 |
| HOPE/EHA | 2 | n.a. | 2 | 3 |
| EMOGA Orientáció | 31 | 3 | 34 | 1 |
| Egyéb | n.a. | 19 | 19 | 50 |
| Belső szakpolitikai területek | 1 | 252 | 253 | 270 |
| Külső szakpolitikai területek | n.a. | 107 | 107 | 107 |
| Igazgatás (9) | n.a. | 7 | 7 | 8 |
| Összes kiszabott/visszaigazolt 2012-ben | 2 172 | 695 | 2 867 | |
| Összes kiszabott/visszaigazolt 2011-ben | 1 406 | 768 | | 2 174 |

millió EUR

Pénzügyi korrekciók

Visszafizettetések

2012 Összesen

2011 Összesen

Mezőgazdaság:

EMGA

EMGA

475

162

638

839

Vidékfejlesztés

Vidékfejlesztés

76

145

221

228

Kohéziós politika:

ERFA

ERFA

958

n.a.

958

424

Kohéziós Alap

Kohéziós Alap

203

n.a.

203

17

ESZA

ESZA

425

n.a.

425

227

HOPE/EHA

HOPE/EHA

2

n.a.

2

3

EMOGA Orientáció

EMOGA Orientáció

31

3

34

1

Egyéb

Egyéb

n.a.

19

19

50

Belső szakpolitikai területek

1

252

253

270

Külső szakpolitikai területek

n.a.

107

107

107

Igazgatás (9)

9

n.a.

7

7

8

Összes kiszabott/visszaigazolt 2012-ben

2 172

695

2 867

Összes kiszabott/visszaigazolt 2011-ben

1 406

768

2 174

6.4.2.2.   2012-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

2012-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | Pénzügyi korrekciók | Visszafizettetések | 2012 Összesen | 2011 Összesen |
| Mezőgazdaság: |
| EMGA | 610 | 161 | 771 | 621 |
| Vidékfejlesztés | 59 | 166 | 225 | 201 |
| Kohéziós politika: |
| ERFA | 2 416 | n.a. | 2 416 | 419 |
| Kohéziós Alap | 207 | n.a. | 207 | 115 |
| ESZA | 430 | n.a. | 430 | 178 |
| HOPE/EHA | 1 | n.a. | 1 | (90) |
| EMOGA Orientáció | 17 | 3 | 20 | 1 |
| Egyéb | n.a. | 11 | 11 | 48 |
| Belső szakpolitikai területek | 1 | 229 | 230 | 268 |
| Külső szakpolitikai területek | n.a. | 99 | 99 | 77 |
| Igazgatás (10) | n.a. | 9 | 9 | 2 |
| Összes végrehajtott 2012-ben | 3 742 | 678 | 4 419 | |
| Összes végrehajtott 2011-ben | 1 106 | 733 | | 1 840 |

millió EUR

Pénzügyi korrekciók

Visszafizettetések

2012 Összesen

2011 Összesen

Mezőgazdaság:

EMGA

EMGA

610

161

771

621

Vidékfejlesztés

Vidékfejlesztés

59

166

225

201

Kohéziós politika:

ERFA

ERFA

2 416

n.a.

2 416

419

Kohéziós Alap

Kohéziós Alap

207

n.a.

207

115

ESZA

ESZA

430

n.a.

430

178

HOPE/EHA

HOPE/EHA

1

n.a.

1

(90)

EMOGA Orientáció

EMOGA Orientáció

17

3

20

1

Egyéb

Egyéb

n.a.

11

11

48

Belső szakpolitikai területek

1

229

230

268

Külső szakpolitikai területek

n.a.

99

99

77

Igazgatás (10)

10

n.a.

9

9

2

Összes végrehajtott 2012-ben

3 742

678

4 419

Összes végrehajtott 2011-ben

1 106

733

1 840

6.4.2.3.   Megosztott irányítás alatt végrehajtott 2012-es pénzügyi korrekciók lebontása tagállamonként

Megosztott irányítás alatt végrehajtott 2012-es pénzügyi korrekciók lebontása tagállamonként

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | EMGA | Vidékfejlesztés | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | Egyéb | 2012 összesen | 2011 összesen |
| Belgium | 0 | 3 | 0 | — | 11 | 0 | 14 | 1 |
| Bulgária | 15 | 7 | 0 | 6 | 1 | — | 30 | 25 |
| Cseh Köztársaság | 0 | — | 116 | 8 | — | 0 | 125 | 6 |
| Dánia | 22 | — | 0 | — | — | — | 22 | 0 |
| Németország | (16) | 3 | 23 | — | 0 | 0 | 10 | 1 |
| Észtország | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 0 |
| Írország | (1) | 10 | — | — | — | — | 9 | 2 |
| Görögország | 85 | 5 | 0 | 13 | 159 | 0 | 262 | 448 |
| Spanyolország | 47 | 2 | 1 952 | 81 | 84 | 7 | 2 172 | 159 |
| Franciaország | 64 | 1 | 20 | — | 37 | 2 | 123 | 33 |
| Olaszország | 209 | 0 | 57 | — | 3 | 7 | 275 | 50 |
| Ciprus | 8 | 0 | — | — | — | 0 | 8 | 3 |
| Lettország | — | — | 1 | 1 | 9 | 0 | 12 | 0 |
| Litvánia | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| Luxemburg | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Magyarország | 6 | 0 | 0 | — | — | 0 | 6 | 41 |
| Málta | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Hollandia | 17 | 2 | 0 | — | — | 0 | 20 | 53 |
| Ausztria | 1 | — | — | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Lengyelország | 12 | 2 | 45 | 79 | 23 | 0 | 162 | 148 |
| Portugália | 15 | 1 | 117 | 0 | — | 0 | 134 | 26 |
| Románia | 24 | 12 | 22 | — | 81 | — | 139 | 53 |
| Szlovénia | 0 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 4 |
| Szlovákia | 0 | — | 29 | 17 | 11 | — | 57 | 5 |
| Finnország | 1 | 0 | 0 | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Svédország | 72 | 2 | 0 | — | 0 | — | 74 | 3 |
| Egyesült Királyság | 27 | 4 | 4 | — | 12 | 2 | 50 | 44 |
| Interregionális/több tagállamot érintő | — | — | 24 | — | — | — | 24 | 1 |
| Végrehajtott Összesen | 610 | 59 | 2 416 | 207 | 430 | 19 | 3 742 | 1 106 |

millió EUR

Tagállam

EMGA

Vidékfejlesztés

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

Egyéb

2012 összesen

2011 összesen

Belgium

0

3

0

—

11

0

14

14

1

Bulgária

15

7

0

6

1

—

30

30

25

Cseh Köztársaság

0

—

116

8

—

0

125

125

6

Dánia

22

—

0

—

—

—

22

22

0

Németország

(16)

3

23

—

0

0

10

10

1

Észtország

0

1

0

0

0

—

1

1

0

Írország

(1)

10

—

—

—

—

9

9

2

Görögország

85

5

0

13

159

0

262

262

448

Spanyolország

47

2

1 952

81

84

7

2 172

2 172

159

Franciaország

64

1

20

—

37

2

123

123

33

Olaszország

209

0

57

—

3

7

275

275

50

Ciprus

8

0

—

—

—

0

8

8

3

Lettország

—

—

1

1

9

0

12

12

0

Litvánia

3

4

3

1

0

0

10

10

0

Luxemburg

0

—

0

—

—

—

0

0

0

Magyarország

6

0

0

—

—

0

6

6

41

Málta

0

—

—

—

—

—

0

0

0

Hollandia

17

2

0

—

—

0

20

20

53

Ausztria

1

—

—

—

—

0

1

1

0

Lengyelország

12

2

45

79

23

0

162

162

148

Portugália

15

1

117

0

—

0

134

134

26

Románia

24

12

22

—

81

—

139

139

53

Szlovénia

0

0

—

—

—

0

0

0

4

Szlovákia

0

—

29

17

11

—

57

57

5

Finnország

1

0

0

—

—

0

1

1

0

Svédország

72

2

0

—

0

—

74

74

3

Egyesült Királyság

27

4

4

—

12

2

50

50

44

Interregionális/több tagállamot érintő

—

—

24

—

—

—

24

24

1

Végrehajtott Összesen

610

59

2 416

207

430

19

3 742

1 106

6.4.2.4.   A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 2012. évi alakulásának magyarázata

A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 2012. évi alakulásának magyarázata

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés: A kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók főként a Bizottság megfelelőségi és záróelszámolási határozataihoz kapcsolódnak, amelyeket a Bizottság által lefolytatott ellenőrzéseket követően hoztak. A befizetések csúszása miatt a ténylegesen végrehajtott összeg különbözik a kiszabott összegtől. A visszafizettetések tekintetében az összegek a múlt évi adatokhoz képest meglehetősen stabilak.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés:

Kohéziós politika:

Kohéziós politika:

ERFA és Kohéziós Alap: A múlt évhez képest jelentősek emelkedtek a visszaigazolt/kiszabott és a végrehajtott pénzügyi korrekciókból származó összegek egyaránt:

ERFA és Kohéziós Alap:

Kiszabott/visszaigazolt összegek:

Kiszabott/visszaigazolt összegek:

| — | 2007–2013-as időszak: a 2012-ben 1 161 millió EUR összegben visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók több mint fele a jelenlegi 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódik, ami a Bizottság által ellátott felügyelet szigorodásának, valamint a programok végrehajtásának e szakaszában befejezett auditok növekvő számának eredménye. A 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódó, 2012-ben kiszabott/visszaigazolt korrekciók összege elsősorban a Spanyolországot (267 millió EUR), a Cseh Köztársaságot (111 millió EUR), Görögországot (82 millió EUR) és Lengyelországot (77 millió EUR) érintő korrekciókkal magyarázható. Ezek az összegek nem tartalmaznak olyan kiadásokra vonatkozó korrekciókat, amelyeket a kedvezményezettek jelentettek be tagállami szinten, vagyis nem mutathatók be a Bizottság által kért cselekvési tervek eredményeiként. |
| --- | --- |

—

2007–2013-as időszak: a 2012-ben 1 161 millió EUR összegben visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók több mint fele a jelenlegi 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódik, ami a Bizottság által ellátott felügyelet szigorodásának, valamint a programok végrehajtásának e szakaszában befejezett auditok növekvő számának eredménye. A 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódó, 2012-ben kiszabott/visszaigazolt korrekciók összege elsősorban a Spanyolországot (267 millió EUR), a Cseh Köztársaságot (111 millió EUR), Görögországot (82 millió EUR) és Lengyelországot (77 millió EUR) érintő korrekciókkal magyarázható. Ezek az összegek nem tartalmaznak olyan kiadásokra vonatkozó korrekciókat, amelyeket a kedvezményezettek jelentettek be tagállami szinten, vagyis nem mutathatók be a Bizottság által kért cselekvési tervek eredményeiként.

2007–2013-as időszak

| — | 2000–2006-os időszak: A fennmaradó összeg (531 millió EUR) a 2000–2006-os programozási időszak folyamatban lévő lezárási folyamatához kapcsolódó korrekciókat fedi le. A lezáráskor felmerülő korrekciók a lezárási nyilatkozatok elemzéséből, illetve a fennmaradó hibaarány extrapolációjából adódnak. A főbb korrekciók Spanyolországot (316 millió EUR), Olaszországot (65 millió EUR) és Portugáliát (53 millió EUR) érintik. A lezárás véglegesítésének eredményeképpen e korrekciók valószínűleg 2013-ban is folyamatban lesznek, noha alacsonyabb összegekkel. |
| --- | --- |

—

2000–2006-os időszak: A fennmaradó összeg (531 millió EUR) a 2000–2006-os programozási időszak folyamatban lévő lezárási folyamatához kapcsolódó korrekciókat fedi le. A lezáráskor felmerülő korrekciók a lezárási nyilatkozatok elemzéséből, illetve a fennmaradó hibaarány extrapolációjából adódnak. A főbb korrekciók Spanyolországot (316 millió EUR), Olaszországot (65 millió EUR) és Portugáliát (53 millió EUR) érintik. A lezárás véglegesítésének eredményeképpen e korrekciók valószínűleg 2013-ban is folyamatban lesznek, noha alacsonyabb összegekkel.

2000–2006-os időszak:

Végrehajtott összegek:

Végrehajtott összegek:

Az idén bejelentett összegek szinte kizárólag a 2000–2006-os időszakot, valamint a korábbi években kiszabott/elfogadott pénzügyi korrekciókat érintenek. Spanyolország vonatkozásában egy jelentős korrekciót (1,8 milliárd EUR) végrehajtottként jelentettek be, miután valamennyi záródokumentum ellenőrzése befejeződött, a tagállami hatóságok által benyújtott költségtérítési igényeket a korrekciók levonása után teljes mértékben validálták, valamint a fennmaradó egyenleget részletekben kifizették Spanyolország számára. Meg kell jegyezni, hogy azt követően, hogy a költségvetési hatóság elutasította a kifizetési előirányzatok megemelését tartalmazó költségvetés-módosítási javaslatot, a 2012. évi költségvetésben év végén nem állt rendelkezésre kifizetési előirányzat, így a Bizottság szolgálatai nem tudták maradéktalanul kifizetni a Spanyolországnak járó egyenleget.

ESZA:

ESZA:

| — | 2000–2006: a bejelentett pénzügyi korrekciók legnagyobb része vagy a fennmaradó hibaarány extrapolációjához (a lezárási nyilatkozatok elemzését követően), vagy a lezáráskor keletkező nettó korrekciókhoz kapcsolódnak. A záróellenőrzések még folyamatban vannak. |
| --- | --- |

—

2000–2006: a bejelentett pénzügyi korrekciók legnagyobb része vagy a fennmaradó hibaarány extrapolációjához (a lezárási nyilatkozatok elemzését követően), vagy a lezáráskor keletkező nettó korrekciókhoz kapcsolódnak. A záróellenőrzések még folyamatban vannak.

2000–2006

| — | 2007–2013: a bejelentett összegek a program életciklusa folyamán a tagállamok által benyújtott időközi kifizetési igényekből levont szabálytalan összegekhez kapcsolódnak. A bejelentett összegek emelkedése az erre a programozási időszakra kidolgozott közös ellenőrzési stratégia eredménye. |
| --- | --- |

—

2007–2013: a bejelentett összegek a program életciklusa folyamán a tagállamok által benyújtott időközi kifizetési igényekből levont szabálytalan összegekhez kapcsolódnak. A bejelentett összegek emelkedése az erre a programozási időszakra kidolgozott közös ellenőrzési stratégia eredménye.

2007–2013

6.4.3.   
  Végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések – kumulált számadatok

Végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések – kumulált számadatok

6.4.3.1.   Végrehajtott pénzügyi korrekciók – kumulált számadatok

Végrehajtott pénzügyi korrekciók – kumulált számadatok

Az alábbiakban szereplő információk a bejelentett pénzügyi korrekciók kumulált számadatait tartalmazzák programozási időszak szerinti bontásban:

| millió EUR |
| --- |
| Pénzügyi korrekciók | Programozási időszak | Kumulált EMGA-határozatok | 2012 végén összesen | % Végrehajtott / Kiszabott–visszaigazolt | Végrehajtandó összesen 2012 végén | Végrehajtott 2011 végén |
| 1994–1999 közötti időszak | 2000-2006 közötti időszak | 2007-2013 közötti időszak |
| Mezőgazdaság: | — | 93 | 81 | 7 728 | 7 902 | 92,7 % | 623 | 7 139 |
| EMGA | — | — | — | 7 728 | 7 728 | 93,3 % | 558 | 7 024 |
| Vidékfejlesztés (11) | — | 93 | 81 | — | 174 | 72,8 % | 65 | 115 |
| Kohéziós politika: | 2 535 | 6 359 | 779 | — | 9 673 | 89,7 % | 1 114 | |
| ERFA | 1 764 | 4 626 | 154 | — | 6 544 | 89,6 % | 761 | 4 128 |
| Kohéziós Alap | 264 | 464 | 87 | — | 815 | 82,8 % | 169 | 608 |
| ESZA | 407 | 1 206 | 538 | — | 2 150 | 96,7 % | 74 | 1 720 |
| HOPE/EHA | 100 | 5 | 0 | — | 105 | 52,2 % | 96 | 104 |
| EMOGA Orientáció (11) | 0 | 58 | — | — | 58 | 80,6 % | 14 | 41 |
| Egyéb | — | — | — | 2 | 2 | 100,0 % | — | 0 |
| Összesen | 2 535 | 6 452 | 861 | 7 730 | 17 577 | 91,0 % | 1 737 | 13 741 |

millió EUR

Pénzügyi korrekciók

Programozási időszak

Kumulált EMGA-határozatok

2012 végén összesen

% Végrehajtott / Kiszabott–visszaigazolt

Végrehajtandó összesen 2012 végén

Végrehajtott 2011 végén

1994–1999 közötti időszak

2000-2006 közötti időszak

2007-2013 közötti időszak

Mezőgazdaság:

Mezőgazdaság:

—

93

93

81

81

7 728

7 728

7 902

7 902

92,7 %

92,7 %

623

623

7 139

7 139

EMGA

EMGA

—

—

—

7 728

7 728

7 728

93,3 %

558

7 024

Vidékfejlesztés (11)

Vidékfejlesztés (11

—

93

81

—

174

174

72,8 %

65

115

Kohéziós politika:

Kohéziós politika:

2 535

2 535

6 359

6 359

779

779

—

9 673

9 673

89,7 %

89,7 %

1 114

1 114

ERFA

ERFA

1 764

4 626

154

—

6 544

6 544

89,6 %

761

4 128

Kohéziós Alap

Kohéziós Alap

264

464

87

—

815

815

82,8 %

169

608

ESZA

ESZA

407

1 206

538

—

2 150

2 150

96,7 %

74

1 720

HOPE/EHA

HOPE/EHA

100

5

0

—

105

105

52,2 %

96

104

EMOGA Orientáció (11)

EMOGA Orientáció (11

0

58

—

—

58

58

80,6 %

14

41

Egyéb

Egyéb

—

—

—

2

2

2

2

100,0 %

100,0 %

—

0

0

Összesen

2 535

6 452

861

7 730

17 577

91,0 %

1 737

13 741

A mezőgazdaságra vonatkozóan ebben a táblázatban közzétett pénzügyi korrekciós összegek a megfelelőségi záróelszámolási határozatokhoz kapcsolódó bruttó összegeket mutatják. A 6.4.2.2. megjegyzésben közzétett összegek azonban pénzügyi záróelszámolási határozatokat is figyelembe vesznek.

6.4.2.2.

Az EMGA-t illetően a 7 728 millió EUR-s kumulált végrehajtott összeg valamennyi végrehajtott korrekciót tartalmazza az 1999-es első határozat meghozatala óta. A vidékfejlesztés vonatkozásában a 174 millió EUR-s kumulált összeg 2007-től kezdődően az összes korrekciót és a szabálytalanságok visszafizettetését tartalmazza. Megjegyzendő, hogy néhány esetben a végrehajtás időpontját több évvel elhalasztották, és néhány határozatot halasztott éves részletekben térítettek vissza. Ez a helyzet a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamok esetében a 2010. június 7-én aláírt EFSF-keretmegállapodás értelmében. Ennek következtében fokozatosan emelkedik a kiszabott és végrehajtott kumulált összegek közötti eltérés.

EMGA-t

vidékfejlesztés

A kohéziós politikát illetően:

kohéziós politikát

| | 2000–2006-os időszak: A 2000–2006-os programozási időszakra vonatkozóan 2012-ben emelkedett az ERFA-programok végrehajtási aránya (a 2011-es 53 %-ról 2012-ben 92 %-ra), ami azzal magyarázható, hogy 2012 végéig az ERFA operatív programjaihoz kapcsolódóan hét kivételével valamennyi lezáró levelet megküldték a tagállamoknak, amit a 2000–2006 közötti ERFA-programokhoz kapcsolódó részleges egyenlegkifizetési igények jóváhagyása követett (a rendelkezésre álló előirányzatok keretein belül). Ez a magas végrehajtási arány 2012 végén az ESZA-ra is vonatkozik. A HOPE tekintetében a Bizottság szolgálatai jelenleg dolgozzák fel a záródokumentumokat és az egyenlegkifizetési igényeket, ami megmagyarázza az erre a programozási időszakra vonatkozó alacsony végrehajtási arányt. |
| --- | --- |

2000–2006-os időszak: A 2000–2006-os programozási időszakra vonatkozóan 2012-ben emelkedett az ERFA-programok végrehajtási aránya (a 2011-es 53 %-ról 2012-ben 92 %-ra), ami azzal magyarázható, hogy 2012 végéig az ERFA operatív programjaihoz kapcsolódóan hét kivételével valamennyi lezáró levelet megküldték a tagállamoknak, amit a 2000–2006 közötti ERFA-programokhoz kapcsolódó részleges egyenlegkifizetési igények jóváhagyása követett (a rendelkezésre álló előirányzatok keretein belül). Ez a magas végrehajtási arány 2012 végén az ESZA-ra is vonatkozik. A HOPE tekintetében a Bizottság szolgálatai jelenleg dolgozzák fel a záródokumentumokat és az egyenlegkifizetési igényeket, ami megmagyarázza az erre a programozási időszakra vonatkozó alacsony végrehajtási arányt.

2000–2006-os időszak

ESZA-ra

HOPE

| | 2007–2013-as időszak: A Bizottság szigorúbb felügyeletének eredményeképpen a programok végrehajtásának ebben a szakaszában egyre több ellenőrzést zárnak le. A következő években tovább fog emelkedni a visszaigazolt/kiszabott, illetve a végrehajtott korrekciók száma, ami a Bizottság felügyeleti szerepének és az uniós ellenőrzéseknek az eredménye. |
| --- | --- |

2007–2013-as időszak: A Bizottság szigorúbb felügyeletének eredményeképpen a programok végrehajtásának ebben a szakaszában egyre több ellenőrzést zárnak le. A következő években tovább fog emelkedni a visszaigazolt/kiszabott, illetve a végrehajtott korrekciók száma, ami a Bizottság felügyeleti szerepének és az uniós ellenőrzéseknek az eredménye.

2007–2013-as időszak

A fenti táblázatban olyan összegek is szerepelnek, amelyeket egyes tagállamok kifogásoltak (megjegyezve, hogy korábbi tapasztalatok alapján a Bizottságnak igen ritkán kellett visszafizetést teljesítenie ilyen eseteket követően). További részletek az 5.2.4. megjegyzésben.

5.2.4.

6.4.3.2.   Végrehajtott visszafizettetések – kumulált számadatok

Végrehajtott visszafizettetések – kumulált számadatok

A visszafizettetések esetében csak 2008-tól állnak rendelkezésre megbízható kumulált számadatok, mivel ekkor külön alkalmazást vezettek be a Bizottság számviteli rendszerébe a visszafizettetések hatékonyabb nyomonkövetése és jelentése érdekében. Az alábbi információk a végrehajtott visszafizettetések részletei tartalmazzák éves bontásban:

| millió EUR |
| --- |
| Visszafizettetések | Év | 2012 végén összesen | 2011 végén összesen |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Mezőgazdaság: | | | | | | | |
| EMGA | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 1 015 | 854 |
| Vidékfejlesztés | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 466 | 301 |
| Kohézió | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 219 | 205 |
| Belső szakpolitikai területek | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 799 | 570 |
| Külső szakpolitikai területek | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 425 | 326 |
| Igazgatás | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 25 | 16 |
| Összesen | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 2 949 | 2 272 |

millió EUR

Visszafizettetések

Év

2012 végén összesen

2011 végén összesen

2008

2009

2010

2011

2012

Mezőgazdaság:

EMGA

EMGA

356

148

172

178

161

1 015

854

Vidékfejlesztés

Vidékfejlesztés

0

25

114

161

166

466

301

Kohézió

31

102

25

48

14

219

205

Belső szakpolitikai területek

40

100

162

268

229

799

570

Külső szakpolitikai területek

32

81

136

77

99

425

326

Igazgatás

0

9

5

2

9

25

16

Összesen

459

464

614

734

678

2 949

2 272

6.5.   A FEL NEM HASZNÁLT ELŐFINANSZÍROZÁS VISSZAFIZETTETÉSÉBŐL SZÁRMAZÓ ÖSSZEGEK

A FEL NEM HASZNÁLT ELŐFINANSZÍROZÁS VISSZAFIZETTETÉSÉBŐL SZÁRMAZÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Mezőgazdaság: | | |
| EMGA | 0 | 0 |
| Vidékfejlesztés | 0 | 0 |
| Kohéziós politika: | | |
| ERFA | 38 | 13 |
| Kohéziós Alap | 5 | 2 |
| ESZA | 214 | 17 |
| HOPE/EHA | 0 | 0 |
| EMOGA Orientáció | 5 | 10 |
| Belső szakpolitikai területek | 207 | 212 |
| Külső szakpolitikai területek | 104 | 72 |
| Igazgatás | 2 | 0 |
| Visszafizettetett összesen | 575 | 327 |

millió EUR

2012

2011

Mezőgazdaság:

EMGA

EMGA

0

0

Vidékfejlesztés

Vidékfejlesztés

0

0

Kohéziós politika:

ERFA

ERFA

38

13

Kohéziós Alap

Kohéziós Alap

5

2

ESZA

ESZA

214

17

HOPE/EHA

HOPE/EHA

0

0

EMOGA Orientáció

EMOGA Orientáció

5

10

Belső szakpolitikai területek

207

212

Külső szakpolitikai területek

104

72

Igazgatás

2

0

Visszafizettetett összesen

575

327

A fenti összegeket levonták a 2.6. és a 2.10. megjegyzésben szereplő előfinanszírozási összegekből.

2.6.

2.10.

6.6.   SAJÁT FORRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEKHEZ KAPCSOLÓDÓ VISSZAFIZETTETÉSEK

SAJÁT FORRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEKHEZ KAPCSOLÓDÓ VISSZAFIZETTETÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Visszafizettetett összegek: | | |
| — | Főösszeg |

millió EUR

2012

2011

Visszafizettetett összegek:

—

Főösszeg

133

63

| — | Kamat |
| --- | --- |

—

Kamat

160

312

Visszafizettetett összesen

293

375

6.7.   A TAGÁLLAMOK ÁLTAL VÉGREHAJTOTTKÉNT BEJELENTETT TOVÁBBI KORREKCIÓK (VISSZAVONÁSOK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK) A 2007–2013-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓAN

A TAGÁLLAMOK ÁLTAL VÉGREHAJTOTTKÉNT BEJELENTETT TOVÁBBI KORREKCIÓK (VISSZAVONÁSOK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK) A 2007–2013-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓAN

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | ERFA/Kohéziós Alap | ESZA | EHA | 2012 végén összesen |
| Belgium | 3 | 11 | — | 14 |
| Bulgária | 13 | 2 | 0 | 15 |
| Cseh Köztársaság | 191 | 37 | — | 228 |
| Dánia | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Németország | 290 | 49 | 1 | 340 |
| Észtország | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Írország | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Görögország | 63 | — | 0 | 63 |
| Spanyolország | 204 | 39 | 9 | 252 |
| Franciaország | 42 | 37 | 0 (12) | 79 |
| Olaszország | 141 | 27 | 0 | 168 |
| Ciprus | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Lettország | 10 | — | 0 | 10 |
| Litvánia | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Luxemburg | — | 0 | — | 0 |
| Magyarország | 26 | — | 0 | 26 |
| Málta | 1 | 0 | — | 1 |
| Hollandia | 1 | 2 | 0 | 3 |
| Ausztria | 4 | 1 | 0 | 5 |
| Lengyelország | 204 | — | 0 | 204 |
| Portugália | 46 | 28 | 1 | 75 |
| Románia | 43 | — | 0 | 43 |
| Szlovénia | 5 | 5 | — | 10 |
| Szlovákia | 33 | 4 | 0 | 37 |
| Finnország | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Svédország | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Egyesült Királyság | 38 | 13 | 1 | 52 |
| Több tagállamot érintő | 8 | — | — | 8 |
| Visszafizettetett összesen | 1 377 | 261 | 14 | 1 652 |

millió EUR

Tagállam

ERFA/Kohéziós Alap

ESZA

EHA

2012 végén összesen

Belgium

3

11

—

14

14

Bulgária

13

2

0

15

15

Cseh Köztársaság

191

37

—

228

228

Dánia

0

0

0

0

0

Németország

290

49

1

340

340

Észtország

4

0

0

4

4

Írország

0

5

0

5

5

Görögország

63

—

0

63

63

Spanyolország

204

39

9

252

252

Franciaország

42

37

0 (12)

12

79

79

Olaszország

141

27

0

168

168

Ciprus

0

0

0

1

1

Lettország

10

—

0

10

10

Litvánia

6

0

0

6

6

Luxemburg

—

0

—

0

0

Magyarország

26

—

0

26

26

Málta

1

0

—

1

1

Hollandia

1

2

0

3

3

Ausztria

4

1

0

5

5

Lengyelország

204

—

0

204

204

Portugália

46

28

1

75

75

Románia

43

—

0

43

43

Szlovénia

5

5

—

10

10

Szlovákia

33

4

0

37

37

Finnország

1

0

0

1

1

Svédország

2

1

1

4

4

Egyesült Királyság

38

13

1

52

52

Több tagállamot érintő

8

—

—

8

8

Visszafizettetett összesen

1 377

261

14

1 652

A fenti táblázat az egyes tagállamok által a 2007–2013-as időszak kezdetétől 2012 végéig bejelentett kumulált pénzügyi korrekciókat tartalmazza. Ezek a Bizottság által kumuláltan bejelentett korrekciókon felüli adatok (lásd a 6.4.3. megjegyzést).

6.4.3.

Annak érdekében, hogy további bizonyosságot szerezzen a tagállamok visszafizettetésekre és visszavonásokra vonatkozó jelentéstételének hiánytalanságáról és megbízhatóságáról, a Bizottság 2011-ben megkezdte a strukturális intézkedések (ERFA, Kohéziós Alap, ESZA, EHA) ellenőrzését. Kockázatelemzés alapján 10 tagállam 12 igazoló hatóságából álló mintát választott ki. (13). 2012-ben az illetékes bizottsági szolgálatok megalapozott bizonyosságot szereztek arra vonatkozóan, hogy a 12 ellenőrzött igazoló hatóság közül 11-nél megfelelő eljárások működnek a jogosulatlan kifizetések visszafizettetésével és visszavonásával kapcsolatos összegek nyilvántartására és a Bizottságnak való bejelentésükre.

13

A Bizottság szolgálatai – miután elemezték a 2013-ban beérkezendő visszavonásokra és visszafizettetésekre vonatkozó tagállami éves kimutatásokat – 2013-ban is folytatják ezt az ellenőrzést, más tagállamokat is bevonva.

7.   PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI MECHANIZMUSOK

E megjegyzés keretében teljes áttekintést kívánunk nyújtani az EU-ban jelenleg működő pénzügyi támogatási mechanizmusokról, és további tájékoztatást adunk a 2. megjegyzésben foglaltakon felül. Az e megjegyzés első részében (7.1. megjegyzés) szereplő információk a Bizottság irányítása alá tartozó uniós hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódnak. A második rész (7.2. megjegyzés) olyan kormányközi pénzügyi stabilitási mechanizmusokat tartalmaz, amelyek az EU-Szerződés keretén kívül működnek, tehát nincsenek hatással az uniós költségvetésre.

2.

7.1.

7.2.

7.1.   A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSA ALÁ TARTOZÓ HITELFELVÉTELI- ÉS NYÚJTÁSI MŰVELETEK

A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSA ALÁ TARTOZÓ HITELFELVÉTELI- ÉS NYÚJTÁSI MŰVELETEK

7.1.1.   
  Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek – Áttekintés

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek – Áttekintés

Összegek könyv szerinti értéken

Összegek könyv szerinti értéken

| millió EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | Fizetésimérleg-eszköz | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen 2012.12.31-én | Összesen 2011.12.31-én |
| Kölcsönök
  (2.4.2. megjegyzés) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 | 41 281 |
| Hitelfelvétel
  (2.14. megjegyzés) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 | 41 251 |
| A fenti összegek könyv szerinti értéken szerepelnek, míg az alábbi táblázatok nominális értékeket tartalmaznak. |

millió EUR

MFA

Euratom

Fizetésimérleg-eszköz

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen 2012.12.31-én

Összesen 2011.12.31-én

Kölcsönök

(2.4.2. megjegyzés)

2.4.2.

549

425

11 623

44 476

221

57 294

57 294

41 281

Hitelfelvétel

(2.14. megjegyzés)

2.14.

549

425

11 623

44 476

194

57 267

57 267

41 251

A fenti összegek könyv szerinti értéken szerepelnek, míg az alábbi táblázatok nominális értékeket tartalmaznak.

Az Európai Unióról szóló szerződés felhatalmazza az EU-t, hogy a megbízatásának teljesítéséhez szükséges pénzügyi források mobilizálása érdekében hitelfelvételi programokat fogadjon el. Az EU képviseletében eljáró Európai Bizottság jelenleg három fő programot működtet – makroszintű pénzügyi támogatás (MFA), fizetési mérleg (BOP) támogatás és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) –, amelyek keretében kölcsönöket nyújthat, és ezeket a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél kibocsátott adósságinstrumentumok révén finanszírozza.

E 3 eszköz legfontosabb pontjai, illetve jellemzői a következők:

| — | Az EU hitelfelvétele a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél történik és nem a költségvetésből származik, mivel az EU nem vehet fel hitelt szokásos költségvetési kiadásai vagy költségvetési hiány finanszírozására. |
| --- | --- |

—

Az EU hitelfelvétele a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél történik és nem a költségvetésből származik, mivel az EU nem vehet fel hitelt szokásos költségvetési kiadásai vagy költségvetési hiány finanszírozására.

| — | A hitelfelvétel nagysága változó: a kisebb, euróban néhány milliós vagy tízmilliós összegű zártkörű kibocsátásoktól a fizetésimérleg-kölcsönökkel és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmussal összefüggő benchmark-névértékű műveletekig terjed. |
| --- | --- |

—

A hitelfelvétel nagysága változó: a kisebb, euróban néhány milliós vagy tízmilliós összegű zártkörű kibocsátásoktól a fizetésimérleg-kölcsönökkel és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmussal összefüggő benchmark-névértékű műveletekig terjed.

| — | A bevont forrást „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben továbbkölcsönzik a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a kötvény adósságszolgálatával kapcsolatos jogi kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja valamennyi kötvény időben és teljes mértékben történő törlesztését. Ennek érdekében a fizetésimérleg-eszköz kedvezményezettjei az esedékesség előtt 7 nappal, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus kedvezményezettjei pedig 14 nappal kötelesek letétbe helyezni a törlesztőrészleteket, így a Bizottságnak elegendő ideje marad arra, hogy minden körülmények között időben teljesítse a törlesztést. |
| --- | --- |

—

A bevont forrást „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben továbbkölcsönzik a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a kötvény adósságszolgálatával kapcsolatos jogi kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja valamennyi kötvény időben és teljes mértékben történő törlesztését. Ennek érdekében a fizetésimérleg-eszköz kedvezményezettjei az esedékesség előtt 7 nappal, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus kedvezményezettjei pedig 14 nappal kötelesek letétbe helyezni a törlesztőrészleteket, így a Bizottságnak elegendő ideje marad arra, hogy minden körülmények között időben teljesítse a törlesztést.

| — | A Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti a teljes nyújtott összeget, a folyósítandó részleteket, a részletek egyedi maximális futamidejét és a hitelcsomag átlagos futamidejének maximumát. A Bizottság és a kedvezményezett ország ezt követően megállapodik a kölcsön/finanszírozás paramétereiről, így többek között a részletekről és a részfolyósítások fizetéséről. Ezenfelül a kölcsön első részletének kivételével valamennyi részlet szigorú feltételeknek való megfeleléstől függ, amelyek hasonlóak az EU/IMF közös pénzügyi segítségével összefüggésben nyújtott IMF-támogatás elfogadott feltételeihez; ez a finanszírozás ütemezését befolyásoló újabb tényező. |
| --- | --- |

—

A Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti a teljes nyújtott összeget, a folyósítandó részleteket, a részletek egyedi maximális futamidejét és a hitelcsomag átlagos futamidejének maximumát. A Bizottság és a kedvezményezett ország ezt követően megállapodik a kölcsön/finanszírozás paramétereiről, így többek között a részletekről és a részfolyósítások fizetéséről. Ezenfelül a kölcsön első részletének kivételével valamennyi részlet szigorú feltételeknek való megfeleléstől függ, amelyek hasonlóak az EU/IMF közös pénzügyi segítségével összefüggésben nyújtott IMF-támogatás elfogadott feltételeihez; ez a finanszírozás ütemezését befolyásoló újabb tényező.

| — | Ez azt jelenti, hogy a kibocsátás ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelnyújtási tevékenységtől függ. |
| --- | --- |

—

Ez azt jelenti, hogy a kibocsátás ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelnyújtási tevékenységtől függ.

| — | A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 5–30 év közötti. |
| --- | --- |

—

A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 5–30 év közötti.

| — | A hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet a 28 tagállam garantál. |
| --- | --- |

—

A hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet a 28 tagállam garantál.

| — | A kedvezményezett nemfizetése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint a Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (az 1150/2000/EK, Euratom Tanácsi rendelet 12. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott kölcsönök kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezett nemfizetése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint a Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (az 1150/2000/EK, Euratom Tanácsi rendelet 12. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott kölcsönök kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve.

| — | A „back-to-back” továbbkölcsönzés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy devizaárfolyam-kockázat. |
| --- | --- |

—

A „back-to-back” továbbkölcsönzés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy devizaárfolyam-kockázat.

Ezenfelül a (Bizottság által képviselt) Euratom jogi személyiség hitelt vesz fel, hogy kölcsönt nyújtson a tagállamoknak és a nem tagállamoknak energetikai létesítményekkel kapcsolatos projektek finanszírozásához. Végül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) egy fizetésképtelenné vált adós adósságainak átütemezését követően 2002-ben és 2007-ben (AAA besorolású) saját váltókat vásárolt az EBB-től. A saját váltók könyv szerinti értéke mérlegfordulónapkor 221 millió EUR-t tett ki.

Euratom

ESZAK

Az ezekkel az eszközökkel kapcsolatos további részletek az alábbiakban szerepelnek. A tényleges kamatlábak (amelyeket a kamatlábak intervallumaként adnak meg) az alábbiak:

| Kölcsönök | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0,298 %–4,54 % | 1,58513 %–4,54 % |
| Euratom | 0,431 %–5,76 % | 1,067 %–5,76 % |
| Fizetésimérleg-eszköz | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,50 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 5,2354 %–5,8103 % | 1,158 %–5,8103 % |

Kölcsönök

2012.12.31.

2011.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0,298 %–4,54 %

1,58513 %–4,54 %

Euratom

0,431 %–5,76 %

1,067 %–5,76 %

Fizetésimérleg-eszköz

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,50 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

5,2354 %–5,8103 %

1,158 %–5,8103 %

| Hitelfelvételek | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0,298 %–4,54 % | 1,58513 %–4,54 % |
| Euratom | 0,351 %–5,6775 % | 0,867 %–5,6775 % |
| Fizetésimérleg-eszköz | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,50 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 6,92 %–9,78 % | 1,158 %–9,2714 % |

Hitelfelvételek

2012.12.31.

2011.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0,298 %–4,54 %

1,58513 %–4,54 %

Euratom

0,351 %–5,6775 %

0,867 %–5,6775 %

Fizetésimérleg-eszköz

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,50 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

6,92 %–9,78 %

1,158 %–9,2714 %

7.1.2.   
  Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus nominális érték

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus nominális érték

| millió EUR |
| --- |
| | Írország | Portugália | Összesen |
| Összes nyújtott kölcsön | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| 2011.12.31-ig folyósított | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| 2012-ben folyósított | 7 800 | 8 000 | 15 800 |
| 2012.12.31-ig folyósított kölcsönök | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| 2012.12.31-ig visszafizetett kölcsönök (14) | 0 | 0 | 0 |
| 2012.12.31-én fennálló kölcsönök | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| 2012.12.31-én még nem lehívott összegek | 800 | 3 900 | 4 700 |

millió EUR

Írország

Portugália

Összesen

Összes nyújtott kölcsön

Összes nyújtott kölcsön

22 500

22 500

26 000

26 000

48 500

48 500

2011.12.31-ig folyósított

13 900

14 100

28 000

2012-ben folyósított

7 800

8 000

15 800

2012.12.31-ig folyósított kölcsönök

2012.12.31-ig folyósított kölcsönök

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

2012.12.31-ig visszafizetett kölcsönök (14)

14

0

0

0

2012.12.31-én fennálló kölcsönök

2012.12.31-én fennálló kölcsönök

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

2012.12.31-én még nem lehívott összegek

800

3 900

4 700

Európa pénzügyi stabilitásának megőrzése érdekében a Tanács 2010. május 11-én elfogadta az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (407/2010/EU tanácsi rendelet). Az EUMSZ 122. cikkének (2) bekezdésén alapuló mechanizmus lehetővé teszi, hogy egy tagállam számára pénzügyi támogatást nyújtsanak, ha általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn. A segítségnyújtás hitel vagy hitelkeret formáját öltheti. A Bizottság az Unió nevében hitelt vesz fel a tőkepiacon vagy pénzintézeteknél, majd az így szerzett pénzeszközöket hitel formájában a kedvezményezett tagállam rendelkezésére bocsátja. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében hitelben részesülő országok esetében a részletek folyósítását megelőzően negyedévente értékelik a hitelhez csatolt szakpolitikai feltételek teljesítését.

Az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i következtetéseiben a mechanizmus általános felső határát 60 milliárd EUR-ban rögzítették, de a jogszabályi korlátról a 407/2010/EU tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése rendelkezik, amely a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló mozgástérre korlátozza. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja, így 2012. december 31-én a költségvetés e hitelek tekintetében legfeljebb 44 476 millió EUR-s lehetséges kockázatnak volt kitéve (a fenti 43,8 milliárd EUR a nominális érték). Mivel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében a hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja, az Európai Parlament megvizsgálja a Bizottság európai pénzügyi stabilizációs mechanizmussal kapcsolatos intézkedéseit és ellenőrzést gyakorol a költségvetési és mentesítési eljárással összefüggésben.

A Tanács végrehajtási határozattal 2010 decemberében legfeljebb 22,5 milliárd EUR-s Írországnak nyújtandó hitelről, 2011 májusában pedig legfeljebb 26 milliárd EUR-s Portugáliának nyújtandó hitelről határozott. Az eredeti végrehajtási határozatok az IMF-támogatáshoz hasonló feltételeket eredményező kamatrést rögzítettek. A 2011/682/EU és a 2011/683/EU tanácsi végrehajtási határozat 2011. október 11-i elfogadásával a Tanács visszamenőlegesen csökkentette a kamatrést, továbbá a maximális átlagos futamidőt 7,5 évről 12,5 évre emelte, az egyes részfolyósítások futamidejét pedig 30 évre meghosszabbította. 2013. április 12-én az ECOFIN hozzájárult, hogy az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében Írországnak és Portugáliának nyújtott hitel átlagos futamidejének maximumát 7 évvel újra meghosszabbítsák 19,5 évre. A meghosszabbítás zökkenőmentessé teszi mindkét ország adósság-visszafizetését, valamint a programot követő években enyhíti a refinanszírozási szükségletet.

Az EU 2013 utolsó negyedévében további kötvényeket kíván kibocsátani az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében, összesen 3 milliárd EUR-s összegben, Írországnak és Portugáliának nyújtandó hitelek céljából. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nem indítanak új finanszírozási programokat, és új kölcsönkonstrukciós megállapodásokat sem kötnek, de az Írországra és Portugáliára vonatkozóan folyamatban lévő programok finanszírozása folytatódni fog (lásd továbbá az alábbi 7.2.2. megjegyzést).

7.2.2.

7.1.3.   
  Fizetési mérleg (BOP)

Fizetési mérleg (BOP)

A fizetésimérleg-eszköz szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amely középtávú pénzügyi segítséget nyújt az Európai Unió tagállamainak. A folyó fizetéseivel vagy tőkemozgásaival kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére biztosít kölcsönfelvételi lehetőséget. Csak azok a tagállamok használhatják ezt a mechanizmust, amelyek nem vezették be az eurót. Az eszköz keretében nyújtható kölcsönök maximális összege 50 milliárd EUR. Az e fizetésimérleg-kölcsönökhöz kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja, így 2012. december 31-én a költségvetés e hitelek tekintetében legfeljebb 11 623 millió EUR-s lehetséges kockázatnak volt kitéve (az alábbi 11,4 milliárd EUR a nominális érték).

Fizetésimérleg-eszköz nominális érték

Fizetésimérleg-eszköz nominális érték

| millió EUR |
| --- |
| | Magyarország | Lettország | Románia | Összesen |
| Összes nyújtott kölcsön | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| 2008-ban folyósított | 2 000 | — | — | 2 000 |
| 2009-ben folyósított | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| 2010-ben folyósított | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| 2011-ben folyósított | — | — | 1 350 | 1 350 |
| 2012-ben folyósított | — | — | — | — |
| 2012.12.31-ig folyósított kölcsönök | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| 2012.12.31-ig visszafizetett kölcsönök | (2 000) | — | — | (2 000) |
| 2012.12.31-én kinnlévő összeg | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| 2012.12.31-én még nem lehívott összegek | 0 | 0 | 1 400 | 1 400 |
| A kölcsönök visszafizetési ütemtervét bemutató táblázat e megjegyzés végén szerepel. |

millió EUR

Magyarország

Lettország

Románia

Összesen

Összes nyújtott kölcsön

Összes nyújtott kölcsön

6 500

6 500

3 100

3 100

6 400

6 400

16 000

16 000

2008-ban folyósított

2 000

—

—

2 000

2009-ben folyósított

3 500

2 200

1 500

7 200

2010-ben folyósított

—

700

2 150

2 850

2011-ben folyósított

—

—

1 350

1 350

2012-ben folyósított

—

—

—

—

2012.12.31-ig folyósított kölcsönök

2012.12.31-ig folyósított kölcsönök

5 500

5 500

2 900

2 900

5 000

5 000

13 400

13 400

2012.12.31-ig visszafizetett kölcsönök

(2 000)

—

—

(2 000)

2012.12.31-én kinnlévő összeg

2012.12.31-én kinnlévő összeg

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

2012.12.31-én még nem lehívott összegek

0

0

1 400

1 400

A kölcsönök visszafizetési ütemtervét bemutató táblázat e megjegyzés végén szerepel.

2008 novembere és 2012 vége között 16 milliárd EUR összegben nyújtottak kölcsönt Magyarország, Lettország és Románia számára, ebből 2012 végéig 13,4 milliárd EUR-t folyósítottak. Meg kell jegyezni, hogy a Magyarországra vonatkozó fizetésimérleg-támogatási program 2010 novemberében lejárt (1 milliárd EUR-t nem hívtak le), a 2 milliárd EUR-s első visszafizetést a terveknek megfelelően 2011 decemberében teljesítették. A Lettországra vonatkozó fizetésimérleg-támogatási program 2012 januárjában lejárt (200 millió EUR-t nem hívtak le). A Romániára vonatkozó fizetésimérleg-támogatási program 2012 májusában lejárt, és a teljes odaítélt összeget folyósították.

Románia 2011 februárjában gazdasági növekedésének újraindítása érdekében további elővigyázatossági pénzügyi támogatást kért a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretén belül. 2011. május 12-én a Tanács úgy határozott, hogy legfeljebb 1,4 milliárd EUR-s összeget bocsát Románia rendelkezésére az uniós elővigyázatossági fizetésimérleg-eszköz útján (2011/288/EU tanácsi határozat), amelyet kérelem esetén legfeljebb 7 éves futamidejű hitel formájában kell biztosítani. Ez az elővigyázatossági támogatás 2013. március lehívás nélkül lejárt.

A következő táblázat áttekintést nyújt az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus és a fizetésimérleg-eszköz keretében nyújtott kölcsönöknek a beszámoló aláírási időpontjában kinnlévő nominális összegeire vonatkozó visszafizetési ütemtervéről:

| milliárd EUR |
| --- |
| Év | Fizetésimérleg-eszköz | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | Összesen |
| Magyarország | Lettország | Románia | Összesen | Írország | Portugália | Összesen |
| 2014 | 2,0 | 1,0 | | 3,0 | | | | 3,0 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5,0 | | 5,0 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Összesen | 3,5 | 2,9 | 5,0 | 11,4 | 21,7 | 22,1 | 43,8 | 55,2 |

milliárd EUR

Év

Fizetésimérleg-eszköz

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Összesen

Magyarország

Lettország

Románia

Összesen

Írország

Portugália

Összesen

2014

2,0

1,0

3,0

3,0

2015

1,2

1,5

2,7

5,0

5,0

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2032

3,0

3,0

3,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Összesen

3,5

2,9

5,0

11,4

21,7

22,1

43,8

55,2

7.1.4.   
  MFA, EURATOM és a felszámolás alatt álló ESZAK

MFA, EURATOM és a felszámolás alatt álló ESZAK

Az MFA szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelynek keretében feltétel nélküli és célhoz nem rendelt fizetésimérleg- és/vagy költségvetési támogatást nyújtanak az EU területéhez földrajzilag közel fekvő, partneri viszonyban lévő harmadik országoknak. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú kölcsönök vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészít ki. 2012. december 31-ig a Bizottság további 100 millió EUR-s összegre kötött kölcsönmegállapodásokat, az év vége előtt a többi fél azonban ezt még nem hívta le. A Bizottság nem kapott garanciákat harmadik féltől e kölcsönökre, azonban a garanciaalap biztosítja ezeket (lásd a 2.4. megjegyzést).

Az MFA

2.4.

Az Euratom az Európai Unió jogi személyisége, amelyet az Európai Bizottság képvisel. A tagállamoknak nyújtott Euratom-kölcsönök célja a villamos energia atomerőművekben történő ipari előállításához és az üzemanyagciklussal kapcsolatos ipari létesítményekhez kapcsolódó beruházási projektek finanszírozása. A tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtott Euratom-kölcsönök az üzemelő vagy épülő atomerőművek és nukleáris üzemanyag-ciklussal kapcsolatos létesítmények biztonsági szintjének és hatékonyságának javítását szolgálják. E kölcsönök fedezésére harmadik felektől 423 millió EUR összegben érkeztek garanciák (2011: 447 millió EUR).

Az Euratom

Az ESZAK-kölcsönök közé a felszámolás alatt álló ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 56. cikkének megfelelően a hitelfelvételből nyújtott kölcsönök, valamint három, az EBB által egy fizetésképtelenné vált adós kezeseként kibocsátott, nem jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tartozik. E hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat végső lejáratukig (2017 és 2019) tartják, a kapcsolódó hitel adósságszolgálatának fedezése érdekében. A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint a prémiumfizetési év amortizációjának és a felmerült, a tényleges kamatláb módszernek megfelelően számított kezdeti ügyleti költségnek.

Az ESZAK-kölcsönök

7.2.   KORMÁNYKÖZI PÉNZÜGYI STABILITÁSI MECHANIZMUSOK AZ EU-SZERZŐDÉS KERETÉN KÍVÜL

KORMÁNYKÖZI PÉNZÜGYI STABILITÁSI MECHANIZMUSOK AZ EU-SZERZŐDÉS KERETÉN KÍVÜL

7.2.1.   
  Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF)

Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF)

Az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközt (EFSF) az euróövezeti tagállamok hozták létre az ECOFIN Tanács által 2010. május 9-én hozott határozatokat követően. Az EFSF célja, hogy az euróövezeti tagállamoknak nyújtott pénzügyi segítségnyújtás révén megőrizze az európai pénzügyi stabilitást. Az EFSF keretében 2013. július 1-je után nem nyújtanak új kölcsönöket (lásd az alábbi 7.2.2. megjegyzést), a hatályos keretmegállapodásnak megfelelően. Az euróövezeti tagállamok állam- és kormányfői által 2011 júliusában kötött megállapodás alapján megfelelő feltételrendszerhez kötötten az EFSF-et a következő eszközök alkalmazására engedélyezett felhasználni:

7.2.2.

| — | Kölcsönnyújtás pénzügyi nehézségben lévő országoknak |
| --- | --- |

—

Kölcsönnyújtás pénzügyi nehézségben lévő országoknak

| — | Beavatkozás az elsődleges és másodlagos adósságpiacokon. A másodlagos piacon történő beavatkozás kizárólag akkor lehetséges, ha az EKB elemzése rendkívüli pénzügyi piaci körülményeket és pénzügyi stabilitási kockázatokat állapít meg |
| --- | --- |

—

Beavatkozás az elsődleges és másodlagos adósságpiacokon. A másodlagos piacon történő beavatkozás kizárólag akkor lehetséges, ha az EKB elemzése rendkívüli pénzügyi piaci körülményeket és pénzügyi stabilitási kockázatokat állapít meg

| — | Intézkedés elővigyázatossági program alapján |
| --- | --- |

—

Intézkedés elővigyázatossági program alapján

| — | Pénzintézetek újratőkésítésének finanszírozása kormányoknak nyújtott hiteleken keresztül |
| --- | --- |

—

Pénzintézetek újratőkésítésének finanszírozása kormányoknak nyújtott hiteleken keresztül

| — | Részleges kockázatbiztosítási tanúsítványok nyújtása a sérülékeny tagállamok új kibocsátásaival párhuzamosan |
| --- | --- |

—

Részleges kockázatbiztosítási tanúsítványok nyújtása a sérülékeny tagállamok új kibocsátásaival párhuzamosan

Az EFSF-t az euróövezeti tagállamoktól kapott kezességvállalások garantálják összesen 780 milliárd EUR-ig. Az eszköz hitelezési kapacitása 440 milliárd EUR. Az uniós költségvetés erre nem nyújt garanciát. Az EFSF luxemburgi bejegyzésű, az euróövezeti tagállamok tulajdonában álló, az EU-Szerződés hatálya alá nem tartozó kereskedelmi társaság, amely így nem uniós szerv, az uniós beszámolótól teljesen független és a konszolidációs körbe nincs bevonva. Következésképpen – az alábbiakban bemutatott lehetséges szankciós bevételtől eltekintve – nem gyakorol hatást az uniós beszámolóra.

A pénzügyi segítségnyújtáshoz kapcsolódó szakpolitikai feltételrendszerről szóló tárgyalások lefolytatásáért és a feltételrendszernek való megfelelés nyomon követéséért a Bizottság felel. Az 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet pénzbírság formáját öltő szankciók kiszabását teszi lehetővé azon tagállamokra nézve, amelyek pénzneme az euró. Az előző évi tagállami GDP 0,2 %-ának megfelelő pénzbírság akkor alkalmazható, ha egy tagállam nem tett megfelelő intézkedéseket a túlzott költségvetési hiány kiigazítására, vagy ha manipulálták a statisztikákat. Ehhez hasonlóan a makrogazdasági egyensúlytalanságokról szóló 1174/2011/EU rendelet a GDP 0,1 %-át kitevő éves pénzbírságot ír elő euróövezeti tagállamokra akkor, ha a tagállam nem hajtotta végre a kért kiigazító intézkedést, vagy ha a benyújtott kiigazító intézkedési terv nem megfelelő. Az 1177/2011/EU rendelet aktualizálta a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendeletet. Az aktualizált rendelet ugyancsak tartalmazza (a GDP 0,2 %-án felül egy változó elemet is tartalmazó) pénzbírság euróövezeti tagállamokra való kiszabásának lehetőségét. A három rendelet alapján a Bizottság által beszedett minden pénzbírságot az EFSF-re vagy annak utódmechanizmusára kell fordítani. A jelenlegi tervek szerint ezeket a pénzbírságokat az uniós költségvetésen keresztül juttatják majd el az EFSF-hez. Ez azt jelentené, hogy az összegek költségvetési bevételként és kiadásként egyaránt szerepelnének, így nem gyakorolnának hatást az átfogó költségvetési eredményre. Ugyanígy nem lennének hatással az uniós pénzügyi kimutatásokban szereplő gazdasági eredményre sem.

EFSF nominális érték

EFSF nominális érték

| millió EUR |
| --- |
| | Írország | Portugália | Görögország (15) | Összesen |
| Összes nyújtott kölcsön | 17 700 | 26 000 | 144 600 | 188 300 |
| 2012.12.31-ig folyósított kölcsönök | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |
| 2012.12.31-ig visszafizetett kölcsönök | — | — | — | — |
| 2012.12.31-én fennálló kölcsönök | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |

millió EUR

Írország

Portugália

Görögország (15)

15

Összesen

Összes nyújtott kölcsön

Összes nyújtott kölcsön

17 700

17 700

26 000

26 000

144 600

144 600

188 300

188 300

2012.12.31-ig folyósított kölcsönök

12 000

18 200

108 300

138 500

2012.12.31-ig visszafizetett kölcsönök

—

—

—

—

2012.12.31-én fennálló kölcsönök

2012.12.31-én fennálló kölcsönök

12 000

12 000

18 200

18 200

108 300

108 300

138 500

138 500

7.2.2.   
  Európai stabilitási mechanizmus (ESM)

Európai stabilitási mechanizmus (ESM)

Az Európai Tanács 2010. december 17-én arról állapodott meg, hogy az euróövezeti tagállamoknak állandó stabilizációs mechanizmust kell létrehozniuk: ez az európai stabilitási mechanizmus (ESM), amely a nemzetközi közjog szerinti, az EU-Szerződés hatálya alá nem tartozó kormányközi szervezet. Az ESM-szerződést 2012. február 2-án írta alá a 17 euróövezeti tagállam, és 2012 októberében kezdte meg működését. Az ESM átvette az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus által végzett feladatokat, 2013. július 1-jével pedig az EFSF által végzett feladatokat is, így az egyetlen olyan állandó mechanizmussá vált, amely az euróövezeti tagállamok kérésére pénzügyi segítséget nyújt. Következésképpen az EFSF és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nem indítanak új finanszírozási programokat, és új kölcsönkonstrukciós megállapodásokat sem kötnek, de a Portugáliára, Írországra és Görögországra vonatkozóan folyamatban lévő programok finanszírozása folytatódni fog. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében már odaítélt hiteleket így továbbra is az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus szabályai szerint folyósítják és fizetik vissza, így a kapcsolódó hitelfelvételeket az uniós költségvetés garantálja majd és továbbra is az uniós mérlegben szerepeltetik. Az ESM létrehozása így nem gyakorol majd hatást az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében meglévő kötelezettségvállalásokra. Azt is meg kell jegyezni, hogy az uniós költségvetés nem fogja garantálni az ESM keretében történő hitelfelvételeket.

Az ESM alapját a stabil tőkestruktúra jelenti: összesen 700 milliárd EUR jegyzett tőkével rendelkezik, amelyből 80 milliárd EUR az euróövezeti tagállamok által befizetett tőke. Ilyen összegű tőkével az eszköz hitelezési kapacitása elvben el kell hogy érje az 500 milliárd EUR-t. Az ESM keretében nyújtott támogatás feltételrendszerhez kötött, amely megfelel a választott támogatási eszköznek. A kedvezményezett tagállamoknak nyújtott hitelek feltétele, hogy a meglévő megállapodásoknak megfelelően szigorú gazdasági és fiskális kiigazítási programot kell végrehajtaniuk. Mivel e mechanizmus saját jogi személyiséggel rendelkezik és közvetlenül az euróövezeti tagállamok finanszírozzák, nem uniós szerv és – az alábbiakban bemutatott lehetséges szankciós bevételtől eltekintve – sem az uniós beszámolóra, sem az uniós költségvetésre nincs hatással. A pénzügyi segítségnyújtáshoz kapcsolódó szakpolitikai feltételrendszerről szóló tárgyalások lefolytatásáért és a feltételrendszernek való megfelelés nyomon követéséért a Bizottság felel (ugyanúgy, mint az EFSF-nél). Az ESM keretében pénzügyi segítségnyújtásban részesülő országok esetében az egyes részletek folyósítását megelőzően rendszeresen értékelik a szakpolitikai feltételrendszer teljesítését.

Amint az a fentiekben szerepel, az 1173/2011/EU, az 1174/2011/EU és az 1177/2011/EU rendelet értelmében beszedett pénzbírságokat az uniós költségvetésen keresztül juttatják majd el az ESM-hez, ha az EFSF már befejezte működését. A 25 tagállam által (az Egyesült Királyság és a Cseh Köztársaság kivételével) aláírt, a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés továbbá kényszerítő bírságot ír elő azokra a szerződő felekre, amelyek nem hozták meg a hiányra vonatkozó kritérium megsértése esetén szükséges intézkedéseket. A GDP 0,1 %-át meg nem haladó kiszabott bírságokat az euróövezeti tagállamok az ESM-nek kötelesek befizetni (így az EFSF-hez hasonlóan e bírságok nem lesznek hatással az uniós költségvetési eredményre), a nem euróövezeti tagállamok pedig az uniós költségvetésnek – lásd a Szerződés 8. cikkének (2) bekezdését. Ez utóbbi esetben a szankciós összeg az uniós költségvetés szempontjából bevételnek minősül és ekként tüntetik fel a beszámolóban.

ESM nominális érték

ESM nominális érték

| millió EUR |
| --- |
| | Spanyolország |
| Összes nyújtott kölcsön | 100 000 |
| 2012.12.31-ig folyósított kölcsönök | 39 468 |
| 2012.12.31-ig visszafizetett kölcsönök | — |
| 2012.12.31-én fennálló kölcsönök | 39 468 |
| 2012.12.31-én még nem lehívott összegek | 60 532 |

millió EUR

Spanyolország

Összes nyújtott kölcsön

Összes nyújtott kölcsön

100 000

100 000

2012.12.31-ig folyósított kölcsönök

39 468

2012.12.31-ig visszafizetett kölcsönök

—

2012.12.31-én fennálló kölcsönök

2012.12.31-én fennálló kölcsönök

39 468

39 468

2012.12.31-én még nem lehívott összegek

60 532

8.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EU pénzügyi kockázatkezelésére vonatkozó alábbi megállapítások a következőkhöz kapcsolódnak:

| — | az Európai Bizottság által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-eszköz, a makroszintű pénzügyi támogatás, az Euratom és a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség révén végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységek; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-eszköz, a makroszintű pénzügyi támogatás, az Euratom és a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség révén végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységek;

| — | az Európai Bizottság által a költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is; és |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által a költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is; és

| — | a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap. |
| --- | --- |

—

a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap.

8.1.   A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A piaci kockázat annak a kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeni cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat nem csak a veszteségi potenciált, hanem a nyereségi potenciált is megtestesíti. Magában foglalja a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot (az EU-nak nincs egyéb jelentős árkockázata).

A piaci kockázat

| 1. | A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered. |
| --- | --- |

1.

A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered.

devizakockázat

| 2. | A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva. |
| --- | --- |

2.

A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva.

kamatlábkockázat

A hitelkockázat annak a veszteségnek a kockázata, hogy valamely adós/hitelfelvevő nem fizeti a kölcsönt vagy más hitelkeretet (akár a főösszeget, akár a kamatot, vagy egyiket sem), illetve elmulasztja valamely szerződéses kötelezettsége teljesítését. A nemteljesítésnek minősülő események magukban foglalják a visszafizetések késedelmét, a hitelfelvételi visszafizetések átalakítását, valamint a csődöt.

hitelkockázat

A likviditási kockázat valamely eszköz értékesítésének nehézségéből eredő kockázat, például az a kockázat, hogy veszteség elkerülése vagy kötelezettség teljesítése érdekében egy adott értékpapírt vagy eszközt nem lehet elég gyorsan értékesíteni.

likviditási kockázat

8.2.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

A hitelnyújtási és -felvételi műveleteket, valamint a kapcsolódó pénztárkezelést az Unió adott esetben a vonatkozó tanácsi határozatokkal és a belső iránymutatásokkal összhangban hajtja végre. Az érintett működési egységek kidolgozták és használják a hitelfelvételt, kölcsönöket, pénztárkezelést és hasonló speciális területeket felölelő írott eljárási szabályzatokat. Általános szabályként nem folyik kamatláb- vagy árfolyamváltozás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység), mivel a hitelnyújtási műveletek finanszírozása általában viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik, amely így nem eredményez nyitott kamatláb- vagy devizapozíciókat. A „back-to-back” alkalmazását rendszeresen ellenőrzik.

Az ESZAK kötelezettségeinek végelszámolását a Bizottság irányítja, ezért a felszámolás alatt álló ESZAK számára nem tervezik új hitelek nyújtását, sem az ehhez szükséges hitelfelvételt. Az új ESZAK-hitelfelvételek a finanszírozási költségek csökkentését célzó refinanszírozásra korlátozódnak. Ami a pénztárkezelési műveleteket illeti, a pénzügyi kockázat minimalizálása érdekében az óvatosság elve alkalmazandó.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A bizottsági pénztárkezelési műveletek irányításának szabályait és alapelveit a (2028/2004/EK, Euratom és a 105/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel módosított) 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet, valamint a költségvetési rendelet (az 1995/2006/EK, Euratom, az 1525/2007/EK és az 1081/2010/EU, Euratom tanácsi rendelettel módosított 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet) és annak végrehajtási szabályai (az 1261/2005/EK, Euratom, az 1248/2006/EK, Euratom és a 478/2007/EK, Euratom bizottsági rendelettel módosított 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet) rögzítik.

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy az egyes tagállamok által kijelölt szervnél e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy az egyes tagállamok által kijelölt szervnél e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált kölcsönök nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják a számlaköveteléseket. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált kölcsönök nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják a számlaköveteléseket.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra. |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra.

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek fogadása céljából egyéb bankszámlákat is nyit központi és kereskedelmi bankoknál.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A Bizottság pénztárkezelési és kifizetési műveleteinek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le (például: kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, cash flow előrejelzés, üzletmenet-folytonosság stb.), az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. Ezenfelül a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság információkat cserélnek a kockázatkezelésről és az optimális kitettségről.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Átmenetileg beszedett pénzbírságok: betétek

Átmenetileg beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt beérkezett összegek a kifejezetten az átmenetileg beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankoknál vezetett bankszámlákon maradnak. A bankok kiválasztása a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési eljárásoknak megfelelően történik. A pénzeszközök adott bankoknál való elhelyezését a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politika szabja meg. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

Átmenetileg beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Átmenetileg beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

2010-től kezdődően az átmenetileg beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba (BUFI) fektetik be. Az átmenetileg beszedett pénzbírságok alapjának vagyonkezelését a Bizottság végzi a belső iránymutatásoknak és a vagyonkezelésre vonatkozó iránymutatásnak megfelelően. Az érintett működési egységek kidolgozták és használják a többek között a pénztárkezelést is magában foglaló speciális területeket felölelő eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

A vagyonkezelési tevékenységek célkitűzései közé tartozik, hogy a Bizottság javára befizetett pénzbírságokat a következőképpen fektessék be:

| a) | szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést, ugyanakkor |
| --- | --- |

a)

szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést, ugyanakkor

| b) | arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan nyereséget érjenek el, amely átlagosan a BUFI referenciahozama mínusz a felmerült költségek összegének felel meg. |
| --- | --- |

b)

arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan nyereséget érjenek el, amely átlagosan a BUFI referenciahozama mínusz a felmerült költségek összegének felel meg.

A befektetések alapjában véve az alábbi kategóriákra korlátozódnak: az euróövezet központi bankjainál, euróövezeti államadósság-ügynökségeknél, teljes mértékben állami tulajdonú vagy államilag garantált bankoknál vagy szupranacionális intézményeknél lekötött betétek; szuverén jogalanyok által kibocsátott, közvetlen euróövezeti szuverén kitettséget eredményező vagy szupranacionális intézmények által kibocsátott kötvények, kincstárjegyek és letéti jegyek.

Bankgaranciák

Bankgaranciák

A Bizottság jelentős összegű, pénzintézetek által kibocsátott garanciákkal rendelkezik. Ezek a garanciák az uniós versenyszabályokat megsértő vállalkozásokra kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak (lásd a 2.9.1. megjegyzést). A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok átmeneti megfizetésének alternatívájaként. A garanciákat a belső kockázatkezelési politikának megfelelően kezelik. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

2.9.1.

Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit (lásd a 2.4. megjegyzést) az Európai Bizottság és az EBB közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak 1996. szeptember 17–23-i, 2002. május 8-i, 2008. február 25-i és 2010. november 9-i módosítása rögzíti. A garanciaalap kizárólag euróban működik. A devizakockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket. A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet kell fordítania a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a lefedett kötelezettségvállalásokat.

2.4.

8.3.   DEVIZAKOCKÁZATOK

DEVIZAKOCKÁZATOK

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

A legtöbb pénzügyi eszközt és kötelezettséget euróban tartják, így ezekben az esetekben az Uniónak nincs devizakockázata. Az Unió azonban az Euratom pénzügyi eszköz révén USD-ben is nyújt kölcsönöket, amelyeket ugyanilyen összegű USD-hitelek felvételével finanszíroznak (back-to-back műveletek). Az Euratom tekintetében az EU-nak a mérlegfordulónapon nincs devizakockázata. A felszámolás alatt álló ESZAK kismértékben van kitéve nettó devizakockázatnak 1,35 millió EUR értékben, amely az 1,13 millió EUR-s lakáshitelekből és a 0,22 millió EUR-s folyószámla-egyenlegből tevődik össze.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A saját forrásokról szóló rendeletnek megfelelően a tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Ezeket a saját forrásokat átváltják euróra, amennyiben kifizetések teljesítésének fedezése érdekében szükségesek. Az e források kezelésére alkalmazandó eljárásokat a fenti rendelet írja elő. Néhány korlátozott esetben ezeket a forrásokat közvetlenül az ugyanabban a devizában teljesítendő kifizetésekre használják fel.

A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet néhány, az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben, valamint USD-ben vagy CHF-ben tartott számlát az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel, következésképpen egyenlegük nem jelent devizakockázatnak való kitettséget.

Amennyiben a saját forrásoktól különböző bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében az ugyanabban a pénznemben vezetett bizottsági számlákra továbbítják, vagy átváltják euróra és euróban vezetett számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátoknak megfelelő szinten tartják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Átmenetileg beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Átmenetileg beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Mivel valamennyi pénzbírságot euróban róják ki és fizetik be, devizakockázatuk nincs.

Garanciaalap

Garanciaalap

A pénzügyi eszközöket euróban tartják, így nincs devizakockázat.

8.4.   KAMATLÁBKOCKÁZAT

KAMATLÁBKOCKÁZAT

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

Változó kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

Változó kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

A hitelfelvételi és -nyújtási tevékenységek jellegéből adódóan az Unió számottevő kamatozó eszközzel és kötelezettséggel rendelkezik. A makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom összefüggésében változó kamatlábak mellett történő hitelfelvétel az Uniót kamatlábkockázatnak teszi ki. A hitelfelvételekből eredő kamatlábkockázatot azonban ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A mérlegfordulónapon az EU változó kamatozású hitelei (névértéken kifejezve) 0,7 milliárd EUR-t tesznek ki (2011: 0,8 milliárd EUR), az összeget hathavonta újraárazzák.

Fix kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

Fix kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

Az Unió fix kamatozású makroszintű pénzügyi támogatási és Euratom-kölcsönökkel is rendelkezik, 2012-ben összesen 271 millió EUR összegben (2011: 236 millió EUR), amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (25 millió EUR), illetve meghaladja az öt évet (246 millió EUR). Ennél jelentősebb az Unió tíz, fizetésimérleg-eszközzel kapcsolatos fix kamatozású kölcsöne, 2012-ben összesen 11,4 milliárd EUR összegben (2011: 11,4 milliárd EUR), amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (8,4 milliárd EUR), illetve meghaladja az öt évet (3,0 milliárd EUR). Az Unió az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében 18, fix kamatozású kölcsönnel rendelkezik, 2012-ben összesen 43,8 milliárd EUR összegben, amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (9,8 milliárd EUR), illetve meghaladja az öt évet (34 milliárd EUR).

Tevékenységeinek jellegéből adódóan a felszámolás alatt álló ESZAK kamatlábkockázatnak van kitéve. A hitelfelvételből eredő kamatkockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek. A vagyonkezelési műveletek tekintetében az ESZAK-portfólió 4 %-át változó kamatlábú kötvény teszi ki. A mérlegfordulónapon a nem kamatozó kötvények a kötvényportfólió 8 %-át tették ki.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A Bizottság pénztára nem kölcsönöz pénzt, következésképpen nincs kitéve kamatlábkockázatnak. Kamatot realizál azonban különböző bankszámlákon tartott egyenlegeken. A Bizottság ezért intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a bankszámláin realizált kamat kövesse a piaci kamatlábakat, valamint ezek lehetséges ingadozását.

A tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott sajátforrás-számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A központi bankoknál vezetett minden egyéb számla esetében a díjazás az egyes bankok által nyújtott különleges feltételek függvénye; változó kamatlábat alkalmaznak, amelyet a piaci ingadozások alapján kiigazítanak.

A kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartott napi egyenlegeken naponta realizálnak kamatot. Ez változó piaci kamatlábakon alapul, amelyekre szerződésben lefektetett (pozitív vagy negatív) kamatlábkülönbözetet alkalmaznak. A számlák többsége esetében a kamatszámítás az EONIA-hoz (egynapos euró indexátlag) kapcsolódik, és e kamatláb bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Néhány egyéb számla esetében a kamatszámítás az Európai Központi Bank főbb refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódik. Ennek eredményeképpen nincs olyan kockázat, hogy a Bizottság a piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábon realizáljon kamatot.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Átmenetileg beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Átmenetileg beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

A betétek és a bankgaranciák nincsenek kitéve kamatláb-kockázatnak. A betéteken realizált kamat tükrözi a piaci kamatlábakat, és azok lehetséges ingadozását. A BUFI portfólió nem tartalmaz változó kamatlábú kötvényt.

Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalapon belüli, változó kamatlábbal kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok e kamatlábak volatilitási hatásainak vannak kitéve, míg a fix kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok valós érték kamatkockázatnak teszik ki az Uniót. A mérlegfordulónapon a befektetési portfóliónak mintegy 67 %-át fix kamatozású kötvények alkotják (2011: 83 %).

8.5.   HITELKOCKÁZAT

HITELKOCKÁZAT

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először országgaranciák kieszközlésével, majd a garanciaalapon keresztül (makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom), majd a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláiról a szükséges összegek lehívásával, végül az Unió költségvetésén keresztül történik. A sajátforrás-határozat a tagállamok GNI-jének 1,23 %-ában rögzíti a GNI-forrás felső korlátját, 2012-ben ténylegesen 0,93 %-ot használtak fel a kifizetési előirányzatok fedezésére. Ez azt jelenti, hogy 2012. december 31-én 0,3 %-os volt az e garanciák fedezésére rendelkezésre álló mozgástér. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot 1994-ben hozták létre az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett kölcsönökhöz kapcsolódó nemfizetési kockázat fedezésére. A hitelkockázatnak való kitettség enyhítésére mindenesetre fennáll az a lehetőség, hogy a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláin lévő többlet esetén ezeket a számlákat vegyék igénybe minden olyan esetben, amikor az adós nem tudja teljes egészében visszafizetni az esedékes összegeket. E célból az Uniónak joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a hitelezőivel szembeni uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítését.

Ami a pénztárműveleteket illeti, alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. Ennek megfelelően a működési egység csak megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köthet üzletet.

Az ESZAK hitelkockázatnak való kitettségének kezelése a hitelfelvevő kamat- és tőketörlesztési képességének rendszeres elemzésén keresztül történik. A hitelkockázati kitettség kezeléséhez fedezetet, valamint ország-, vállalati és személyes garanciákat is előírnak. Ami a pénztárműveleteket illeti, alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. A működési egység csak megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köthet üzletet.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az intézmények a legalacsonyabb hitel-(vagy partner-) kockázatot jelentik a Bizottság számára, mivel ezeknek a kockázatoknak tagállamaival szemben kitéve. A Bizottság pénztári forrásainak azon része tekintetében, amelyeket kifizetések végrehajtása érdekében kereskedelmi bankoknál tartanak, e számlák feltöltése „just-in-time” rendszerben történik és a pénztári készpénzkezelési rendszer automatikusan kezeli azt. Minden számlán az ezekről a számlákról teljesített napi kifizetések átlagos összegével arányos, minimális szintű készpénzt tartanak. Ennek következtében az ezeken a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak (összességében átlagosan 20 millió EUR és 100 millió EUR közöttiek, és több mint 20 számla között oszlanak meg), így biztosítják, hogy a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Ezeket az összegeket az általános pénztári egyenlegekkel érdemes összevetni, amelyek 1 milliárd EUR és 35 milliárd EUR között ingadoznak, és amelyekről 2012-ben összesen 139,5 milliárd EUR-t meghaladó összegben teljesítettek kifizetéseket.

Emellett a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki, hogy tovább minimalizálják azokat a partnerkockázatokat, amelyeknek a Bizottság ki van téve:

| — | Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési felhívás útján választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható. |
| --- | --- |

—

Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési felhívás útján választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható.

| — | A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelkockázati besorolását legalább havonta – vagy szükség esetén ennél gyakrabban – felülvizsgálják. A pénzügyi válsággal összefüggésben 2012 folyamán fokozott nyomon követési intézkedéseket fogadtak el és vezettek be, továbbá naponta áttekintik a kereskedelmi bankok besorolását. |
| --- | --- |

—

A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelkockázati besorolását legalább havonta – vagy szükség esetén ennél gyakrabban – felülvizsgálják. A pénzügyi válsággal összefüggésben 2012 folyamán fokozott nyomon követési intézkedéseket fogadtak el és vezettek be, továbbá naponta áttekintik a kereskedelmi bankok besorolását.

| — | Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A besorolási követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső korlátokat pedig évente felülvizsgálják. |
| --- | --- |

—

Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A besorolási követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső korlátokat pedig évente felülvizsgálják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Átmenetileg beszedett pénzbírságok: betétek

Átmenetileg beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt átmenetileg beszedett pénzbírságokra vonatkozó betéteket kezelő bankokat közbeszerzési eljárás keretében választják ki a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politikának megfelelően.

A kifejezetten az átmenetileg beszedett pénzbírságok (korlátozott felhasználású pénzeszköz) letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként mindhárom hitelminősítő intézetnél legalább A (S&P vagy ezzel egyenértékű) hosszú távú hitelkockázati besorolás és legalább A-1 (S&P vagy ezzel egyenértékű) rövid távú hitelkockázati besorolás szükséges. Egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik. Az egyes bankoknál elhelyezett összegeket továbbá a bank szavatoló tőkéjének egy bizonyos százalékára korlátozzák, amely az egyes pénzintézetek hitelbesorolásától függően változik. E korlát kiszámításánál figyelembe veszik az ugyanezen intézmény által a Bizottság számára kibocsátott fennálló garanciák összegét is. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló betétek megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

Átmenetileg beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Átmenetileg beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Az átmenetileg beszedett pénzbírságokból származó befektetések kapcsán a Bizottság hitelkockázati kitettséget vállal, ami annak kockázata, hogy a partner nem lesz képes esedékességkor a teljes összeget megfizetni. A legnagyobb mértékben Franciaországgal és Németországgal szemben van kitéve e kockázatnak, mivel ezek az országok a portfólió teljes volumenének 53 %-ával, illetve 24 %-ával rendelkeznek.

Bankgaranciák

Bankgaranciák

A Bizottság jelentős összegű, pénzintézetek által kibocsátott garanciákkal is rendelkezik. Ezek a garanciák az uniós versenyszabályokat megsértő vállalkozásokra kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak (lásd a 2.9.1. megjegyzést). A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok átmeneti megfizetésének alternatívájaként. 2012-ben felülvizsgálták az ilyen garanciák elfogadására alkalmazott kockázatkezelési politikát, és az EU jelenlegi pénzügyi környezetére tekintettel újra meghatározták a hitelminősítési követelményeket és csökkentették a partnerekre vonatkozó százalékos arányokat (az egyes partnerek szavatoló tőkéjével arányosan). Ennek eredményeképpen a Bizottság hitelei továbbra is magas minőségűek. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló garanciák megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

2.9.1.

Garanciaalap

Garanciaalap

Az Unió és az EBB közötti, a garanciaalap kezeléséről szóló megállapodásnak megfelelően valamennyi bankközi befektetésnek minimum Moody's P-1 hitelkockázati besorolásúnak vagy azzal egyenértékűnek kell lennie. 2012. december 31-ig 242 millió EUR összegben eszközöltek lekötött betéteket ilyen partnerekkel (2011: 300 millió EUR).

8.6.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott kölcsönök (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom vonatkozásában a garanciaalap szolgál likviditási tartalékként (illetve biztonsági hálóként) nemfizetés vagy a hitelfelvevő késedelmes fizetése esetén. A fizetésimérleg-eszköz vonatkozásában a 431/2009/EK tanácsi rendelet olyan eljárást ír elő, amely elegendő időt biztosít arra, hogy a Bizottság tagállamoknál vezetett sajátforrás-számláiról mobilizálják a forrásokat. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus vonatkozásában a 407/2010/EU tanácsi rendelet hasonló eljárásról rendelkezik.

A felszámolás alatt álló ESZAK vagyon- és követeléskezelése során a Bizottság a likviditási követelményeket a felelős bizottsági szolgálatokkal folytatott konzultáció eredményeként kapott kifizetési előrejelzések alapján kezeli.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az uniós költségvetési alapelvek biztosítják, hogy az év folyamán elegendő általános készpénzforrás áll rendelkezésre valamennyi kifizetés teljesítésére. A teljes tagállami hozzájárulások valóban megegyeznek a pénzügyi év kifizetési előirányzatainak összegével. A tagállami hozzájárulásokat azonban tizenkét részletben szedik be havonta az év folyamán, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak. Ezenfelül az 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (a saját forrásokról szóló rendelet) megfelelően egy adott (N) hónap 16. napját követően jóváhagyott költségvetéshez (költségvetés-módosításhoz) kapcsolódó tagállami hozzájárulások csak az N+2. hónapban állnak rendelkezésre, a kapcsolódó kifizetési előirányzatok viszont azonnal rendelkezésre állnak. Annak biztosítása érdekében, hogy a pénztári források mindig elegendőek legyenek valamennyi adott hónapban végrehajtandó kifizetés teljesítésére, rendszeres készpénz-előrejelzési eljárások alkalmazására kerül sor, a saját források vagy további pénzeszközök pedig szükség esetén és bizonyos feltételek mellett előre lehívhatók a tagállamoktól. A fentieken túl, a Bizottság napi pénztárkezelési műveleteivel összefüggésben, automatizált készpénzkezelési eszközök biztosítják, hogy a Bizottság minden egyes bankszámláján napi szinten elegendő likviditás álljon rendelkezésre.

Garanciaalap

Garanciaalap

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az alapnak legalább 100 millió EUR-t kell 12 hónapot nem meghaladó lejáratú, monetáris eszközökből álló portfólióban tartania. 2012. december 31-én e befektetések összege a pénzeszközökkel együtt 250 millió EUR-t tett ki. Ezenfelül előírás, hogy az alap nominális értékének legalább 20 %-át monetáris eszközök, egy évet nem meghaladó hátralévő lejáratú fix kamatozású kötvények és változó kamatozású kötvények alkossák. 2012. december 31-én ez az arány 52 % volt.

9.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

9.1.   KAPCSOLT FELEK

KAPCSOLT FELEK

Az EU kapcsolt felei a konszolidálásba bevont más uniós gazdálkodó egységek és ezen egységek felsővezetése. Az ezen egységek közötti ügyletekre az Unió szokásos működésének részeként került sor, és így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezen ügyletek vonatkozásában nincs szükség egyedi közzétételi követelményekre.

9.2.   A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

Az EU felsővezetését érintő, kapcsolt felekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

| | 1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és a Bíróság elnöke |
| --- | --- |

1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és a Bíróság elnöke

1. kategória:

| | 2. kategória: a Bizottság alelnöke és az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint a Bizottság többi alelnöke |
| --- | --- |

2. kategória: a Bizottság alelnöke és az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint a Bizottság többi alelnöke

2. kategória:

| | 3. kategória: a Tanács főtitkára, a Bizottság tagjai, a Bíróság bírái és főtanácsnokai, a Törvényszék elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos |
| --- | --- |

3. kategória: a Tanács főtitkára, a Bizottság tagjai, a Bíróság bírái és főtanácsnokai, a Törvényszék elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

3. kategória:

| | 4. kategória: a Számvevőszék elnöke és tagjai |
| --- | --- |

4. kategória: a Számvevőszék elnöke és tagjai

4. kategória:

| | 5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői |
| --- | --- |

5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

5. kategória:

Jogosultságaik összefoglalására az alábbiakban kerül sor. További információk az Európai Unió Hivatalos Lapjában találhatók: HL 187., 1967.8.8., legutóbb 904/2012/EU, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 269., 2012.10.4.) módosítva, valamint HL L 268., 1977.10.20., legutóbb 1293/2004/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 243., 2004.7.15.) módosítva. Továbbá egyéb információk állnak rendelkezésre az Európa honlapon közzétett személyzeti szabályzatban, amely az Unió valamennyi tisztviselőjének jogait és kötelezettségeit tartalmazó hivatalos dokumentum. A felsővezetés semmilyen kedvezményes kölcsönben nem részesült az Uniótól.

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapfizetés (havi) | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | 11 681,17
  –18 370,84 |
| Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Családi támogatások: |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Eltartott gyermekek | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Iskola előtti | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Iskoláztatási, vagy | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Az elnöklő bírák támogatása | n.a. | n.a. | 500–810,74 | n.a. | n.a. |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 418,07 | 0–911,38 | 500–607,71 | n.a. | n.a. |
| Éves utazási költségek | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | Igen |
| Tagállamba átutalható: |
| Iskoláztatási támogatás (16) | Igen | Igen | Igen | Igen | Igen |
| a fizetés %-ában (16) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| a kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs költségek | visszatérített | visszatérített | visszatérített | n.a. | n.a. |
| Szolgálati jogviszony megkezdése: |
| Beilleszkedési kiadások | 50 703,52 | 45 927,10
  –47 764,18 | 36 741,68
  –41 334,40 | 39 681,02
  –42 252,94 | visszatérített |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: |
| Újraletelepedési kiadások | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | visszatérített |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (17) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | n.a. |
| Betegségbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | opcionális |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % |
| Levonások: |
| Közösségi adó | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Speciális illeték a fizetés után | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Nyugdíjjárulék | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 11,6 % |
| Személyek száma év végén | 3 | 8 | 91 | 27 | 109 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Alapfizetés (havi)

Alapfizetés

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

11 681,17

–18 370,84

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Eltartott gyermekek

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Iskola előtti

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Iskoláztatási, vagy

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

A munkavégzés helyén kívüli képzés

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

n.a.

n.a.

500–810,74

n.a.

n.a.

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 418,07

0–911,38

500–607,71

n.a.

n.a.

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Igen

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (16)

16

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

a fizetés %-ában (16)

16

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

a kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs költségek

Reprezentációs költségek

visszatérített

visszatérített

visszatérített

n.a.

n.a.

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Beilleszkedési kiadások

50 703,52

45 927,10

–47 764,18

36 741,68

–41 334,40

39 681,02

–42 252,94

visszatérített

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

A költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

visszatérített

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

A költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Átmenet (a fizetés %-ában) (17)

17

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

n.a.

Betegségbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

opcionális

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Levonások:

Levonások:

Közösségi adó

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Speciális illeték a fizetés után

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Nyugdíjjárulék

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

11,6 %

Személyek száma év végén

Személyek száma év végén

3

3

8

8

91

91

27

27

109

109

10.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló aláírásának dátumáig nem jutott a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének tudomására olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és jelentés sem érkezett ilyenről. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a bemutatott információk ezt tükrözik.

11.   A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE

11.1.   KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (51)

ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (51)

1.   Intézmények és konzultatív testületek (11)

Intézmények és konzultatív testületek (11)

| | Európai Parlament |
| --- | --- |

Európai Parlament

| | Európai Tanács |
| --- | --- |

Európai Tanács

| | Európai Bizottság |
| --- | --- |

Európai Bizottság

| | Régiók Bizottsága |
| --- | --- |

Régiók Bizottsága

| | Az Európai Unió Bírósága |
| --- | --- |

Az Európai Unió Bírósága

| | Európai Külügyi Szolgálat |
| --- | --- |

Európai Külügyi Szolgálat

| | Európai adatvédelmi biztos |
| --- | --- |

Európai adatvédelmi biztos

| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| --- | --- |

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| | Európai ombudsman |
| --- | --- |

Európai ombudsman

| | Európai Számvevőszék |
| --- | --- |

Európai Számvevőszék

| | Az Európai Unió Tanácsa |
| --- | --- |

Az Európai Unió Tanácsa

2.   Uniós ügynökségek (38)

Uniós ügynökségek (38)

2.1.   Végrehajtó ügynökségek (6)

Végrehajtó ügynökségek (6)

| | Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség |
| --- | --- |

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

| | Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség |
| --- | --- |

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

| | Kutatási Végrehajtó Ügynökség |
| --- | --- |

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

| | Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal |
| --- | --- |

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

| | A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala |
| --- | --- |

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

| | Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége |
| --- | --- |

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

2.2.   Decentralizált ügynökségek (32)

Decentralizált ügynökségek (32)

| | Európai Tengerbiztonsági Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

| | Európai Gyógyszerügynökség |
| --- | --- |

Európai Gyógyszerügynökség

| | Európai GNSS Ügynökség |
| --- | --- |

Európai GNSS Ügynökség

| | Európai Vegyianyag-ügynökség |
| --- | --- |

Európai Vegyianyag-ügynökség

| | Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás) |
| --- | --- |

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete |
| --- | --- |

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

| | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

| | Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ |
| --- | --- |

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

| | Európai Környezetvédelmi Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

| | Európai Szakképzésfejlesztési Központ |
| --- | --- |

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

| | Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége |
| --- | --- |

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

| | Európai Bankhatóság |
| --- | --- |

Európai Bankhatóság

| | Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (18) |
| --- | --- |

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (18)

18

| | Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozó Hatóságok Testülete – Hivatal (18) |
| --- | --- |

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozó Hatóságok Testülete – Hivatal (18)

18

| | Európai Ügynökség A Külső Határok Operatív Koordinációjának Irányítására |
| --- | --- |

Európai Ügynökség A Külső Határok Operatív Koordinációjának Irányítására

| | Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság |
| --- | --- |

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

| | Európai Vasúti Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Vasúti Ügynökség

| | Közösségi Növényfajta-hivatal |
| --- | --- |

Közösségi Növényfajta-hivatal

| | Európai Halászati Ellenőrző Hivatal |
| --- | --- |

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

| | Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja |
| --- | --- |

Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

| | Európai Rendőrakadémia (CEPOL) |
| --- | --- |

Európai Rendőrakadémia (CEPOL)

| | Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL) |
| --- | --- |

Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL)

| | Európai Repülésbiztonsági Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

| | Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

| | Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége |
| --- | --- |

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

| | Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság |
| --- | --- |

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

| | Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja |
| --- | --- |

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

| | Európai Értékpapír-piaci Hatóság |
| --- | --- |

Európai Értékpapír-piaci Hatóság

| | Európai Képzési Alapítvány |
| --- | --- |

Európai Képzési Alapítvány

| | Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért |
| --- | --- |

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

| | Uniós Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és formatervezési minták) |
| --- | --- |

Uniós Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és formatervezési minták)

3.   Egyéb ellenőrzött intézmények (2)

Egyéb ellenőrzött intézmények (2)

| | Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt) |
| --- | --- |

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

| | Európai Innovációs és Technológiai Intézet |
| --- | --- |

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

B.   KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK (5)

KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK (5)

| | ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet |
| --- | --- |

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet

| | SESAR közös vállalkozás |
| --- | --- |

SESAR közös vállalkozás

| | FCH közös vállalkozás |
| --- | --- |

FCH közös vállalkozás

| | Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás |
| --- | --- |

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás

| | IMI közös vállalkozás |
| --- | --- |

IMI közös vállalkozás

C.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (4)

TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (4)

| | Európai Beruházási Alap |
| --- | --- |

Európai Beruházási Alap

| | Tiszta Égbolt közös vállalkozás |
| --- | --- |

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

| | ARTEMIS közös vállalkozás |
| --- | --- |

ARTEMIS közös vállalkozás

| | ENIAC közös vállalkozás |
| --- | --- |

ENIAC közös vállalkozás

11.2.   NEM KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

NEM KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

Bár az alábbi intézmények vagyonát az Unió kezeli, azok nem teljesítik a konszolidálás feltételeit, így nem szerepelnek az EU beszámolójában.

11.2.1.   
  Az Európai Fejlesztési Alap (EFA)

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA)

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Unió fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására. Az 1957. évi Római Szerződés hozta létre ezt a támogatást, eredetileg arra korlátozva, hogy az Unió bizonyos tagállamokhoz történelmi kapoccsal kötődő afrikai országok számára technikai és pénzügyi segítséget nyújtson.

Az EFA-t nem az uniós költségvetésből, hanem a tagállamok közvetlen – kormányközi szintű tárgyalások során megállapított – hozzájárulásából finanszírozzák. Az EFA forrásait a Bizottság és az EBB kezeli. Általában minden EFA megközelítőleg öt évre szól. Az első partnerségi egyezmény 1964-es megkötése óta az EFA programozási ciklusok általában a partnerségi megállapodások/egyezmények ciklusának felelnek meg.

Az EFA-ra saját pénzügyi szabályzata vonatkozik (HL L 78., 2008.3.19., 1. o.), amely előírja saját pénzügyi kimutatásainak az Uniótól elkülönítetten történő bemutatását. Az EFA éves beszámolója és forrásokkal való gazdálkodása az Európai Számvevőszék és az Európai Parlament külső vizsgálatainak tárgyát képezik. Tájékoztatási céllal alább bemutatásra kerül a 8., 9. és 10. mérlege és eredménykimutatása:

Mérleg – 8., 9. és 10. EFA

Mérleg – 8., 9. és 10. EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2012.12.31. | 2011.12.31. |
| Befektetett eszközök | 438 | 380 |
| Forgóeszközök | 2 094 | 2 510 |
| Eszközök összesen | 2 532 | 2 890 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek | (1 057) | (1 033) |
| Hosszú lejáratú kötelezettségek | (40) | — |
| Kötelezettségek összesen | (1 097) | (1 033) |
| Nettó eszközök | 1 435 | 1 857 |
| FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK |
| Lehívott tőke | 29 579 | 26 979 |
| Egyéb tartalékok | 2 252 | 2 252 |
| Előző évekről áthozott gazdasági eredmény | (27 374) | (24 674) |
| Az év gazdasági eredménye | (3 023) | (2 700) |
| Nettó eszközök | 1 435 | 1 857 |

millió EUR

2012.12.31.

2011.12.31.

Befektetett eszközök

438

380

Forgóeszközök

2 094

2 510

Eszközök összesen

2 532

2 890

Rövid lejáratú kötelezettségek

(1 057)

(1 033)

Hosszú lejáratú kötelezettségek

(40)

—

Kötelezettségek összesen

(1 097)

(1 033)

Nettó eszközök

Nettó eszközök

1 435

1 435

1 857

1 857

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

Lehívott tőke

29 579

26 979

Egyéb tartalékok

2 252

2 252

Előző évekről áthozott gazdasági eredmény

(27 374)

(24 674)

Az év gazdasági eredménye

(3 023)

(2 700)

Nettó eszközök

Nettó eszközök

1 435

1 435

1 857

1 857

Eredménykimutatás – 8., 9. és 10. EFA

Eredménykimutatás – 8., 9. és 10. EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Működési bevételek | 124 | 99 |
| Működési kiadások | (3 017) | (2 702) |
| Igazgatási kiadások | (107) | (75) |
| MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VESZTESÉGE | (3 001) | (2 679) |
| Pénzügyi tevékenységek | (22) | (21) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | (3 023) | (2 700) |

millió EUR

2012

2011

Működési bevételek

124

99

Működési kiadások

(3 017)

(2 702)

Igazgatási kiadások

(107)

(75)

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VESZTESÉGE

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VESZTESÉGE

(3 001)

(3 001)

(2 679)

(2 679)

Pénzügyi tevékenységek

(22)

(21)

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(3 023)

(3 023)

(2 700)

(2 700)

11.2.2.   
  A Betegségbiztosítási Rendszer

A Betegségbiztosítási Rendszer

A betegségbiztosítási rendszer betegbiztosítást nyújt az EU különböző szervei személyzetének. A rendszer forrásai a rendszer saját tulajdonában vannak, és bár pénzügyi eszközeit a Bizottság kezeli, forrásait az EU nem ellenőrzi. A rendszert a tagoktól (személyzet) és a munkaadóktól (az intézmények/ügynökségek/szervek) érkező hozzájárulások finanszírozzák. A keletkezett többlet a rendszerben marad.

A rendszer négy különálló intézményből áll: az EU intézményeinek és ügynökségeinek személyzetét biztosító fő rendszerből, valamint három kisebb, az Európai Egyetemi Intézet és az Európai Iskolák személyzetét, továbbá az EU-n kívül, például az uniós küldöttségeken dolgozó személyzetet biztosító rendszerből. A rendszer összes eszköze 2012. december 31-én 296 millió EUR-t tett ki (2011: 294 millió EUR).

11.2.3.   
  A résztvevői garanciaalap

A résztvevői garanciaalap

A 7. kutatási keretprogram keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan biztosítja a résztvevői garanciaalap – a 2012-ben kifizetett előfinanszírozás teljes összege 4 milliárd EUR volt (2011: 3,3 milliárd EUR). Ez az alap az Európai Bizottságtól független gazdálkodó egység és nem tartozik e beszámoló konszolidálási körébe.

A résztvevői garanciaalap célja a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram közvetett tevékenységeinek végrehajtása során az Uniónál és a résztvevőknél felmerült pénzügyi kockázatok fedezése; az alap tőkéje és kamatai teljesítési biztosítékot jelentenek. A támogatott közvetett tevékenységek valamennyi résztvevője a tevékenység időtartama alatt az alap tőkéjéhez nyújtott teljes uniós hozzájárulás 5 %-ának megfelelő támogatási hozzájárulás formájában hozzájárul az alap tőkéjéhez. Ilyen értelemben a résztvevők a résztvevői garanciaalap tulajdonosai, a (Bizottság által képviselt) Unió pedig azok végrehajtó ügynöke. A közvetett tevékenység végén a résztvevők teljes mértékben visszakapják az alap tőkéjéhez való hozzájárulásukat, kivéve ha a kedvezményezettek fizetésképtelensége miatt a résztvevői garanciaalapnál veszteség merül fel – ebben az esetben a résztvevők hozzájárulásuk legalább 80 %-át kapják vissza. A résztvevői garanciaalap így az Unió és a résztvevők pénzügyi érdekét egyaránt biztosítja.

2012. december 31-én a résztvevői garanciaalap eszközei összesen 1 452 millió EUR-t tettek ki (2011: 1 171 millió EUR). A résztvevői garanciaalap forrásai a rendszer saját tulajdonában vannak, és bár pénzügyi eszközeit az EBB kezeli, forrásait az EU nem ellenőrzi.

II.   RÉSZ

ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK
   (19)

ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

19

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

1.   Az uniós költségvetés végrehajtásának eredménye és magyarázó megjegyzések

Az uniós költségvetés végrehajtásának eredménye és magyarázó megjegyzések

| 1.1. | Az Unió költségvetési eredménye |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A költségvetési eredmény összeegyeztetése a gazdasági eredménnyel |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kimutatás a költségvetési tervszámok és a tényleges összegek összehasonlításáról |
| --- | --- |

1.3.

Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról

Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról

| 2. | Bevételek: Áttekintés a költségvetési bevételek végrehajtásáról |
| --- | --- |

2.

Bevételek:

3.   Kiadások:

Kiadások:

| 3.1. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Fennálló kötelezettségvállalások változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Fennálló kötelezettségvállalások változása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.10.

4.   Intézmények és ügynökségek:

Intézmények és ügynökségek:

| 4.1. | Áttekintés a költségvetési bevételek végrehajtásáról intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtása intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az ügynökségek bevételei: költségvetési előrejelzések, jogosultságok és befolyt összegek |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ügynökségek szerinti bontásban |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Költségvetési eredmény az ügynökségekkel együtt |
| --- | --- |

4.5.

1.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK EREDMÉNYE

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK EREDMÉNYE

1.1.   AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| A pénzügyi év bevétele | 139 541 | 130 000 |
| A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések | (137 738) | (128 043) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (936) | (1 019) |
| Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése | 92 | 457 |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | 60 | 97 |
| Költségvetési eredmény
   (20) | 1 019 | 1 492 |

millió EUR

2012

2011

A pénzügyi év bevétele

139 541

130 000

A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések

(137 738)

(128 043)

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(936)

(1 019)

Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése

92

457

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

60

97

Költségvetési eredmény
   (20)

Költségvetési eredmény

20

1 019

1 019

1 492

1 492

Az uniós költségvetés többletét (1 023 millió EUR) a következő évben az arra az évre esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

1.2.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | (5 329) | (1 789) |
| Bevételek |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések | (2 000) | (371) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések | 4 582 | 2 072 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | (38) | (236) |
| Kiadások |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | (1 933) | 3 410 |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (2 695) | (936) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | 1 210 | 1 131 |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (4 666) | (1 211) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése | 4 768 | 2 000 |
| Céltartalékok változása | 7 805 | (2 109) |
| Egyéb | (670) | (378) |
| Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye | (15) | (91) |
| AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 1 019 | 1 492 |

millió EUR

2012

2011

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Bevételek

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések

(2 000)

(371)

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések

4 582

2 072

Elhatárolt bevételek (nettó)

(38)

(236)

Kiadások

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

(1 933)

3 410

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(2 695)

(936)

Előfinanszírozás nettó hatása

1 210

1 131

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(4 666)

(1 211)

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

4 768

2 000

Céltartalékok változása

7 805

(2 109)

Egyéb

(670)

(378)

Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

(15)

(15)

(91)

(91)

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

1 019

1 019

1 492

1 492

1.3.   KIMUTATÁS A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSÁRÓL

KIMUTATÁS A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSÁRÓL

1.3.1.   BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés | Tényleges bevétel |
| 1. | Saját források |

millió EUR

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés

Tényleges bevétel

1.

Saját források

127 512

128 655

128 886

Ebből: vámok

Ebből: vámok

19 171

19 171

16 701

16 701

16 261

16 261

Ebből: héa

Ebből: héa

14 499

14 499

14 546

14 546

14 648

14 648

Ebből: GNI

Ebből: GNI

93 719

93 719

97 284

97 284

97 856

97 856

| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások |
| --- | --- |

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

0

1 994

2 041

| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek |
| --- | --- |

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 312

1 312

1 236

| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek |
| --- | --- |

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

60

68

612

| 6. | Uniós megállapodások és programok hozzájárulásai és jóváírásai |
| --- | --- |

6.

Uniós megállapodások és programok hozzájárulásai és jóváírásai

50

50

2 928

| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok |
| --- | --- |

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

123

3 648

3 807

| 8. | Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek |
| --- | --- |

8.

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

0

0

0

| 9. | Egyéb bevételek |
| --- | --- |

9.

Egyéb bevételek

30

30

31

Összesen

129 088

135 758

139 541

1.3.2.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (21) | Kötelezettségvállalások |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (21)

21

Kötelezettségvállalások

1.

Fenntartható növekedés

67 506

70 842

69 000

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

59 976

62 198

60 817

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

2 065

2 994

2 892

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

9 406

9 931

9 753

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 280

9 113

8 822

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

0

0

0

Összesen

147 232

155 077

151 284

1.3.3.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (22) | Kötelezettségvállalások |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (22)

22

Kötelezettségvállalások

01

Gazdasági és pénzügyek

611

536

535

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

1 148

1 276

1 236

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

92

96

94

| 04 | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatási és szociális ügyek

11 581

11 818

11 782

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

58 587

60 877

59 514

| 06 | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06

Mobilitás és közlekedés

1 664

1 754

1 713

| 07 | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem és éghajlat-politika

493

508

496

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

5 930

7 618

7 059

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

1 678

1 985

1 878

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

411

932

494

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

1 033

1 011

1 007

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

101

107

101

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

42 045

42 662

42 647

| 14 | Adóügy és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügy és vámunió

143

147

144

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

2 697

3 292

3 088

| 16 | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16

Tájékoztatás

262

271

265

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

687

653

639

| 18 | Belügy |
| --- | --- |

18

Belügy

1 264

1 322

1 290

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

4 817

4 969

4 872

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

104

106

104

| 21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok

1 498

1 733

1 719

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

1 088

1 166

1 135

| 23 | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23

Humanitárius segítségnyújtás

900

1 299

1 294

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

79

79

79

| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

194

204

196

| 26 | Igazgatás |
| --- | --- |

26

Igazgatás

1 017

1 200

1 149

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

69

63

61

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

12

12

12

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

134

144

135

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

1 335

1 321

1 318

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

399

477

435

| 32 | Energiaügy |
| --- | --- |

32

Energiaügy

718

764

731

| 33 | A jog érvényesülése |
| --- | --- |

33

A jog érvényesülése

218

233

222

| 40 | Tartalékalapok |
| --- | --- |

40

Tartalékalapok

759

461

0

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

3 464

3 983

3 841

Összesen

147 232

155 077

151 284

1.3.4.   KIADÁSOK A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (23) | Kifizetések |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (23)

23

Kifizetések

1.

Fenntartható növekedés

55 337

63 753

61 585

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

57 034

60 409

59 096

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 484

2 477

2 375

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

6 955

7 182

7 064

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 278

9 824

8 564

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

0

0

0

Összesen

129 088

143 644

138 683

1.3.5.   KIADÁSOK SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (24) | Kifizetések |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (24)

24

Kifizetések

01

Gazdasági és pénzügyek

511

493

484

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

1 079

1 395

1 271

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

92

103

92

| 04 | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatási és szociális ügyek

9 075

11 755

11 699

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

55 880

59 242

57 948

| 06 | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06

Mobilitás és közlekedés

1 079

1 156

1 105

| 07 | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem és éghajlat-politika

393

409

382

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

4 218

6 245

5 307

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

1 357

1 776

1 501

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

404

893

466

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

806

757

745

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

98

112

99

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

35 538

38 282

38 254

| 14 | Adóügy és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügy és vámunió

110

140

130

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

2 112

3 059

2 761

| 16 | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16

Tájékoztatás

253

278

256

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

592

652

635

| 18 | Belügy |
| --- | --- |

18

Belügy

756

860

835

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

3 276

3 271

3 233

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

102

111

105

| 21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok

1 310

1 475

1 429

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

921

976

943

| 23 | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23

Humanitárius segítségnyújtás

842

1 141

1 128

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

74

83

71

| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

193

219

195

| 26 | Igazgatás |
| --- | --- |

26

Igazgatás

1 001

1 343

1 149

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

69

73

61

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

12

13

12

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

122

148

128

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

1 335

1 321

1 318

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

399

501

433

| 32 | Energiaügy |
| --- | --- |

32

Energiaügy

1 339

782

723

| 33 | A jog érvényesülése |
| --- | --- |

33

A jog érvényesülése

187

206

190

| 40 | Tartalékalapok |
| --- | --- |

40

Tartalékalapok

90

0

0

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

3 464

4 376

3 596

Összesen

129 088

143 644

138 683

Az Európai Parlament elnöke által 2011. december 1-jén aláírt, eredetileg elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 129 088 millió EUR-ban rögzítették, a saját forrásokból finanszírozandó összeg pedig 127 512 millió EUR volt. Az eredeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becsléseket a pénzügyi év során jellemzően kiigazítják, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A GNI-alapú saját források kiigazításai biztosítják, hogy a költségvetésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe bevitt kiadásokkal. Az egyensúly elvének megfelelően a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük.

Bevételek:

Bevételek:

2012 során hat költségvetés-módosítást fogadtak el. Ezeket figyelembe véve a 2012. évi költségvetésben a végleges bevételek összesen 135 758 millió EUR-t tettek ki. Ezt az összesen 128 655 millió EUR-t (az eredetileg jelzetthez képest így 1 143 millió EUR-val többet) kitevő saját forrásokból, a fennmaradó részt pedig más bevételekből finanszírozták. A kifizetési előirányzatokból eredő magasabb finanszírozása igényt elsősorban a 6/2012. sz. költségvetés-módosításban egyéb bevételek alatt feltüntetett pénzbírságokhoz és késedelmi kamatokhoz kapcsolódó 3 525 millió EUR-s összeg bevonásával fedezték.

Ami a saját forrásokat illeti, a tradicionális saját források beszedett összege megközelítette az előre jelzett összegeket. Ez azzal magyarázható, hogy a 4/2012. sz. költségvetés-módosítás megállapításakor módosított (vagyis a 2012. tavaszi új makrogazdasági előrejelzéseknek megfelelően 1 520 millió EUR-val csökkentett) költségvetési becsléseket a 6/2012. sz. költségvetés-módosításban újra módosították, hogy figyelembe vegyék a beszedés tényleges ütemét. A becsült összegeket így 950 millió EUR-val újra csökkentették.

A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előre jelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euro-árfolyam és a GMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

Kiadások:

Kiadások:

2012 a hatodik és egyben utolsó előtti éve a jelenlegi 2007–2013 közötti programozási időszaknak. Az összes fontosabb program a normál működési szakaszba ért, és jelentősen emelkedett a beérkező kifizetési igények száma, ami a ciklus végéhez közeledve természetes. A tagállamokban zajló költségvetési konszolidációval általánosságban összevetve a 2012-re megszavazott költségvetés meglehetősen konzervatív volt. A 2011-ből fennmaradt teljesítetlen kifizetési igények jelentős összegével és a visszatérítések iránti növekvő igénnyel együtt mindez nagy nyomást gyakorolt a kifizetési előirányzatokra, amit az év folyamán gondos költségvetési gazdálkodással és végső soron költségvetés-módosítással kellett megoldani.

A kötelezettségvállalások vonatkozásában a jóváhagyott költségvetés és így a meghatározott politikai célok teljes mértékben megvalósultak (99,6 %). A tárgyév folyamán költségvetés-módosítást igénylő legjelentősebb kiigazítások egyrészt az ITER-re vonatkoztak (650 millió EUR-s emelés) a finanszírozásával kapcsolatos 2011. decemberi megállapodásnak megfelelően, másrészt az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 688 millió EUR-s igénybevételére, amely az alap jellegét tekintve előre nem jelezhető kiadás. A 6/2012. sz. költségvetés-módosításban 142 millió EUR-val csökkentették a kötelezettségvállalási előirányzatokat, és a fel nem használt összegeket visszahelyezték a mozgástérbe, különösen a nemzetközi halászati megállapodások tartalékalapjával, valamint az állatbetegségek felszámolására irányuló és monitoringprogramokkal kapcsolatban.

Az év végén a kifizetési előirányzatok átfogó szintjét a 6/2012. sz. költségvetés-módosítással 6 milliárd EUR-ral emelték, 4,8 %-kal növelve az eredeti költségvetést. A kifizetési előirányzatok hiánya szinte az összes fejezetet érintette, különösen az 1b. alfejezetet (Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért). Arra is emlékeztetni kell, hogy az elfogadott 6 milliárd EUR-s összeg 3 milliárd EUR-val alacsonyabb a Bizottság által kért összegnél. Végül az év végén fennálló kifizetési igények összege 16,2 milliárd EUR-t tett ki a kohéziós politika jelenlegi (2007–2013 közötti) programozási időszakára vonatkozóan, és további 1,1 milliárd EUR-t a 2000–2006-os programok lezárásához kapcsolódóan. Ezeket az összegeket 2013-ban kell kifizetni. A kötelezettségvállalási előirányzatokhoz hasonlóan az Európai Unió Szolidaritási Alapjának költségvetési tételén lévő kifizetési előirányzatokat az év folyamán 688 millió EUR-val megemelték. A megszavazott kifizetési előirányzatokból fel nem használt összeg 1 102 millió EUR volt (2011: 1 582 millió EUR); a 2013-ra való áthozatalt követően összesen 166 millió EUR (2011: 562 millió EUR) összegű előirányzat szűnik meg.

A költségvetési kiigazítások részletesebb elemzését, a releváns háttér-információkat, a kiigazítások indokolását és hatásukat a Bizottság költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó, 2012. évi éves jelentése mutatja be, az A rész költségvetési szinten, míg a B rész külön sorra véve a többéves pénzügyi keret egyes fejezeteit.

MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

1.   ÁLTALÁNOS ÁTTEKINTÉS

ÁLTALÁNOS ÁTTEKINTÉS

A költségvetési beszámoló elkészítése az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 298., 2012.10.26.) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet), valamint az e költségvetési rendeletre alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU, Euratom felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel összhangban történik. Az általános költségvetés, az uniós pénzügypolitika fő eszköze az a jogi aktus, amelynek révén az Unió bevételei és kiadásai minden évben engedélyezésre kerülnek.

A Bizottság minden évben becslést készít valamennyi intézmény következő évi bevételeiről és kiadásairól, és összeállítja a költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. E költségvetési tervezet alapján a Tanács kialakítja álláspontját, amelyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A közös tervezet végleges elfogadását a Parlament elnöke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá válik. A költségvetés végrehajtása jórészt a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

A Bizottság költségvetése igazgatási előirányzatokat és operatív előirányzatokat tartalmaz. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált előirányzatokat és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat annak érdekében vezették be, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel. A differenciált előirányzatok főként a többéves műveletek fedezésére szolgálnak. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra oszlanak:

költségvetése

| — | kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban felmerült jogi kötelezettségekből eredő összes költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik. |
| --- | --- |

—

kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban felmerült jogi kötelezettségekből eredő összes költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik.

kötelezettségvállalási előirányzatok

| — | kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik. |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

kifizetési előirányzatok

Az előirányzatok eredete

Az előirányzatok eredete

Az előirányzatok fő forrása az Unió adott évi költségvetése. Mindazonáltal léteznek más típusú előirányzatok is, amelyek a költségvetési rendelet rendelkezéseiből erednek. Ezek az előző pénzügyi évekből vagy külső forrásból származnak:

| — | Az adott évre elfogadott eredeti költségvetési előirányzatok kiegészíthetők a költségvetési tételek közötti átcsoportosítással, valamint költségvetés-módosításokkal. |
| --- | --- |

—

Az adott évre elfogadott eredeti költségvetési előirányzatok kiegészíthetők a költségvetési tételek közötti átcsoportosítással, valamint költségvetés-módosításokkal.

eredeti költségvetési előirányzatok

átcsoportosítással

| — | Az előző évről áthozott vagy újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok ugyancsak kiegészítik az adott évi költségvetést. Ezek i. nem differenciált kifizetési előirányzatok, amelyek automatikusan átvihetők, de kizárólag a következő pénzügyi évre; ii. intézményi határozattal átvitt előirányzatok a következő két eset egyikében: ha az előkészítő szakasz befejeződött, vagy ha a jogalapot megteremtő jogi aktust későn fogadták el. A kötelezettségvállalás visszavonásának eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez. |
| --- | --- |

—

Az előző évről áthozott vagy újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok ugyancsak kiegészítik az adott évi költségvetést. Ezek i. nem differenciált kifizetési előirányzatok, amelyek automatikusan átvihetők, de kizárólag a következő pénzügyi évre; ii. intézményi határozattal átvitt előirányzatok a következő két eset egyikében: ha az előkészítő szakasz befejeződött, vagy ha a jogalapot megteremtő jogi aktust későn fogadták el. A kötelezettségvállalás visszavonásának eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez.

áthozott

előirányzatok

| — | Címzett bevétel, amely a következőkből áll:






  i. | visszatérítések, ahol az összegeket azon költségvetési tételekhez rendelik, amelyekhez az eredeti kiadások kapcsolódnak és amelyek korlátozás nélkül átvihetők, |
| --- | --- | --- |

—

Címzett bevétel, amely a következőkből áll:

Címzett bevétel

i.

visszatérítések, ahol az összegeket azon költségvetési tételekhez rendelik, amelyekhez az eredeti kiadások kapcsolódnak és amelyek korlátozás nélkül átvihetők,

| ii. | EFTA-előirányzatok: Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás előírja tagjainak az uniós költségvetés egyes tevékenységeihez való pénzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési tételeket és az előirányzott összegeket az uniós költségvetés III. mellékletében teszik közzé. Az EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt előirányzatokat év végén megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak; |
| --- | --- |

ii.

EFTA-előirányzatok: Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás előírja tagjainak az uniós költségvetés egyes tevékenységeihez való pénzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési tételeket és az előirányzott összegeket az uniós költségvetés III. mellékletében teszik közzé. Az EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt előirányzatokat év végén megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak;

| iii. | Olyan harmadik féltől/más országoktól származó bevételek, amelyek uniós tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulást magukban foglaló megállapodásokat kötöttek az EU-val. A kapott összegek harmadik féltől származó bevételnek minősülnek, az érintett költségvetési tételhez rendelik őket (gyakran a kutatás területén), és korlátozás nélkül átvihetők; |
| --- | --- |

iii.

Olyan harmadik féltől/más országoktól származó bevételek, amelyek uniós tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulást magukban foglaló megállapodásokat kötöttek az EU-val. A kapott összegek harmadik féltől származó bevételnek minősülnek, az érintett költségvetési tételhez rendelik őket (gyakran a kutatás területén), és korlátozás nélkül átvihetők;

| iv. | Harmadik félnek végzett munka: Kutatási tevékenységeik részeként az Unió kutatóközpontjai külső szervezeteknek is dolgozhatnak. Akárcsak a harmadik féltől származó bevételek, a harmadik félnek végzett munka is meghatározott költségvetési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül átvihető. és |
| --- | --- |

iv.

Harmadik félnek végzett munka: Kutatási tevékenységeik részeként az Unió kutatóközpontjai külső szervezeteknek is dolgozhatnak. Akárcsak a harmadik féltől származó bevételek, a harmadik félnek végzett munka is meghatározott költségvetési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül átvihető. és

| v. | az előlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Ezek olyan uniós források, amelyeket a kedvezményezettek visszafizettek és korlátozás nélkül átvihetők. |
| --- | --- |

v.

az előlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Ezek olyan uniós források, amelyeket a kedvezményezettek visszafizettek és korlátozás nélkül átvihetők.

A rendelkezésre álló előirányzatok összetétele

A rendelkezésre álló előirányzatok összetétele

| — | Eredeti költségvetés = az N-1. év decemberében megszavazott előirányzatok; |
| --- | --- |

—

Eredeti költségvetés = az N-1. év decemberében megszavazott előirányzatok;

| — | ; |
| --- | --- |

—

Formula;

| — | . |
| --- | --- |

—

Formula.

1.1.   AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata. Az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a pénzügyi év december 31-ig teljesített. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap esetében azon kifizetések kerülnek figyelembevételre, amelyeket a tagállamok az N-1. év október 16. és az N. év október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb az N+1. év január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott ellenőrzéseket követően megfelelőségi határozat tárgyát képezhetik.

A költségvetési eredmény két részből áll: az EU eredményéből és az EGT-hez tartozó EFTA-államok hozzájárulásából. A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK Euratom rendelet 15. cikkének megfelelően ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott évben befolyt összes bevétel; |
| --- | --- |

—

az adott évben befolyt összes bevétel;

| — | és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. |
| --- | --- |

—

és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege.

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, illetve kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege; |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege;

| — | az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege. |
| --- | --- |

—

az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege.

Az Európai Unió költségvetésének eredményét a következő évben az abban a pénzügyi évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

Az Európai Unió költségvetésének eredményét a következő évben az abban a pénzügyi évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a pénzügyi év további előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható a 2012. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről átvitt összegek és a 2011. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség. Az újrafelhasználható kifizetési előirányzatokat és az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott előirányzatokat nem veszik figyelembe az adott év eredményének kiszámításakor.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában. Magában foglalja továbbá a következő évre átvitt címzett bevételi előirányzatok 2011-hez viszonyított csökkenését.

1.2.   A GAZDASÁGI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNNYEL

A GAZDASÁGI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNNYEL

Az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban – a költségvetési rendeletnek megfelelően – a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel mindkettő ugyanazoknak az alapul szolgáló műveleteknek az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg.

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A pénzügyi év tényleges költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel ellentétben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket

a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket

A nettó elhatárolt bevétel főként a mezőgazdasági illetékekre, a saját forrásokra, valamint a kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekből áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

nettó elhatárolt bevétel

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az uniós források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek a Bizottságnak.

nettó elhatárolt kiadások

Míg az elhatárolt kiadások nem minősülnek költségvetési kiadásnak, a korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik.

korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: 1. a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint 2. a tárgyévben vagy a korábbi években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

előfinanszírozás nettó hatása

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (az 1150/2000/EK rendelet 15. cikkének megfelelően). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére.

a következő évre átvitt

az áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére

A céltartalékok változása az elhatárolási számlákon tett év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési számlákra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszköz-értékcsökkenés, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandóak.

céltartalékok változása

Az egyéb összeegyeztetett összegek

2.   KÖLTSÉGVETÉS-VÉGREHAJTÁSI JELENTÉSEK: BEVÉTELEK

KÖLTSÉGVETÉS-VÉGREHAJTÁSI JELENTÉSEK: BEVÉTELEK

A költségvetés-végrehajtási jelentések e magyarázó megjegyzéseket követően szerepelnek.

A bevétel legnagyobb része a saját forrásokból származik. Ezt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikke rögzíti, amely szerint: „Az egyéb bevételek sérelme nélkül, a költségvetést teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni.” A költségvetési kiadások túlnyomó részét saját forrásokból finanszírozzák. Az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán csekély részét képezik.

A saját forrásokon belül az alábbi kategóriák különböztethetők meg:

| (1) | Tradicionális saját források, amelyek importvámokból és cukorilletékből állnak. E saját forrásokat a tagállamok vetik ki a gazdasági szereplőkre és szedik be az EU nevében. A tagállamok azonban ennek 25 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. Az importvámok a harmadik országokból származó termékeket terhelik, a közös vámtarifának megfelelően. A cukorilletéket a cukortermelők fizetik a cukor export-visszatérítésének finanszírozására. A tradicionális saját források általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–13 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionális saját források, amelyek importvámokból és cukorilletékből állnak. E saját forrásokat a tagállamok vetik ki a gazdasági szereplőkre és szedik be az EU nevében. A tagállamok azonban ennek 25 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. Az importvámok a harmadik országokból származó termékeket terhelik, a közös vámtarifának megfelelően. A cukorilletéket a cukortermelők fizetik a cukor export-visszatérítésének finanszírozására. A tradicionális saját források általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–13 %-át teszik ki.

| (2) | A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját forrást a tagállamok e célból az uniós szabályozásnak megfelelően számított, harmonizált héa-alapjára kell vetíteni. A harmonizált alapra valamennyi tagállam esetében azonos kulcs kerül kivetésre. A héaalap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. A héaalapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 12 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját forrást a tagállamok e célból az uniós szabályozásnak megfelelően számított, harmonizált héa-alapjára kell vetíteni. A harmonizált alapra valamennyi tagállam esetében azonos kulcs kerül kivetésre. A héaalap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. A héaalapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 12 %-át teszi ki.

| (3) | A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetési bevétel és kiadás kiegyensúlyozására használják, vagyis a költségvetés azon részének finanszírozására, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre. A GNI-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel ± 75 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(3)

A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetési bevétel és kiadás kiegyensúlyozására használják, vagyis a költségvetés azon részének finanszírozására, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre. A GNI-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel ± 75 %-át teszi ki.

A saját források felosztása az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (2007. évi sajátforrás-határozat) szabályainak megfelelően történik. A 2007. évi sajátforrás-határozat 2009. március 1-jén lépett hatályba, azonban már 2007. január 1-jétől alkalmazandó. Ebből következően a visszamenőleges hatásokat figyelembe vették a 2009-es költségvetési évben.

2.1.   TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

Tradicionális saját források: A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni.

| — | Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. |
| --- | --- |

—

Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

| — | Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített elkülönített számlán: valamennyi még be nem szedett, és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget; ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek. |
| --- | --- |

—

Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített elkülönített számlán: valamennyi még be nem szedett, és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget; ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

Az elkülönített számláról a tagállamok negyedéves jelentést küldenek a Bizottságnak, amely a következőket tartalmazza:

| — | a megelőző negyedév során beszedésre kerülő egyenleg, |
| --- | --- |

—

a megelőző negyedév során beszedésre kerülő egyenleg,

| — | az adott negyedév során megállapított követelések, |
| --- | --- |

—

az adott negyedév során megállapított követelések,

| — | az alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések) az adott negyedév során, |
| --- | --- |

—

az alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések) az adott negyedév során,

| — | leírt összegek (amelyeket az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében nem lehet rendelkezésre bocsátani), |
| --- | --- |

—

leírt összegek (amelyeket az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében nem lehet rendelkezésre bocsátani),

| — | az adott negyedév során beszedett összegek, |
| --- | --- |

—

az adott negyedév során beszedett összegek,

| — | az adott negyedév végén behajtandó egyenleg. |
| --- | --- |

—

az adott negyedév végén behajtandó egyenleg.

A tradicionális saját forrásokat legkésőbb a követelés megállapításának hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon jóvá kell írni (vagy be kell szedni az elkülönített számlán) a Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál vagy erre kinevezett szervezeténél vezetett számláján. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza. A saját forrásokra vonatkozó függő követeléseket beszedésük valószínűségének alapján kiigazítják.

2.2.   HÉA- ÉS GNI-ALAPÚ SAJÁT FORRÁSOK

HÉA- ÉS GNI-ALAPÚ SAJÁT FORRÁSOK

A héaalapú saját források egy valamennyi tagállam számára egységes kulcsnak a – 2007. évi sajátforrás-határozat 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának szabályainak megfelelően meghatározott – harmonizált héaalapra történő alkalmazásából erednek. Az egységes kulcsot 0,30 %-on rögzítették, kivéve a 2007–2013 közötti időszakban, amikor a lehívási kulcs Ausztria esetében 0,225 %, Németország esetében 0,15 %, valamint Hollandia és Svédország esetében 0,10 %. A héaalap felső korlátja minden tagállam esetében a GNI 50 %-a.

A GNI-alapú forrás változó bevétel, amelynek feladata, hogy az adott évben fedezze a befolyt tradicionális saját források, héaalapú források és egyéb bevételek együttes összegét meghaladó kiadásokat. A bevétel kiszámítása során egységes kulcsot alkalmaznak valamennyi tagállam aggregált GNI-jére. A héa- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául a költségvetési tervezet készítése során összeállított, héa- és GNI-alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezen előrejelzéseket a későbbiekben felülvizsgálják; az adatokat az adott év során költségvetés-módosítások révén aktualizálják.

A héa- és GNI-alapok tényleges adatai az adott pénzügyi évet követő év során állnak rendelkezésre. A Bizottság kiszámítja a tagállamok által a tényleges alapok alapján fizetendő és a (felülvizsgált) előrejelzés alapján ténylegesen fizetett összegek közötti különbözetet. E héa- és GNI-egyenlegeket, akár pozitívak, akár negatívak, a Bizottság az adott pénzügyi évet követő év december első munkanapjáig hívja le a tagállamoktól. A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. A korábban számított egyenlegeket kiigazítják, a különbözetet pedig az előző pénzügyi év héa- és GNI-egyenlegeivel egyidőben hívják le.

A héabevallások és GNI-adatok ellenőrzése során a Bizottság jelezheti fenntartásait a tagállamok felé bizonyos pontokat illetően, amelyek következményekkel járhatnak a tagállamok saját forrásokhoz nyújtott hozzájárulásaira. E pontok például az elfogadható adatok hiányából vagy a megfelelő módszertan kidolgozásának szükségességéből eredhetnek. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

2.3.   BRIT KORREKCIÓ

BRIT KORREKCIÓ

Ez a mechanizmus az Egyesült Királyság által fizetendő saját forrásokat csökkenti az úgynevezett „költségvetési egyensúlyhiány” arányában, és ennek megfelelően növeli a többi tagállam által fizetendő saját források összegét. A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984 júniusában) intézményesítették, és az ebből eredő 1985. május 7-i saját forrás-határozattal vezették be. E mechanizmus célja az Egyesült Királyság költségvetési egyensúlyhiányának csökkentése volt, uniós fizetési kötelezettségeinek mérséklése révén. Németország, Ausztria, Svédország és Hollandia csökkentett mértékben (normál részesedésük egynegyedére korlátozva) finanszírozzák ezt a korrekciót.

2.4.   BRUTTÓ CSÖKKENTÉS

BRUTTÓ CSÖKKENTÉS

Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén megállapították, hogy Hollandia és Svédország a 2007–2013-as időszakban az éves GNI-alapú források bruttó csökkentésében részesül. Ez a kompenzációs mechanizmus előírja, hogy Hollandia GNI-hozzájárulása évente bruttó 605 millió EUR-val, Svédország GNI-hozzájárulása pedig évente bruttó 150 millió EUR-val csökken, 2004-es árakon.

3.   KÖLTSÉGVETÉS-VÉGREHAJTÁSI JELENTÉSEK: KIADÁSOK

KÖLTSÉGVETÉS-VÉGREHAJTÁSI JELENTÉSEK: KIADÁSOK

A költségvetés-végrehajtási jelentések e magyarázó megjegyzések után találhatóak.

3.1.   Pénzügyi keret 2007–2013

Pénzügyi keret 2007–2013

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Fenntartható növekedés

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

445

207

210

0

0

0

0

Kötelezettségvállalási előirányzatok:

Kötelezettségvállalási előirányzatok:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Kifizetési előirányzatok összesen:

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

Ez a szakasz az uniós kiadások fő kategóriáit írja le, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban. A 2012-es pénzügyi év volt a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret hatodik éve. A 2012. évi kötelezettségvállalási előirányzatok összesített felső korlátja 148 049 millió EUR, ami a GNI 1,13 %-ának felel meg. A megfelelő kifizetési előirányzatok összesített felső korlátja 141 360 millió EUR, azaz a GNI 1,08 %-a. A fenti táblázat a pénzügyi keretet tartalmazza folyó árakon.

1. fejezet –   Fenntartható növekedés

1. fejezet –

Fenntartható növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| — | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

—

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| — | 1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

—

1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet –   A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

2. fejezet –

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a vidékfejlesztést és környezetvédelmet – különösen a Natura 2000 hálózatot – foglalja magában. A közös mezőgazdasági politikára elkülönített összeg az Európai Tanács 2002. októberi ülésén elfogadott megállapodást tükrözi.

3. fejezet –   Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

3. fejezet –

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

Az új 3. fejezet (Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése) bizonyos területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre kibővült – így a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültpolitika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd. Két elemre bontható:

| — | 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

—

3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

| — | 3b. Uniós polgárság |
| --- | --- |

—

3b. Uniós polgárság

4. fejezet –   Az EU mint globális szereplő

4. fejezet –

Az EU mint globális szereplő

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső tevékenység, az előcsatlakozási eszközöket is ideértve. Jóllehet a Bizottság javasolta az Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzügyi keretbe történő bevonását, az Európai Tanács és az Európai Parlament a költségvetésen kívül tartás mellett döntött.

5. fejezet –   Igazgatás

5. fejezet –

Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. A Bizottság kivételével az intézmények esetében ezek a költségek teszik ki kiadásaik egészét, az ügynökségeknek és egyéb szerveknek azonban igazgatási és operatív kiadásaik egyaránt vannak.

6. fejezet –   Ellentételezések

6. fejezet –

Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet kompenzációt irányzott elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában állt rendelkezésre.

3.2.   Szakpolitikai területek

Szakpolitikai területek

A tevékenységalapú irányítás részeként a Bizottság tervezési és irányítási folyamataiban a tevékenységalapú költségvetés-tervezést alkalmazza. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés olyan költségvetési szerkezetet von maga után, amelyben a költségvetési címek szakpolitikai területeknek, a költségvetési alcímek pedig tevékenységeknek felelnek meg. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy világos keretet nyújtson a Bizottság szakpolitikai célkitűzéseinek tevékenységekbe történő átültetéséhez, jogalkotási, pénzügyi vagy bármely más szakpolitikai eszköz segítségével. Azáltal, hogy a Bizottság munkáját tevékenységek szerint strukturálják, pontos kép alakul ki a Bizottság által vállalt kötelezettségekről, és ezzel egyidejűleg közös keretet teremt a prioritások megállapításához. A prioritásokhoz a költségvetési eljárás során rendelik hozzá az erőforrásokat, a tevékenységeket a költségvetési célok építőelemeként használva. A tevékenységek és az azokhoz rendelt források közötti kapcsolat létrehozásával a tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy növelje a Bizottságnál a források felhasználásának hatékonyságát és eredményességét.

A szakpolitikai terület a Bizottság munkájának részét képező, a döntéshozatali folyamat szempontjából lényeges tevékenységek homogén csoportjának tekinthető. Az egyes szakpolitikák általában egy főigazgatóságnak felelnek meg, és átlagosan mintegy 6-7 egyedi tevékenységet ölelnek fel. A szakpolitikai területek főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. Az operatív költségvetés minden egyes szakpolitikai terület esetében tartalmazza a szükséges igazgatási kiadásokat.

4.   INTÉZMÉNYEK ÉS ÜGYNÖKSÉGEK

INTÉZMÉNYEK ÉS ÜGYNÖKSÉGEK

A költségvetés-végrehajtási jelentések e magyarázó megjegyzések után találhatóak.

Az EU általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel az uniós költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre. Az ügynökségeknek nincsen az uniós költségvetésen belül különálló költségvetésük, részben a Bizottság költségvetési támogatásából finanszírozzák őket.

Az EKSZ-t illetően meg kell jegyezni, hogy saját költségvetésén túl a Bizottságtól (212 millió EUR, 2011: 202 millió EUR) és az EFA-tól is kap forrásokat (53 millió EUR, 2011: 50 millió EUR). Ezeket a költségvetési előirányzatokat (címzett bevételként) az EKSZ rendelkezésére bocsátják; elsődleges céljuk az uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos költségek fedezése. Az uniós küldöttségek igazgatását az EKSZ végzi.

Annak érdekében, hogy az ügynökségek minden lényeges költségvetési információját bemutassák, az összevont éves beszámolók költségvetési része különálló jelentéseket tartalmaz a konszolidálásba hagyományosan bevont ügynökségek egyedi költségvetéseinek végrehajtásáról.

ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL
   (25)

ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

25

2.   ÁTTEKINTÉS A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

ÁTTEKINTÉS A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Bevételi előirányzatok | Megállapított követelések | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti összeg | Végleges összeg | Tárgyév | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| 1. | Saját források |

millió EUR

Cím

Bevételi előirányzatok

Megállapított követelések

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges összeg

Tárgyév

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

1.

Saját források

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások részletezése |
| --- | --- |

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások részletezése

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek |
| --- | --- |

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 312

1 312

1 235

6

1 241

1 230

6

1 236

94,15 %

5

| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek |
| --- | --- |

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

60

68

619

22

641

594

18

612

896,16 %

29

| 6. | Uniós megállapodások és programok hozzájárulásai és jóváírásai |
| --- | --- |

6.

Uniós megállapodások és programok hozzájárulásai és jóváírásai

50

50

3 163

291

3 453

2 776

152

2 928

5 856,15 %

525

| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok |
| --- | --- |

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

123

3 648

1 821

12 761

14 582

13

3 795

3 807

104,37 %

10 775

| 8. | Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek |
| --- | --- |

8.

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

0

0

63

159

222

0

0

0

222

| 9. | Egyéb bevételek |
| --- | --- |

9.

Egyéb bevételek

30

30

29

10

39

26

5

31

101,61 %

9

Összesen

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

Az 1. cím:   Saját források részletezése

Az 1. cím:

Saját források részletezése

| Alcím | Bevételi előirányzatok | Megállapított követelések | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eredeti összeg | Végleges összeg | Tárgyév | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| 11. | Cukorilleték |

Alcím

Bevételi előirányzatok

Megállapított követelések

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges összeg

Tárgyév

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

11.

Cukorilleték

123

123

193

0

193

193

0

193

156,04 %

0

| 12. | Vámok |
| --- | --- |

12.

Vámok

19 171

16 701

16 277

29

16 306

16 258

2

16 261

97,37 %

45

| 13. | Hozzáadottérték-adó |
| --- | --- |

13.

Hozzáadottérték-adó

14 499

14 546

14 648

0

14 648

14 648

0

14 648

100,70 %

0

| 14. | GNI |
| --- | --- |

14.

GNI

93 719

97 284

97 856

0

97 856

97 856

0

97 856

100,59 %

0

| 15. | Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója |
| --- | --- |

15.

Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

0

0

74.

0

74.

74.

0

74.

0

| 16. | Az éves GNI-alapú hozzájárulás bruttó csökkentése Hollandia és Svédország esetében |
| --- | --- |

16.

Az éves GNI-alapú hozzájárulás bruttó csökkentése Hollandia és Svédország esetében

0

0

2

0

2

2

0

2

0

Összesen

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

A 3. cím:   Többletek, egyenlegek és kiigazítások részletezése

A 3. cím:

Többletek, egyenlegek és kiigazítások részletezése

| Alcím | Bevételi előirányzatok | Megállapított követelések | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eredeti összeg | Végleges összeg | Tárgyév | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| 30. | Az előző pénzügyi évről rendelkezésre álló többlet |

Alcím

Bevételi előirányzatok

Megállapított követelések

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges összeg

Tárgyév

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

30.

Az előző pénzügyi évről rendelkezésre álló többlet

0

1 497

1 497

0

1 497

1 497

0

1 497

100,00 %

0

| 31. | Héaegyenlegek |
| --- | --- |

31.

Héaegyenlegek

0

218

223

23

246

223

23

246

112,94 %

0

| 32. | GNI-egyenlegek |
| --- | --- |

32.

GNI-egyenlegek

0

280

204

80

284

204

80

284

101,42 %

0

| 34. | Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt |
| --- | --- |

34.

Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt

0

0

(3)

0

(3)

(3)

0

(3)

0

| 35. | Brit korrekció – kiigazítások |
| --- | --- |

35.

Brit korrekció – kiigazítások

0

0

3

0

3

3

0

3

0

| 36. | Brit korrekció – időközi számítás |
| --- | --- |

36.

Brit korrekció – időközi számítás

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Összesen

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

3.1.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

1.

Fenntartható növekedés

67 506

636

36

2 664

2 700

70 842

55 337

5 137

187

3 092

3 279

63 753

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

59 976

(126)

23

2 325

2 348

62 198

57 034

982

78

2 315

2 393

60 409

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

2 065

688

41

199

240

2 994

1 484

729

47

216

263

2 477

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

9 406

2.

178

349

527

9 931

6 955

(178)

52

354

405

7 182

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 280

0

22

811

833

9 113

8 278

0

711

835

1 546

9 824

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

Összesen

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.2.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételek ből | Összesen | % | Címzett bevétel | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év költségvetési előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételek ből

Összesen

%

Címzett bevétel

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év költségvetési előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

1.

Fenntartható növekedés

70 842

67 653

36

1 311

69 000

97,40 %

1 354

28

1 381

1,95 %

461

0

0

461

0,65 %

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

62 198

59 825

23

969

60 817

97,78 %

1 356

2

1 357

2,18 %

24

0

0

24

0,04 %

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

2 994

2 741

41

110

2 892

96,62 %

89

0

89

2,96 %

13

0

0

13

0,42 %

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

9 931

9 364

178

211

9 753

98,21 %

138

2

140

1,41 %

38

0

0

38

0,38 %

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

9 113

8 184

22

617

8 822

96,81 %

195

0

195

2,14 %

96

0

0

96

1,05 %

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

Összesen

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.3.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevétel | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevétel

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

1.

Fenntartható növekedés

63 753

60 288

168

1 129

61 585

96,60 %

128

26

1 963

2 117

3,32 %

32

19

0

51

0,08 %

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

60 409

57 960

72

1 064

59 096

97,83 %

32

4

1 251

1 287

2,13 %

20

5

0

26

0,04 %

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

2 477

2 192

46

136

2 375

95,86 %

8

1

80

88

3,57 %

13

1

0

14

0,57 %

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

7 182

6 741

31

291

7 064

98,35 %

26

4

63

92

1,28 %

6

20

0

26

0,37 %

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

9 824

7 475

628

461

8 564

87,18 %

706

1

373

1 081

11,01 %

95

83

0

178

1,81 %

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

Összesen

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.4.   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen

1.

Fenntartható növekedés

159 707

(850)

(54 901)

103 957

69 000

(6 684)

(1)

62 314

166 271

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

25 302

(137)

(12 983)

12 182

60 817

(46 113)

0

14 703

26 886

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

2 130

(332)

(547)

1 251

2 892

(1 827)

0

1 065

2 316

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

19 567

(827)

(4 870)

13 870

9 753

(2 193)

(1)

7 558

21 429

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

737

(90)

(628)

19

8 822

(7 936)

4

890

909

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

Összesen

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.5.   A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI MEGOSZLÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI MEGOSZLÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | 2006 előtt | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Összesen |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

2006 előtt

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Összesen

1.

Fenntartható növekedés

1 222

6 765

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

66

739

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

14

5

28

86

241

314

562

1 065

2 316

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

672

650

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

0

0

0

0

0

0

19

890

909

Összesen

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

3.6.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

01

Gazdasági és pénzügyek

611

(94)

0

19

19

536

511

(42)

7

17

24

493

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

1 148

(4)

0

132

132

1 276

1 079

121

21

174

195

1 395

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

92

(1)

0

5

5

96

92

(1)

7

5

12

103

| 04 | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatási és szociális ügyek

11 581

191

34

12

46

11 818

9 075

2 601

66

12

78

11 755

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

58 587

(22)

0

2 311

2 311

60 877

55 880

989

70

2 303

2 373

59 242

| 06 | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06

Mobilitás és közlekedés

1 664

(1)

0

91

91

1 754

1 079

(40)

6

110

116

1 156

| 07 | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem és éghajlat-politika

493

(1)

0

17

17

508

393

(20)

18

17

35

409

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

5 930

643

0

1 045

1 045

7 618

4 218

632

30

1 366

1 396

6 245

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

1 678

(2)

0

309

309

1 985

1 357

33

13

373

387

1 776

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

411

0

0

521

521

932

404

1

44

444

488

893

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

1 033

(48)

23

3

26

1 011

806

(56)

4

3

7

757

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

101

(2)

0

7

7

107

98

1

7

7

13

112

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

42 045

569

40

8

48

42 662

35 538

2 686

49

8

57

38 282

| 14 | Adóügy és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügy és vámunió

143

(1)

0

5

5

147

110

18

7

5

12

140

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

2 697

(8)

0

602

603

3 292

2 112

280

16

651

667

3 059

| 16 | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16

Tájékoztatás

262

1

0

8

8

271

253

3

14

8

22

278

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

687

(68)

0

34

34

653

592

16

12

33

45

652

| 18 | Belügy |
| --- | --- |

18

Belügy

1 264

(1)

3

56

59

1 322

756

29

7

68

75

860

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

4 817

(51)

44

158

202

4 969

3 276

(188)

17

166

183

3 271

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

104

(1)

0

3

3

106

102

0

6

3

9

111

| 21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok

1 498

(2)

127

110

237

1 733

1 310

21

33

111

144

1 475

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

1 088

3

8

68

75

1 166

921

(1)

4

51

55

976

| 23 | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23

Humanitárius segítségnyújtás

900

378

0

21

21

1 299

842

259

7

34

40

1 141

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

79

0

0

0

0

79

74

2

7

0

7

83

| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

194

(1)

0

11

11

204

193

(1)

16

11

27

219

| 26 | Igazgatás |
| --- | --- |

26

Igazgatás

1 017

62

0

120

120

1 200

1 001

74

146

122

268

1 343

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

69

(12)

0

7

7

63

69

(12)

9

7

16

73

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

12

0

0

1

1

12

12

0

1

1

1

13

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

134

(6)

0

16

16

144

122

(1)

6

22

27

148

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

1 335

(14)

0

0

0

1 321

1 335

(14)

0

0

0

1 321

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

399

(9)

0

87

87

477

399

(9)

24

87

111

501

| 32 | Energiaügy |
| --- | --- |

32

Energiaügy

718

(1)

0

47

47

764

1 339

(622)

6

60

66

782

| 33 | A jog érvényesülése |
| --- | --- |

33

A jog érvényesülése

218

0

0

15

15

233

187

2

3

14

17

206

| 40 | Tartalékalapok |
| --- | --- |

40

Tartalékalapok

759

(298)

0

0

0

461

90

(90)

0

0

0

0

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

3 464

0

22

498

519

3 983

3 464

0

393

519

912

4 376

Összesen

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.7.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % | Címzett bevétel | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

Címzett bevétel

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

01

Gazdasági és pénzügyek

536

517

0

18

535

99,66 %

2

0

2

0,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

1 276

1 144

0

92

1 236

96,84 %

40

0

40

3,13 %

0

0

0

0

0,03 %

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

96

91

0

3

94

97,42 %

2

0

2

2,43 %

0

0

0

0

0,15 %

| 04 | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatási és szociális ügyek

11 818

11 742

34

7

11 782

99,70 %

6

24

30

0,25 %

6

0

0

6

0,05 %

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

60 877

58 550

0

964

59 514

97,76 %

1 347

2

1 349

2,22 %

13

0

0

13

0,02 %

| 06 | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06

Mobilitás és közlekedés

1 754

1 651

0

61

1 713

97,65 %

29

0

29

1,67 %

12

0

0

12

0,68 %

| 07 | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem és éghajlat-politika

508

486

0

10

496

97,58 %

7

0

7

1,47 %

5

0

0

5

0,95 %

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

7 618

6 573

0

486

7 059

92,66 %

559

0

559

7,34 %

0

0

0

0

0,00 %

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

1 985

1 675

0

203

1 878

94,60 %

106

0

107

5,37 %

1

0

0

1

0,03 %

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

932

411

0

83

494

53,04 %

438

0

438

46,95 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

1 011

982

23

1

1 007

99,60 %

1

0

1

0,12 %

3

0

0

3

0,28 %

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

107

99

0

2

101

94,46 %

5

0

5

4,72 %

1

0

0

1

0,82 %

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

42 662

42 601

40

6

42 647

99,96 %

2

3

5

0,01 %

10

0

0

10

0,02 %

| 14 | Adóügy és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügy és vámunió

147

142

0

2

144

97,76 %

3

0

3

2,20 %

0

0

0

0

0,04 %

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

3 292

2 689

0

399

3 088

93,79 %

204

0

204

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 16 | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16

Tájékoztatás

271

262

0

4

265

97,92 %

4

0

4

1,60 %

1

0

0

1

0,48 %

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

653

616

0

24

639

97,96 %

10

0

10

1,53 %

3

0

0

3

0,51 %

| 18 | Belügy |
| --- | --- |

18

Belügy

1 322

1 253

3

35

1 290

97,57 %

21

0

21

1,62 %

11

0

0

11

0,80 %

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

4 969

4 765

44

63

4 872

98,06 %

95

0

95

1,91 %

1

0

0

1

0,02 %

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

106

103

0

2

104

98,26 %

1

0

2

1,58 %

0

0

0

0

0,16 %

| 21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok

1 733

1 494

127

99

1 719

99,19 %

12

2

14

0,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

1 166

1 090

8

37

1 135

97,38 %

30

0

30

2,61 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23

Humanitárius segítségnyújtás

1 299

1 277

0

17

1 294

99,61 %

4

0

4

0,34 %

1

0

0

1

0,05 %

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,03 %

0

0

0

0

0,16 %

| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

204

191

0

5

196

96,51 %

5

0

5

2,51 %

2

0

0

2

0,98 %

| 26 | Igazgatás |
| --- | --- |

26

Igazgatás

1 200

1 078

0

71

1 149

95,78 %

50

0

50

4,15 %

1

0

0

1

0,08 %

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

63

56

0

4

61

95,47 %

3

0

3

4,42 %

0

0

0

0

0,11 %

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

12

11

0

0

12

96,23 %

0

0

0

3,04 %

0

0

0

0

0,73 %

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

144

124

0

11

135

93,94 %

5

0

5

3,38 %

4

0

0

4

2,68 %

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

477

390

0

45

435

91,20 %

42

0

42

8,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 32 | Energiaügy |
| --- | --- |

32

Energiaügy

764

716

0

16

731

95,67 %

32

0

32

4,15 %

1

0

0

1

0,17 %

| 33 | A jog érvényesülése |
| --- | --- |

33

A jog érvényesülése

233

216

0

6

222

95,30 %

10

0

10

4,12 %

1

0

0

1

0,58 %

| 40 | Tartalékalapok |
| --- | --- |

40

Tartalékalapok

461

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

461

0

0

461

100,00 %

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

3 983

3 376

22

444

3 841

96,43 %

54

0

54

1,36 %

88

0

0

88

2,21 %

Összesen

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.8.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevétel | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevétel

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

01

Gazdasági és pénzügyek

493

463

6

15

484

98,13 %

6

0

2

8

1,64 %

0

1

0

1

0,23 %

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

1 395

1 180

19

72

1 271

91,12 %

19

0

103

121

8,70 %

1

2

0

3

0,18 %

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

103

83

6

2

92

89,72 %

7

0

3

10

9,78 %

0

0

0

1

0,50 %

| 04 | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatási és szociális ügyek

11 755

11 629

63

7

11 699

99,53 %

13

24

5

43

0,36 %

9

4

0

13

0,11 %

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

59 242

56 829

66

1 053

57 948

97,82 %

23

4

1 250

1 276

2,15 %

13

4

0

18

0,03 %

| 06 | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06

Mobilitás és közlekedés

1 156

1 031

5

69

1 105

95,57 %

6

0

41

47

4,03 %

3

1

0

5

0,40 %

| 07 | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem és éghajlat-politika

409

355

17

10

382

93,39 %

17

1

6

24

5,89 %

1

2

0

3

0,72 %

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

6 245

4 827

25

455

5 307

84,97 %

23

0

911

934

14,95 %

0

5

0

5

0,08 %

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

1 776

1 375

12

114

1 501

84,54 %

14

0

259

273

15,36 %

1

1

0

2

0,10 %

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

893

357

40

69

466

52,13 %

48

0

375

423

47,35 %

0

5

0

5

0,52 %

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

757

742

2

1

745

98,45 %

3

0

1

5

0,64 %

5

2

0

7

0,91 %

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

112

92

6

2

99

88,71 %

5

0

5

11

9,47 %

1

1

0

2

1,82 %

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

38 282

38 200

48

6

38 254

99,93 %

12

0

2

14

0,04 %

12

1

0

14

0,04 %

| 14 | Adóügy és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügy és vámunió

140

121

7

2

130

92,66 %

7

0

3

10

7,04 %

0

0

0

0

0,30 %

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

3 059

2 379

14

368

2 761

90,23 %

13

0

284

296

9,69 %

1

2

0

2

0,08 %

| 16 | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16

Tájékoztatás

278

240

13

3

256

92,16 %

14

0

5

19

6,84 %

1

1

0

3

1,00 %

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

652

596

11

28

635

97,34 %

11

0

5

16

2,48 %

0

1

0

1

0,18 %

| 18 | Belügy |
| --- | --- |

18

Belügy

860

769

6

61

835

97,15 %

4

1

7

12

1,44 %

11

2

0

12

1,41 %

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

3 271

3 073

10

150

3 233

98,83 %

13

0

16

30

0,90 %

2

7

0

9

0,27 %

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

111

98

6

1

105

94,79 %

4

0

2

5

4,86 %

0

0

0

0

0,34 %

| 21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok

1 475

1 319

19

90

1 429

96,87 %

10

0

21

31

2,11 %

1

14

0

15

1,03 %

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

976

914

3

27

943

96,68 %

3

3

25

31

3,21 %

0

1

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23

Humanitárius segítségnyújtás

1 141

1 093

6

29

1 128

98,84 %

7

0

5

12

1,01 %

1

0

0

2

0,15 %

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

83

66

5

0

71

85,23 %

8

2

0

10

11,95 %

0

2

0

2

2,82 %

| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

219

176

14

5

195

88,73 %

15

1

6

21

9,62 %

1

2

0

4

1,64 %

| 26 | Igazgatás |
| --- | --- |

26

Igazgatás

1 343

963

136

51

1 149

85,59 %

111

0

72

183

13,60 %

1

10

0

11

0,81 %

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

73

49

9

3

61

83,74 %

7

0

4

11

15,45 %

0

1

0

1

0,80 %

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

13

11

1

0

12

91,60 %

0

0

0

1

7,06 %

0

0

0

0

1,34 %

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

148

115

5

8

128

86,27 %

5

0

13

19

12,64 %

1

1

0

2

1,08 %

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

501

370

22

41

433

86,56 %

20

0

46

66

13,17 %

0

1

0

1

0,27 %

| 32 | Energiaügy |
| --- | --- |

32

Energiaügy

782

706

5

12

723

92,51 %

6

0

48

53

6,82 %

4

1

0

5

0,66 %

| 33 | A jog érvényesülése |
| --- | --- |

33

A jog érvényesülése

206

183

1

6

190

92,16 %

4

1

8

13

6,13 %

2

2

0

4

1,71 %

| 40 | Tartalékalapok |
| --- | --- |

40

Tartalékalapok

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

4 376

2 934

340

322

3 596

82,19 %

442

0

197

638

14,59 %

88

53

0

141

3,22 %

Összesen

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.9.   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Az át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Az át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

01

Gazdasági és pénzügyek

582

(9)

(143)

429

535

(341)

0

194

623

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

2 155

(31)

(850)

1 274

1 236

(421)

0

814

2 088

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

7

0

(6)

0

94

(86)

0

8

8

| 04 | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatási és szociális ügyek

29 625

(40)

(11 226)

18 359

11 782

(473)

0

11 309

29 668

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

22 357

(76)

(11 972)

10 308

59 514

(45 975)

0

13 539

23 847

| 06 | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06

Mobilitás és közlekedés

2 809

(100)

(879)

1 830

1 713

(226)

0

1 487

3 317

| 07 | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem és éghajlat-politika

898

(11)

(243)

645

496

(138)

0

358

1 003

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

9 200

(170)

(2 983)

6 047

7 059

(2 324)

0

4 734

10 781

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

2 269

(51)

(782)

1 436

1 878

(720)

0

1 158

2 594

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

184

(13)

(114)

57

494

(352)

0

142

199

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

2 062

(33)

(538)

1 490

1 007

(207)

0

800

2 290

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

22

(2)

(16)

4

101

(83)

0

18

21

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

108 413

(498)

(36 781)

71 133

42 647

(1 473)

(1)

41 174

112 307

| 14 | Adóügy és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügy és vámunió

92

(13)

(55)

24

144

(75)

0

69

93

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

1 921

(53)

(839)

1 028

3 088

(1 921)

0

1 167

2 195

| 16 | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16

Tájékoztatás

122

(13)

(86)

24

265

(170)

0

95

119

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

719

(81)

(317)

321

639

(318)

0

321

642

| 18 | Belügy |
| --- | --- |

18

Belügy

1 458

(235)

(268)

954

1 290

(567)

0

723

1 677

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

10 232

(528)

(2 379)

7 324

4 872

(854)

0

4 018

11 343

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

20

(1)

(13)

6

104

(93)

0

12

18

| 21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok

3 281

(119)

(970)

2 192

1 719

(459)

0

1 260

3 453

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

2 864

(16)

(769)

2 079

1 135

(175)

(1)

960

3 039

| 23 | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23

Humanitárius segítségnyújtás

670

(4)

(417)

248

1 294

(711)

0

583

831

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

34

(7)

(15)

12

79

(56)

0

23

35

| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

19

(3)

(15)

0

196

(179)

0

17

17

| 26 | Igazgatás |
| --- | --- |

26

Igazgatás

184

(12)

(161)

11

1 149

(988)

0

160

171

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

9

(1)

(9)

0

61

(52)

0

8

8

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

115

(9)

(45)

61

135

(82)

0

53

114

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

0

0

0

0

1 318

(1 318)

0

0

0

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

24

(1)

(22)

0

435

(411)

0

24

24

| 32 | Energiaügy |
| --- | --- |

32

Energiaügy

4 522

(12)

(622)

3 888

731

(102)

0

629

4 518

| 33 | A jog érvényesülése |
| --- | --- |

33

A jog érvényesülése

181

(34)

(67)

80

222

(122)

0

99

179

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

397

(57)

(325)

15

3 841

(3 272)

4

573

588

Összesen

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.10.   A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI MEGOSZLÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI MEGOSZLÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | 2006 előtt | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Összesen |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

2006 előtt

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Összesen

01

Gazdasági és pénzügyek

11

35

10

0

20

167

185

194

623

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

10

5

17

97

101

546

498

814

2 088

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatási és szociális ügyek

384

1 507

57

267

1 241

5 457

9 446

11 309

29 668

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

7

456

0

2

152

1 437

8 254

13 539

23 847

| 06 | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06

Mobilitás és közlekedés

15

27

124

103

271

494

797

1 487

3 317

| 07 | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem és éghajlat-politika

9

12

57

88

138

151

189

358

1 003

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

114

73

177

381

814

1 728

2 760

4 734

10 781

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

12

8

31

83

207

372

724

1 158

2 594

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

0

3

1

10

10

11

21

142

199

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

51

271

5

18

71

411

663

800

2 290

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

0

0

0

0

0

1

3

18

21

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

836

5 328

21

1 875

7 437

20 613

35 024

41 174

112 307

| 14 | Adóügy és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügy és vámunió

0

0

0

0

0

4

20

69

93

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

2

0

47

77

150

255

497

1 167

2 195

| 16 | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16

Tájékoztatás

0

0

0

0

1

6

17

95

119

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

9

3

7

43

42

83

133

321

642

| 18 | Belügy |
| --- | --- |

18

Belügy

4

0

17

64

208

249

412

723

1 677

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

266

235

498

846

1 236

1 725

2 518

4 018

11 343

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

0

0

0

0

0

2

4

12

18

| 21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok

113

63

71

193

365

578

810

1 260

3 453

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

69

86

129

236

310

513

735

960

3 039

| 23 | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23

Humanitárius segítségnyújtás

0

1

1

9

16

58

163

583

831

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

0

0

1

1

2

2

6

23

35

| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

0

0

0

0

0

0

0

17

17

| 26 | Igazgatás |
| --- | --- |

26

Igazgatás

0

0

0

0

0

0

11

160

171

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

2

2

1

1

3

17

36

53

114

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energiaügy |
| --- | --- |

32

Energiaügy

60

43

28

101

1 365

1 671

621

629

4 518

| 33 | A jog érvényesülése |
| --- | --- |

33

A jog érvényesülése

0

0

1

4

12

18

45

99

179

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

0

0

0

0

0

0

15

573

588

Összesen

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

4.1.   ÁTTEKINTÉS A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

ÁTTEKINTÉS A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Bevételi előirányzatok | Megállapított követelések | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságok ból | Összesen |
| Európai Parlament | 147 | 147 | 174 | 26 | 200 | 172 | 4 | 176 | 119,41 % | 25 |
| Európai Tanács és Tanács | 58 | 58 | 99 | 11 | 109 | 88 | 10 | 98 | 168,80 % | 11 |
| Bizottság | 128 761 | 135 431 | 137 081 | 13 342 | 150 423 | 134 783 | 4 066 | 138 849 | 102,52 % | 11 573 |
| Bíróság | 44 | 44 | 51 | 0 | 51 | 51 | 0 | 51 | 115,64 % | 0 |
| Számvevőszék | 21 | 21 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 90,58 % | 0 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 133,47 % | 0 |
| Régiók Bizottsága | 8 | 8 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 250,50 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 97,10 % | 0 |
| Európai adatvédelmi biztos | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 77,36 % | 0 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 35 | 35 | 309 | 0 | 310 | 309 | 0 | 309 | 889,83 % | 0 |
| Összesen | 129 088 | 135 758 | 137 771 | 13 379 | 151 150 | 135 460 | 4 080 | 139 541 | 102,79 % | 11 610 |

millió EUR

Intézmény

Bevételi előirányzatok

Megállapított követelések

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságok ból

Összesen

Európai Parlament

147

147

174

26

200

172

4

176

119,41 %

25

Európai Tanács és Tanács

58

58

99

11

109

88

10

98

168,80 %

11

Bizottság

128 761

135 431

137 081

13 342

150 423

134 783

4 066

138 849

102,52 %

11 573

Bíróság

44

44

51

0

51

51

0

51

115,64 %

0

Számvevőszék

21

21

19

0

19

19

0

19

90,58 %

0

Gazdasági és Szociális Bizottság

12

12

16

0

16

16

0

16

133,47 %

0

Régiók Bizottsága

8

8

20

0

20

20

0

20

250,50 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

97,10 %

0

Európai adatvédelmi biztos

1

1

1

0

1

1

0

1

77,36 %

0

Európai Külügyi Szolgálat

35

35

309

0

310

309

0

309

889,83 %

0

Összesen

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

4.2.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Címzett bevételekből | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év költségvetési előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| Európai Parlament | 1 862 | 1 693 | 22 | 116 | 1 831 | 98,32 % | 6 | 0 | 6 | 0,34 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 1,33 % |
| Európai Tanács és Tanács | 612 | 490 | 0 | 42 | 532 | 86,89 % | 36 | 0 | 36 | 5,92 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 7,19 % |
| Bizottság | 151 094 | 144 390 | 279 | 2 774 | 147 443 | 97,58 % | 3 077 | 31 | 3 108 | 2,06 % | 543 | 0 | 0 | 543 | 0,36 % |
| Bíróság | 351 | 344 | 0 | 1 | 345 | 98,36 % | 1 | 0 | 1 | 0,28 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,36 % |
| Számvevőszék | 143 | 137 | 0 | 0 | 138 | 96,12 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 3,59 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 133 | 125 | 0 | 4 | 128 | 96,62 % | 0 | 0 | 0 | 0,25 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 3,13 % |
| Régiók Bizottsága | 99 | 85 | 0 | 12 | 97 | 98,43 % | 0 | 0 | 0 | 0,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,54 % |
| Ombudsman | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 95,86 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,12 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,79 % |
| Európai Külügyi Szolgálat | 767 | 486 | 0 | 268 | 754 | 98,37 % | 10 | 0 | 10 | 1,26 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,37 % |
| Összesen | 155 077 | 147 766 | 300 | 3 218 | 151 284 | 97,55 % | 3 131 | 31 | 3 162 | 2,04 % | 631 | 0 | 0 | 631 | 0,41 % |

millió EUR

Intézmény

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Címzett bevételekből

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év költségvetési előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

Európai Parlament

1 862

1 693

22

116

1 831

98,32 %

6

0

6

0,34 %

25

0

0

25

1,33 %

Európai Tanács és Tanács

612

490

0

42

532

86,89 %

36

0

36

5,92 %

44

0

0

44

7,19 %

Bizottság

151 094

144 390

279

2 774

147 443

97,58 %

3 077

31

3 108

2,06 %

543

0

0

543

0,36 %

Bíróság

351

344

0

1

345

98,36 %

1

0

1

0,28 %

5

0

0

5

1,36 %

Számvevőszék

143

137

0

0

138

96,12 %

0

0

0

0,30 %

5

0

0

5

3,59 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

133

125

0

4

128

96,62 %

0

0

0

0,25 %

4

0

0

4

3,13 %

Régiók Bizottsága

99

85

0

12

97

98,43 %

0

0

0

0,03 %

2

0

0

2

1,54 %

Ombudsman

10

9

0

0

9

95,86 %

0

0

0

0,02 %

0

0

0

0

4,12 %

Európai adatvédelmi biztos

8

7

0

0

7

95,21 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

4,79 %

Európai Külügyi Szolgálat

767

486

0

268

754

98,37 %

10

0

10

1,26 %

3

0

0

3

0,37 %

Összesen

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

Kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevételekből | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| Európai Parlament | 2 092 | 1 388 | 214 | 22 | 1 623 | 77,58 % | 305 | 0 | 108 | 413 | 19,76 % | 25 | 31 | 0 | 56 | 2,67 % |
| Európai Tanács és Tanács | 661 | 444 | 36 | 44 | 524 | 79,31 % | 46 | 0 | 41 | 87 | 13,13 % | 44 | 6 | 0 | 50 | 7,56 % |
| Bizottság | 139 268 | 131 722 | 605 | 2 759 | 135 087 | 97,00 % | 458 | 36 | 3 533 | 4 028 | 2,89 % | 78 | 76 | 0 | 154 | 0,11 % |
| Bíróság | 369 | 326 | 16 | 1 | 343 | 92,92 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,15 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 1,93 % |
| Számvevőszék | 156 | 125 | 11 | 0 | 136 | 87,11 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 8,41 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 4,48 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 141 | 117 | 7 | 4 | 127 | 90,15 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,19 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 3,66 % |
| Régiók Bizottsága | 108 | 77 | 7 | 12 | 96 | 89,53 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 7,37 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombudsman | 10 | 8 | 1 | 0 | 9 | 89,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,74 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,15 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 81,28 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,68 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % |
| Európai Külügyi Szolgálat | 831 | 444 | 49 | 238 | 731 | 88,06 % | 42 | 0 | 46 | 88 | 10,58 % | 3 | 8 | 0 | 11 | 1,36 % |
| Összesen | 143 644 | 134 656 | 946 | 3 081 | 138 683 | 96,55 % | 900 | 36 | 3 730 | 4 666 | 3,25 % | 166 | 128 | 0 | 295 | 0,21 % |

millió EUR

Intézmény

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevételekből

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

Európai Parlament

2 092

1 388

214

22

1 623

77,58 %

305

0

108

413

19,76 %

25

31

0

56

2,67 %

Európai Tanács és Tanács

661

444

36

44

524

79,31 %

46

0

41

87

13,13 %

44

6

0

50

7,56 %

Bizottság

139 268

131 722

605

2 759

135 087

97,00 %

458

36

3 533

4 028

2,89 %

78

76

0

154

0,11 %

Bíróság

369

326

16

1

343

92,92 %

18

0

1

19

5,15 %

5

2

0

7

1,93 %

Számvevőszék

156

125

11

0

136

87,11 %

13

0

0

13

8,41 %

5

2

0

7

4,48 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

141

117

7

4

127

90,15 %

8

0

1

9

6,19 %

4

1

0

5

3,66 %

Régiók Bizottsága

108

77

7

12

96

89,53 %

8

0

0

8

7,37 %

2

2

0

3

3,10 %

Ombudsman

10

8

1

0

9

89,11 %

1

0

0

1

6,74 %

0

0

0

0

4,15 %

Európai adatvédelmi biztos

9

6

1

0

7

81,28 %

1

0

0

1

10,68 %

0

0

0

1

8,05 %

Európai Külügyi Szolgálat

831

444

49

238

731

88,06 %

42

0

46

88

10,58 %

3

8

0

11

1,36 %

Összesen

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

4.3.   AZ ÜGYNÖKSÉGEK BEVÉTELEI: KÖLTSÉGVETÉSI ELŐREJELZÉSEK, JOGOSULTSÁGOK ÉS BEFOLYT ÖSSZEGEK

AZ ÜGYNÖKSÉGEK BEVÉTELEI: KÖLTSÉGVETÉSI ELŐREJELZÉSEK, JOGOSULTSÁGOK ÉS BEFOLYT ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Előre jelzett bevételi költségvetés | Megállapított követelések | Befolyt összegek | Kintlévőségek | A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület |
| Európai Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal | 7 | 2 | 2 | 0 | 18 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 150 | 116 | 115 | 1 | 06 |
| Frontex | 90 | 76 | 76 | 0 | 18 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ | 19 | 20 | 20 | 1 | 15 |
| Európai Rendőrakadémia | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 33 | 35 | 35 | 0 | 02 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 58 | 58 | 58 | 0 | 17 |
| Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Európai Bankhatóság | 21 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság | 16 | 14 | 14 | 0 | 12 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 42 | 52 | 51 | 1 | 07 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 84 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Európai Értékpapír-piaci Hatóság | 20 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 77 | 77 | 77 | 0 | 17 |
| Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Európai GNSS Ügynökség | 13 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 344 | 379 | 379 | 0 | 08 |
| Eurojust | 33 | 33 | 33 | 0 | 18 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 59 | 54 | 53 | 0 | 06 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 175 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 222 | 254 | 224 | 31 | 02 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – Hivatal | 3 | 3 | 3 | 0 | 09 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 21 | 21 | 21 | 0 | 18 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet | 78 | 77 | 77 | 0 | 15 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 48 | 49 | 45 | 4 | 15 |
| Európai Képzési Alapítvány | 21 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal | 16 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 46 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Összesen | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 | |

millió EUR

Ügynökség

Előre jelzett bevételi költségvetés

Megállapított követelések

Befolyt összegek

Kintlévőségek

A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület

Európai Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség

7

7

7

0

06

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

7

2

2

0

18

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

150

116

115

1

06

Frontex

90

76

76

0

18

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

19

20

20

1

15

Európai Rendőrakadémia

8

9

9

0

18

Európai Vegyianyag-ügynökség

33

35

35

0

02

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

58

58

58

0

17

Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

16

16

16

0

18

Európai Bankhatóság

21

19

19

0

12

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

16

14

14

0

12

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

42

52

51

1

07

Európai Rendőrségi Hivatal

84

83

83

0

18

Európai Értékpapír-piaci Hatóság

20

19

19

0

12

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

10

10

10

0

11

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

77

77

77

0

17

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

8

8

8

0

04

Európai GNSS Ügynökség

13

21

21

0

06

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

344

379

379

0

08

Eurojust

33

33

33

0

18

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

59

54

53

0

06

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

175

176

176

0

12

Európai Gyógyszerügynökség

222

254

224

31

02

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

8

0

09

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – Hivatal

3

3

3

0

09

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

21

21

21

0

18

Európai Vasúti Ügynökség

26

26

26

0

06

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

15

15

15

0

04

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

78

77

77

0

15

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

48

49

45

4

15

Európai Képzési Alapítvány

21

20

20

0

15

Közösségi Növényfajta-hivatal

13

13

13

0

17

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

21

21

21

0

04

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

50

50

50

0

15

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

16

17

17

0

06

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

39

39

39

0

08

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

46

47

47

0

08

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

7

7

7

0

17

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

10

10

10

0

06

Összesen

1 936

1 963

1 925

38

| millió EUR |
| --- |
| A bevétel típusa | Előre jelzett bevételi költségvetés | Megállapított követelések | Befolyt összegek | Kintlévőségek |
| Bizottság általi támogatás | 1 304 | 1 276 | 1 272 | 5 |
| Díjakból származó bevételek | 465 | 490 | 460 | 30 |
| Egyéb bevételek | 168 | 197 | 193 | 4 |
| Összesen | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 |

millió EUR

A bevétel típusa

Előre jelzett bevételi költségvetés

Megállapított követelések

Befolyt összegek

Kintlévőségek

Bizottság általi támogatás

1 304

1 276

1 272

5

Díjakból származó bevételek

465

490

460

30

Egyéb bevételek

168

197

193

4

Összesen

1 936

1 963

1 925

38

4.4.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Áthozott | Előirányzatok | Megtett kifizetések | Áthozott |
| Európai Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség | 7 | 7 | 0 | 8 | 5 | 2 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal | 7 | 5 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 164 | 132 | 27 | 176 | 117 | 53 |
| Frontex | 90 | 89 | 1 | 128 | 99 | 22 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ | 22 | 21 | 1 | 22 | 19 | 3 |
| Európai Rendőrakadémia | 9 | 8 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 99 | 96 | 0 | 113 | 94 | 15 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 58 | 55 | 0 | 69 | 55 | 10 |
| Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 0 |
| Európai Bankhatóság | 21 | 18 | 0 | 22 | 13 | 7 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság | 16 | 14 | 0 | 16 | 11 | 4 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 69 | 52 | 16 | 73 | 45 | 27 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 85 | 84 | 1 | 100 | 79 | 17 |
| Európai Értékpapír-piaci Hatóság | 20 | 17 | 0 | 22 | 15 | 4 |
| Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal | 9 | 9 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 79 | 78 | 0 | 90 | 80 | 9 |
| Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete | 8 | 7 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Európai GNSS Ügynökség | 106 | 58 | 47 | 55 | 33 | 22 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 1 482 | 1 482 | 0 | 384 | 362 | 7 |
| Eurojust | 35 | 34 | 1 | 41 | 35 | 5 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 57 | 53 | 1 | 61 | 53 | 2 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 429 | 189 | 0 | 461 | 180 | 37 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 226 | 222 | 0 | 262 | 215 | 41 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 0 | 9 | 9 | 1 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – Hivatal | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 21 | 21 | 0 | 28 | 23 | 5 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 26 | 25 | 0 | 30 | 26 | 2 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 17 | 15 | 1 | 20 | 15 | 5 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet | 97 | 95 | 0 | 83 | 71 | 7 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 48 | 42 | 0 | 52 | 41 | 4 |
| Európai Képzési Alapítvány | 20 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 22 | 21 | 0 | 26 | 20 | 5 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 50 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal | 17 | 16 | 0 | 18 | 16 | 1 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége | 39 | 38 | 0 | 41 | 38 | 2 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 46 | 44 | 0 | 50 | 43 | 4 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Összesen | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Áthozott

Előirányzatok

Megtett kifizetések

Áthozott

Európai Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség

7

7

0

8

5

2

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

7

5

0

6

2

2

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

164

132

27

176

117

53

Frontex

90

89

1

128

99

22

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

22

21

1

22

19

3

Európai Rendőrakadémia

9

8

0

11

8

2

Európai Vegyianyag-ügynökség

99

96

0

113

94

15

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

58

55

0

69

55

10

Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

17

16

0

17

16

0

Európai Bankhatóság

21

18

0

22

13

7

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság

16

14

0

16

11

4

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

69

52

16

73

45

27

Európai Rendőrségi Hivatal

85

84

1

100

79

17

Európai Értékpapír-piaci Hatóság

20

17

0

22

15

4

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

9

9

0

11

10

1

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

79

78

0

90

80

9

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

8

7

0

11

8

2

Európai GNSS Ügynökség

106

58

47

55

33

22

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

1 482

1 482

0

384

362

7

Eurojust

35

34

1

41

35

5

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

57

53

1

61

53

2

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

429

189

0

461

180

37

Európai Gyógyszerügynökség

226

222

0

262

215

41

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

0

9

9

1

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – Hivatal

3

3

0

3

2

1

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

21

21

0

28

23

5

Európai Vasúti Ügynökség

26

25

0

30

26

2

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

17

15

1

20

15

5

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

97

95

0

83

71

7

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

48

42

0

52

41

4

Európai Képzési Alapítvány

20

20

0

21

20

1

Közösségi Növényfajta-hivatal

14

13

0

14

12

0

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

22

21

0

26

20

5

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

50

49

0

55

48

6

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

17

16

0

18

16

1

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

39

38

0

41

38

2

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

46

44

0

50

43

4

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

7

7

0

8

7

1

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

10

10

0

11

9

1

Összesen

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

| Kiadás típusa | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| --- | --- | --- |
| Előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Áthozott | Előirányzatok | Kifizetések | Áthozott |
| Személyzet | 813 | 781 | 2 | 829 | 777 | 18 |
| Igazgatási kiadások | 305 | 292 | 1 | 377 | 277 | 79 |
| Működési kiadások | 2 442 | 2 102 | 95 | 1 421 | 899 | 242 |
| Összesen | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Kiadás típusa

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Áthozott

Előirányzatok

Kifizetések

Áthozott

Személyzet

813

781

2

829

777

18

Igazgatási kiadások

305

292

1

377

277

79

Működési kiadások

2 442

2 102

95

1 421

899

242

Összesen

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

4.5.   KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY AZ ÜGYNÖKSÉGEKKEL EGYÜTT

KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY AZ ÜGYNÖKSÉGEKKEL EGYÜTT

| millió EUR |
| --- |
| | Európai Unió | Ügynökségek | Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése | Összesen |
| A pénzügyi év bevétele | 139 541 | 1 925 | (1 272) | 140 194 |
| A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések | (137 738) | (1 739) | 1 272 | (138 205) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (936) | (338) | 0 | (1 274) |
| Az N-1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése | 92 | 171 | 0 | 263 |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | 60 | (8) | 0 | 52 |
| Költségvetési eredmény | 1 019 | 12 | 0 | 1 031 |

millió EUR

Európai Unió

Ügynökségek

Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése

Összesen

A pénzügyi év bevétele

139 541

1 925

(1 272)

140 194

140 194

A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések

(137 738)

(1 739)

1 272

(138 205)

(138 205)

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(936)

(338)

0

(1 274)

(1 274)

Az N-1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

92

171

0

263

263

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

60

(8)

0

52

52

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

1 019

1 019

12

12

0

0

1 031

1 031

---

(1)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. december 13-án fogadta el a költségvetést, amely az Unió rövid lejáratú kötelezettségeinek saját forrásokból történő kifizetéséről rendelkezik. A saját forrásokat 2013-ban a tagállamoknak kell beszedniük vagy a tagállamoktól kell lehívni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

2

(3)  HL L 298., 2012.10.26, 1. o.

3

(4)  HL L 362, 2012.12.31, 1. o.

4

(5)  A garanciaalap az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében a Bizottság által kibocsátott kötvényeket tartalmaz, ezért ezeket kiszűrték.

5

(6)  A garanciaalap az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében a Bizottság által kibocsátott kötvényeket tartalmaz, ezért ezeket kiszűrték.

6

(7)  A garanciaalap az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében a Bizottság által kibocsátott kötvényeket tartalmaz, ezért ezeket ki kell szűrni.

7

(8)  A nyitóegyenleg tartalmazza a 2011-ben jelentett adatok kiigazítását.

8

(9)  Az Igazgatásra vonatkozóan korábban nem jelentettek adatokat.

9

(10)  Az Igazgatásra vonatkozóan korábban nem jelentettek adatokat.

10

(11)  Egyes, korábban pénzügyi korrekcióként közzétett összegek most a visszafizettetések alatt vannak feltüntetve.

11

(12)  Az ellenőrzési adatok azt mutatják, hogy érdemi javulásra van szükség az EHA-val kapcsolatos visszafizettetési adatokat jelentő francia igazoló hatóságnál.

12

(13)  Az ellenőrzés eredményét – a zárójelentések és az érintett tagállamok által végrehajtott nyomonkövetés alapján – megküldték a mentesítési hatóságnak.

13

(14)  A kölcsönök visszafizetési ütemtervét bemutató táblázat a 7.1.3. megjegyzés végén szerepel.

14

7.1.3.

(15)  2. program

15

(16)  korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával

16

(17)  a távozást követő első három évre fizetik

17

(18)  A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

18

A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

(19)  Amelyből az EFTA eredménye 2012-ben (4) millió EUR-t, 2011-ben pedig (5) millió EUR-t tesz ki.

19

Amelyből az EFTA eredménye 2012-ben (4) millió EUR-t, 2011-ben pedig (5) millió EUR-t tesz ki.

(20)  Amelyből az EFTA eredménye 2012-ben (4) millió EUR-t, 2011-ben pedig (5) millió EUR-t tesz ki.

20

(21)  A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

21

A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

(22)  A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

22

A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

(23)  A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

23

A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

(24)  A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

24

A költségvetés-módosításokkal, átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt.

(25)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt e költségvetési táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

25

---

| 15.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/122

---

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN ELLENŐR JELENTÉSE

2013/C 334/02

| I. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | egyrészt az Európai Uniónak a Bizottság által 2013. július 26-án elfogadott összevont beszámolóját, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó összevont pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből (2) áll; |
| --- | --- | --- |

I.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

egyrészt az Európai Uniónak a Bizottság által 2013. július 26-án elfogadott összevont beszámolóját, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó összevont pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből (2) áll;

| b) | másrészt a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

b)

másrészt a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A vezetés felelőssége

| II. | Az EUMSZ 310–325. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetés felel az Európai Unió összevont beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért, a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. A vezetés felelőssége magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetés felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

II.

Az EUMSZ 310–325. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetés felel az Európai Unió összevont beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért, a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. A vezetés felelőssége magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetés felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke).

Az ellenőr felelőssége

| III. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjaival (INTOSAI) összhangban végezte ellenőrzését. Ezen standardok értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy az Európai Unió összevont beszámolója mentes a lényeges hibáktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

III.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjaival (INTOSAI) összhangban végezte ellenőrzését. Ezen standardok értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy az Európai Unió összevont beszámolója mentes a lényeges hibáktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| IV. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető az összevont beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hibák az összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló tranzakciók lényeges szabályszerűtlensége az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményekhez képest. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a szervezetnek az összevont beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusait. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, és nem a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed az összevont beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

IV.

Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető az összevont beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hibák az összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló tranzakciók lényeges szabályszerűtlensége az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményekhez képest. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a szervezetnek az összevont beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusait. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, és nem a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed az összevont beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| V. | A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottértékadó-alapú és a bruttó nemzeti jövedelem (GNI-) alapú saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak az összevont beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a Számvevőszék a vámhatóságok számláit vizsgálja és elemzi a vámkötelezettségek mozgását egészen addig, amíg a Bizottság nem értesül az összegekről és azok meg nem jelennek a beszámolóban. |
| --- | --- |

V.

A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottértékadó-alapú és a bruttó nemzeti jövedelem (GNI-) alapú saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak az összevont beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a Számvevőszék a vámhatóságok számláit vizsgálja és elemzi a vámkötelezettségek mozgását egészen addig, amíg a Bizottság nem értesül az összegekről és azok meg nem jelennek a beszámolóban.

| VI. | A kiadások tekintetében a Számvevőszék akkor vizsgálja meg a kifizetési tranzakciókat, miután a kiadás felmerült, azt elkönyvelték és elfogadták („költségként elszámolt kifizetések”). Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegfizetések vizsgálatára akkor kerül sor, miután a támogatásban részesülő igazolta a források helyes felhasználását, az érintett intézmény vagy szerv pedig az előlegfizetés elszámolásával elfogadta az indokolást, akár ugyanabban az évben, akár később. |
| --- | --- |

VI.

A kiadások tekintetében a Számvevőszék akkor vizsgálja meg a kifizetési tranzakciókat, miután a kiadás felmerült, azt elkönyvelték és elfogadták („költségként elszámolt kifizetések”). Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegfizetések vizsgálatára akkor kerül sor, miután a támogatásban részesülő igazolta a források helyes felhasználását, az érintett intézmény vagy szerv pedig az előlegfizetés elszámolásával elfogadta az indokolást, akár ugyanabban az évben, akár később.

| VII. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak véleményei kialakításához. |
| --- | --- |

VII.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak véleményei kialakításához.

A beszámoló megbízhatósága

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| VIII. | A Számvevőszék véleménye szerint az Európai Uniónak a 2012. december 31-ével záruló évre vonatkozó összevont beszámolója minden lényegi szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2012. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét, valamint a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

VIII.

A Számvevőszék véleménye szerint az Európai Uniónak a 2012. december 31-ével záruló évre vonatkozó összevont beszámolója minden lényegi szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2012. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét, valamint a nettó eszközállomány változásait.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| IX. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

IX.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Kötelezettségvállalások

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kötelezettségvállalások jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| X. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező kötelezettségvállalások minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

X.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező kötelezettségvállalások minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Kifizetések

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott elutasító vélemény alapja

| XI. | A Számvevőszék megállapította, hogy a megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerek részben eredményesek a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításában (VI. bekezdés). A működési kiadásokkal kapcsolatos valamennyi szakpolitika-csoportot lényeges hibaszint jellemzi. A Számvevőszék becslése szerint a beszámoló alapját képező, költségként elszámolt kifizetések esetében a legvalószínűbb hibaarány 4,8 % (3). |
| --- | --- |

XI.

A Számvevőszék megállapította, hogy a megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerek részben eredményesek a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításában (VI. bekezdés). A működési kiadásokkal kapcsolatos valamennyi szakpolitika-csoportot lényeges hibaszint jellemzi. A Számvevőszék becslése szerint a beszámoló alapját képező, költségként elszámolt kifizetések esetében a legvalószínűbb hibaarány 4,8 % (3).

Elutasító vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| XII. | A Számvevőszék véleménye szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben ismertetett körülmények jelentősége miatt a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó beszámolót megalapozó kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

XII.

A Számvevőszék véleménye szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben ismertetett körülmények jelentősége miatt a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó beszámolót megalapozó kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi.

2013. szeptember 5.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

---

(1)  Az összevont pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a nettó eszközökben bekövetkezett változásokat feltüntető kimutatás, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és egyéb magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

1

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések a következőkből állnak: a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések és egyéb magyarázó jegyzetek.

2

(3)  Az előző években alkalmazott mintavételi módszerrel a becsült legvalószínűbb hibaarány 4,5 % lett volna.

3

---