# Jurnalul Oficial C 332E/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2013.332.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 332E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5615 noiembrie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2013.332.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 332E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5615 noiembrie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 12 și 14 iunie 2012Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 284 E, 20.9.2012.TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 12 iunie 2012 |
| 2013/C 332E/01 | Cooperarea pentru dezvoltare cu America LatinăRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la definirea unei noi politici de cooperare pentru dezvoltare în relațiile cu America Latină (2011/2286(INI)) | 1 |
| 2013/C 332E/02 | Activitățile de voluntariat transfrontaliere în UERezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la recunoașterea și promovarea activităților de voluntariat transfrontaliere în UE (2011/2293(INI)) | 14 |
| 2013/C 332E/03 | Protecția infrastructurilor informatice critice: către un context global de securitate ciberneticăRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la protecția infrastructurilor critice de informație - realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică (2011/2284(INI)) | 22 |
| 2013/C 332E/04 | Cooperarea în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastreRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (2012/2029(INI)) | 28 |
| | Miercuri, 13 iunie 2012 |
| 2013/C 332E/05 | Cadrul financiar multianual și resursele propriiRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la cadrul financiar multianual și la resursele proprii (2012/2678(RSP)) | 42 |
| 2013/C 332E/06 | Negocierile comerciale dintre UE și JaponiaRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la negocierile comerciale ale UE cu Japonia (2012/2651(RSP)) | 44 |
| 2013/C 332E/07 | Guineea-BissauRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la lovitura de stat militară din Guineea-Bissau (2012/2660(RSP)) | 45 |
| 2013/C 332E/08 | Sudan și Sudanul de SudRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la situația din Sudan și Sudanul de Sud (2012/2659(RSP)) | 49 |
| 2013/C 332E/09 | Acordul comercial dintre UE și Columbia și PeruRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la acordul comercial dintre UE, Columbia și Peru (2012/2628(RSP)) | 52 |
| 2013/C 332E/10 | Negocierile pentru Tratatul ONU privind comerțul cu armeRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la negocierile pentru Tratatul ONU privind comerțul cu arme (TCA) (2012/2636(RSP)) | 58 |
| 2013/C 332E/11 | Monitorizarea alegerilor din Republica Democrată CongoRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la monitorizarea alegerilor din Republica Democratică Congo (2012/2673(RSP)) | 63 |
| | Joi, 14 iunie 2012 |
| 2013/C 332E/12 | Consultările publice și disponibilitatea lor în toate limbile UERezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la consultările publice și disponibilitatea acestora în toate limbile UE (2012/2676(RSP)) | 68 |
| 2013/C 332E/13 | Situația din TibetRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Tibet (2012/2685(RSP)) | 69 |
| 2013/C 332E/14 | Viitorul Actului privind piața unicăRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la Actul privind piața unică: următoarele etape în direcția creșterii (2012/2663(RSP)) | 72 |
| 2013/C 332E/15 | Viitorul dreptului european al societăților comercialeRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la viitorul dreptului european al societăților comerciale (2012/2669(RSP)) | 78 |
| 2013/C 332E/16 | Către o redresare generatoare de locuri de muncăRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată Către o redresare generatoare de locuri de muncă (2012/2647(RSP)) | 81 |
| 2013/C 332E/17 | Mutilarea genitală femininăRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la încetarea mutilării genitale feminine (2012/2684(RSP)) | 87 |
| 2013/C 332E/18 | Implanturile mamare din silicon gel defectuoase produse de întreprinderea franceză PIPRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la implanturile mamare defectuoase din silicon gel, produse de întreprinderea franceză PIP (2012/2621(RSP)) | 89 |
| 2013/C 332E/19 | Situația drepturilor omului și a securității în regiunea SahelRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la drepturile omului și condițiile de securitate din regiunea Sahel (2012/2680(RSP)) | 94 |
| 2013/C 332E/20 | Cazuri de impunitate în FilipineRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la cazurile de impunitate din Filipine (2012/2681(RSP)) | 99 |
| 2013/C 332E/21 | Situația minorităților etnice în IranRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la situația minorităților etnice din Iran (2012/2682(RSP)) | 102 |
| 2013/C 332E/22 | Înființarea unei săptămâni europene de sensibilizare cu privire la stopul cardiacDeclarația Parlamentului European din 14 iunie 2012 privind înființarea unei săptămâni europene de sensibilizare cu privire la stopul cardiac | 104 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 13 iunie 2012 |
| 2013/C 332E/23 | Recomandare adresată Consiliului privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor UniteRecomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 13 iunie 2012 privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2012/2036(INI)) | 106 |
| 2013/C 332E/24 | Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omuluiRecomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 13 iunie 2012 referitoare la Reprezentantul special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (2012/2088(INI)) | 114 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 12 și 14 iunie 2012Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 284 E, 20.9.2012.TEXTE ADOPTATE

Marți, 12 iunie 2012

2013/C 332E/01

Cooperarea pentru dezvoltare cu America LatinăRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la definirea unei noi politici de cooperare pentru dezvoltare în relațiile cu America Latină (2011/2286(INI))

1

2013/C 332E/02

Activitățile de voluntariat transfrontaliere în UERezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la recunoașterea și promovarea activităților de voluntariat transfrontaliere în UE (2011/2293(INI))

14

2013/C 332E/03

Protecția infrastructurilor informatice critice: către un context global de securitate ciberneticăRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la protecția infrastructurilor critice de informație - realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică (2011/2284(INI))

22

2013/C 332E/04

Cooperarea în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastreRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (2012/2029(INI))

28

Miercuri, 13 iunie 2012

2013/C 332E/05

Cadrul financiar multianual și resursele propriiRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la cadrul financiar multianual și la resursele proprii (2012/2678(RSP))

42

2013/C 332E/06

Negocierile comerciale dintre UE și JaponiaRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la negocierile comerciale ale UE cu Japonia (2012/2651(RSP))

44

2013/C 332E/07

Guineea-BissauRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la lovitura de stat militară din Guineea-Bissau (2012/2660(RSP))

45

2013/C 332E/08

Sudan și Sudanul de SudRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la situația din Sudan și Sudanul de Sud (2012/2659(RSP))

49

2013/C 332E/09

Acordul comercial dintre UE și Columbia și PeruRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la acordul comercial dintre UE, Columbia și Peru (2012/2628(RSP))

52

2013/C 332E/10

Negocierile pentru Tratatul ONU privind comerțul cu armeRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la negocierile pentru Tratatul ONU privind comerțul cu arme (TCA) (2012/2636(RSP))

58

2013/C 332E/11

Monitorizarea alegerilor din Republica Democrată CongoRezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la monitorizarea alegerilor din Republica Democratică Congo (2012/2673(RSP))

63

Joi, 14 iunie 2012

2013/C 332E/12

Consultările publice și disponibilitatea lor în toate limbile UERezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la consultările publice și disponibilitatea acestora în toate limbile UE (2012/2676(RSP))

68

2013/C 332E/13

Situația din TibetRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Tibet (2012/2685(RSP))

69

2013/C 332E/14

Viitorul Actului privind piața unicăRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la Actul privind piața unică: următoarele etape în direcția creșterii (2012/2663(RSP))

72

2013/C 332E/15

Viitorul dreptului european al societăților comercialeRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la viitorul dreptului european al societăților comerciale (2012/2669(RSP))

78

2013/C 332E/16

Către o redresare generatoare de locuri de muncăRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată Către o redresare generatoare de locuri de muncă (2012/2647(RSP))

81

2013/C 332E/17

Mutilarea genitală femininăRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la încetarea mutilării genitale feminine (2012/2684(RSP))

87

2013/C 332E/18

Implanturile mamare din silicon gel defectuoase produse de întreprinderea franceză PIPRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la implanturile mamare defectuoase din silicon gel, produse de întreprinderea franceză PIP (2012/2621(RSP))

89

2013/C 332E/19

Situația drepturilor omului și a securității în regiunea SahelRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la drepturile omului și condițiile de securitate din regiunea Sahel (2012/2680(RSP))

94

2013/C 332E/20

Cazuri de impunitate în FilipineRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la cazurile de impunitate din Filipine (2012/2681(RSP))

99

2013/C 332E/21

Situația minorităților etnice în IranRezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la situația minorităților etnice din Iran (2012/2682(RSP))

102

2013/C 332E/22

Înființarea unei săptămâni europene de sensibilizare cu privire la stopul cardiacDeclarația Parlamentului European din 14 iunie 2012 privind înființarea unei săptămâni europene de sensibilizare cu privire la stopul cardiac

104

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 13 iunie 2012

2013/C 332E/23

Recomandare adresată Consiliului privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor UniteRecomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 13 iunie 2012 privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2012/2036(INI))

106

2013/C 332E/24

Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omuluiRecomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 13 iunie 2012 referitoare la Reprezentantul special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (2012/2088(INI))

114

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 12 iunie 2012 |
| 2013/C 332E/25 | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) - cererea EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana - încălțăminte, SpaniaRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana – Încălțăminte, transmisă de Spania) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD)) | 118 |
| ANEXĂ | 121 |
| 2013/C 332E/26 | Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012: mobilizarea Fondului de solidaritate al UE ca urmare a inundațiilor din Italia (Liguria și Toscana) din 2011Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, secțiunea III – Comisia (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD)) | 121 |
| 2013/C 332E/27 | Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE: inundațiile din Liguria și ToscanaRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD)) | 122 |
| ANEXĂ | 123 |
| 2013/C 332E/28 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: EGF/2012/000 TA 2012 - asistență tehnică la inițiativa ComisieiRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (EGF/2012/000 TA 2012 - asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD)) | 123 |
| ANEXĂ | 126 |
| | Miercuri, 13 iunie 2012 |
| 2013/C 332E/29 | Numirea unui membru al Curții de Conturi (Iliana Ivanova - Bulgaria)Decizia Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de numire a Ilianei Ivanova ca membră a Curții de Conturi (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE)) | 127 |
| 2013/C 332E/30 | Sistemul de preferințe tarifare generalizate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2011)0117Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului | 128 |
| 2013/C 332E/31 | Supravegherea economică și bugetară a statelor membre cu dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) | 128 |
| 2013/C 332E/32 | Monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (COM(2011)0821 – C7-0448/2011– 2011/0386(COD)) | 150 |
| 2013/C 332E/33 | Extinderea domeniului de aplicare geografic al operațiunilor BERD la sudul și estul Mării Mediterane ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului referitoare la modificările aduse Acordului privind înființarea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în vederea extinderii domeniului de aplicare geografic al operațiunilor BERD la sudul și estul Mării Mediterane (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2011)0442Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2012 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind modificările aduse Acordului privind înființarea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în vederea extinderii domeniului de aplicare geografic al operațiunilor BERD la sudul și estul Mării Mediterane | 177 |
| | Joi, 14 iunie 2012 |
| 2013/C 332E/34 | Stocurile de hering prezente în vestul Scoției ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2011)0345Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 iunie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri | 178 |
| 2013/C 332E/35 | Pericolele de accidente majore care implică substanțe periculoase ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD)) | 182 |
| P7_TC1-COD(2010)0377Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 14 iunie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase, de modificare și ulterior de abrogare a Directivei 96/82/CE a Consiliului | 183 |
| Anexă la rezoluția legislativă | 183 |
| 2013/C 332E/36 | Alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2011)0156Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 iunie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și, alimentele destinate unor scopuri medicale speciale, alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și alimentele destinate utilizării în regimuri sărace și foarte sărace în calorii [AM 1] (
  1
  ) | 184 |
| Anexa I | 207 |
| Anexa IIa | 207 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 12 iunie 2012

2013/C 332E/25

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) - cererea EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana - încălțăminte, SpaniaRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana – Încălțăminte, transmisă de Spania) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

118

ANEXĂ

ANEXĂ

121

2013/C 332E/26

Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012: mobilizarea Fondului de solidaritate al UE ca urmare a inundațiilor din Italia (Liguria și Toscana) din 2011Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, secțiunea III – Comisia (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

121

2013/C 332E/27

Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE: inundațiile din Liguria și ToscanaRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

122

ANEXĂ

ANEXĂ

123

2013/C 332E/28

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: EGF/2012/000 TA 2012 - asistență tehnică la inițiativa ComisieiRezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (EGF/2012/000 TA 2012 - asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

123

ANEXĂ

ANEXĂ

126

Miercuri, 13 iunie 2012

2013/C 332E/29

Numirea unui membru al Curții de Conturi (Iliana Ivanova - Bulgaria)Decizia Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de numire a Ilianei Ivanova ca membră a Curții de Conturi (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

127

2013/C 332E/30

Sistemul de preferințe tarifare generalizate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

127

P7_TC1-COD(2011)0117Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului

128

2013/C 332E/31

Supravegherea economică și bugetară a statelor membre cu dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))

128

2013/C 332E/32

Monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (COM(2011)0821 – C7-0448/2011– 2011/0386(COD))

150

2013/C 332E/33

Extinderea domeniului de aplicare geografic al operațiunilor BERD la sudul și estul Mării Mediterane ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului referitoare la modificările aduse Acordului privind înființarea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în vederea extinderii domeniului de aplicare geografic al operațiunilor BERD la sudul și estul Mării Mediterane (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

177

P7_TC1-COD(2011)0442Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2012 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind modificările aduse Acordului privind înființarea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în vederea extinderii domeniului de aplicare geografic al operațiunilor BERD la sudul și estul Mării Mediterane

177

Joi, 14 iunie 2012

2013/C 332E/34

Stocurile de hering prezente în vestul Scoției ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

178

P7_TC1-COD(2011)0345Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 iunie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri

178

2013/C 332E/35

Pericolele de accidente majore care implică substanțe periculoase ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

182

P7_TC1-COD(2010)0377Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 14 iunie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase, de modificare și ulterior de abrogare a Directivei 96/82/CE a Consiliului

183

Anexă la rezoluția legislativă

183

2013/C 332E/36

Alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

183

P7_TC1-COD(2011)0156Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 iunie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și, alimentele destinate unor scopuri medicale speciale, alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și alimentele destinate utilizării în regimuri sărace și foarte sărace în calorii [AM 1] (
  1
  )

și

, alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și alimentele destinate utilizării în regimuri sărace și foarte sărace în calorii

1

184

Anexa I

Anexa I

207

Anexa IIa

Anexa IIa

207

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2012-2013 Ședințele dintre 12 și 14 iunie 2012 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 284 E, 20.9.2012. TEXTE ADOPTATE

Marți, 12 iunie 2012

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/1

---

Marți, 12 iunie 2012Cooperarea pentru dezvoltare cu America Latină

P7_TA(2012)0235

Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la definirea unei noi politici de cooperare pentru dezvoltare în relațiile cu America Latină (2011/2286(INI))

2013/C 332 E/01

Parlamentul European,

| — | având în vedere declarațiile adoptate în cadrul celor șase summituri ale șefilor de stat și de guvern din America Latină și Caraibe și din Uniunea Europeană, desfășurate la Rio de Janeiro (28 și 29 iunie 1999), la Madrid (17 și 18 mai 2002), la Guadalajara (28 și 29 mai 2004), la Viena (12 și 13 mai 2006), la Lima (16 și 17 mai 2008) și la Madrid (17 și 18 mai 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile adoptate în cadrul celor șase summituri ale șefilor de stat și de guvern din America Latină și Caraibe și din Uniunea Europeană, desfășurate la Rio de Janeiro (28 și 29 iunie 1999), la Madrid (17 și 18 mai 2002), la Guadalajara (28 și 29 mai 2004), la Viena (12 și 13 mai 2006), la Lima (16 și 17 mai 2008) și la Madrid (17 și 18 mai 2010),

| — | având în vedere declarația adoptată în cadrul celui de al XXI-lea summit iberoamerican al șefilor de stat și de guvern, desfășurat la Asunción (Paraguay) în perioada 28-29 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată în cadrul celui de al XXI-lea summit iberoamerican al șefilor de stat și de guvern, desfășurat la Asunción (Paraguay) în perioada 28-29 octombrie 2011,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC), Protocolul de la Kyoto și rezultatele celei de a XXV-a Conferințe a părților la CCONUSC de la Copenhaga, a celei de a XVI-a Conferințe, de la Cancún, precum și a celei de a XVII-a Conferințe, de la Durban, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC), Protocolul de la Kyoto și rezultatele celei de a XXV-a Conferințe a părților la CCONUSC de la Copenhaga, a celei de a XVI-a Conferințe, de la Cancún, precum și a celei de a XVII-a Conferințe, de la Durban,

| — | având în vedere Declarația de la Monterrey (2002), Conferința de la Doha privind finanțarea dezvoltării (2008), Declarația de la Paris (2005) și Agenda schimbării de la Accra (2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Monterrey (2002), Conferința de la Doha privind finanțarea dezvoltării (2008), Declarația de la Paris (2005) și Agenda schimbării de la Accra (2008),

| — | având în vedere Declarația Mileniului, adoptată de Organizația Națiunilor Unite la 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ca fiind criterii stabilite în comun de către comunitatea internațională în vederea eliminării sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului, adoptată de Organizația Națiunilor Unite la 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ca fiind criterii stabilite în comun de către comunitatea internațională în vederea eliminării sărăciei,

| — | având în vedere declarația și planul de acțiune adoptate la Forumul la nivel înalt de la Busan privind eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare, care a avut loc în decembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația și planul de acțiune adoptate la Forumul la nivel înalt de la Busan privind eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare, care a avut loc în decembrie 2011,

| — | având în vedere procesul de pregătire pentru Conferința ONU privind dezvoltarea durabilă (Rio+20), |
| --- | --- |

—

având în vedere procesul de pregătire pentru Conferința ONU privind dezvoltarea durabilă (Rio+20),

| — | având în vedere declarația comună a celei de a XIV-a reuniuni ministeriale între Grupul de la Rio și Uniunea Europeană, care a avut loc la Praga, în perioada 13-14 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a celei de a XIV-a reuniuni ministeriale între Grupul de la Rio și Uniunea Europeană, care a avut loc la Praga, în perioada 13-14 mai 2009,

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), potrivit căruia „obiectivul principal al politicii Uniunii în acest domeniu îl reprezintă reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei. Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), potrivit căruia „obiectivul principal al politicii Uniunii în acest domeniu îl reprezintă reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei. Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (1) și, în special, punctul 61 în care se recunoaște importanța țărilor cu venituri medii pentru urmărirea ODM și în care se reflectă dificultățile cu care se confruntă aceste țări împreună cu cele ale țărilor cu venituri medii ridicate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (1) și, în special, punctul 61 în care se recunoaște importanța țărilor cu venituri medii pentru urmărirea ODM și în care se reflectă dificultățile cu care se confruntă aceste țări împreună cu cele ale țărilor cu venituri medii ridicate,

| — | având în vedere codul de conduită privind complementaritatea și diviziunea muncii din anul 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere codul de conduită privind complementaritatea și diviziunea muncii din anul 2007,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene privind relațiile dintre Uniunea Europeană și America Latină, din 8 decembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene privind relațiile dintre Uniunea Europeană și America Latină, din 8 decembrie 2009,

| — | având în vedere Planul de acțiune de la Madrid aprobat la Summitul EU-ALC din luna mai 2010 și cele 6 axe tematice ale sale: 1- Știință, cercetare, inovare și tehnologie; 2- Dezvoltarea durabilă; mediul; schimbările climatice, biodiversitatea, energie, 3- Integrare regională și interconectivitate pentru promovarea incluziunii și a coeziunii sociale; 4- Migrație; 5- Educație și ocuparea forței de muncă; 6- Droguri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune de la Madrid aprobat la Summitul EU-ALC din luna mai 2010 și cele 6 axe tematice ale sale: 1- Știință, cercetare, inovare și tehnologie; 2- Dezvoltarea durabilă; mediul; schimbările climatice, biodiversitatea, energie, 3- Integrare regională și interconectivitate pentru promovarea incluziunii și a coeziunii sociale; 4- Migrație; 5- Educație și ocuparea forței de muncă; 6- Droguri,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (2),

| — | având în vedere Documentul de programare regională (2007-2013) pentru America Latină al Comisiei, din 12 iulie 2007 (E/2007/1417) și evaluarea sa intermediară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de programare regională (2007-2013) pentru America Latină al Comisiei, din 12 iulie 2007 (E/2007/1417) și evaluarea sa intermediară,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2009, intitulată „Uniunea Europeană și America Latină: un parteneriat între actori globali” (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2009, intitulată „Uniunea Europeană și America Latină: un parteneriat între actori globali” (COM(2009)0495),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2009 intitulată „Coerența politicilor în favoarea dezvoltării - Stabilirea cadrului de politică în vederea unei abordări la nivelul întregii Uniuni” (COM(2009)0458) și concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 17 noiembrie 2009 privind coerența politicilor de dezvoltare și Cadrul operațional privind eficacitatea ajutorului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2009 intitulată „Coerența politicilor în favoarea dezvoltării - Stabilirea cadrului de politică în vederea unei abordări la nivelul întregii Uniuni” (COM(2009)0458) și concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 17 noiembrie 2009 privind coerența politicilor de dezvoltare și Cadrul operațional privind eficacitatea ajutorului,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 noiembrie 2010, intitulată „Politica de dezvoltare a UE în sprijinul creșterii favorabile incluziunii și al dezvoltării durabile – Sporirea impactului politicii de dezvoltare a UE” (COM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 noiembrie 2010, intitulată „Politica de dezvoltare a UE în sprijinul creșterii favorabile incluziunii și al dezvoltării durabile – Sporirea impactului politicii de dezvoltare a UE” (COM(2010)0629),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637),

| — | având în vedere Comunicarea din 20 august 2009 a Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, intitulată „Dincolo de PIB: măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” (COM(2009)0433), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea din 20 august 2009 a Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, intitulată „Dincolo de PIB: măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” (COM(2009)0433),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Pregătirea cadrului financiar multianual privind finanțarea cooperării UE cu statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific, precum și cu țările și teritoriile de peste mări pentru perioada 2014-2020” (COM(2011)0837, SEC(2011)1459, SEC(2011)1460), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Pregătirea cadrului financiar multianual privind finanțarea cooperării UE cu statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific, precum și cu țările și teritoriile de peste mări pentru perioada 2014-2020” (COM(2011)0837, SEC(2011)1459, SEC(2011)1460),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011, intitulată „Un buget pentru Europa 2020” (COM(2011)0500) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei din aceeași dată, intitulat „Un buget pentru Europa 2020: sistemul actual de finanțare, provocările viitoare, rezultatele consultării cu părțile interesate și diferitele opțiuni cu privire la principalele aspecte orizontale și sectoriale” (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011, intitulată „Un buget pentru Europa 2020” (COM(2011)0500) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei din aceeași dată, intitulat „Un buget pentru Europa 2020: sistemul actual de finanțare, provocările viitoare, rezultatele consultării cu părțile interesate și diferitele opțiuni cu privire la principalele aspecte orizontale și sectoriale” (SEC(2011)0868),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Europa în lume: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE” (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Europa în lume: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE” (COM(2011)0865),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (COM(2011)0840, SEC(2011)1469, SEC(2011)1470), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (COM(2011)0840, SEC(2011)1469, SEC(2011)1470),

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane (EuroLat) și în special rezoluțiile adoptate la cea de a cincea sesiune plenară ordinară desfășurată în zilele de 18 și 19 mai 2011 la Montevideo, Uruguay, privind perspectivele relațiilor comerciale dintre Uniunea Europeană și America Latină și strategiile pentru crearea și protejarea locurilor de muncă, în special pentru femei și tineri și privind relațiile dintre Uniunea Europeană și America Latină în materie de securitate și apărare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane (EuroLat) și în special rezoluțiile adoptate la cea de a cincea sesiune plenară ordinară desfășurată în zilele de 18 și 19 mai 2011 la Montevideo, Uruguay, privind perspectivele relațiilor comerciale dintre Uniunea Europeană și America Latină și strategiile pentru crearea și protejarea locurilor de muncă, în special pentru femei și tineri și privind relațiile dintre Uniunea Europeană și America Latină în materie de securitate și apărare,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 15 noiembrie 2001 privind un parteneriat global și o strategie comună pentru relațiile dintre Uniunea Europeană și America Latină (3), din 27 aprilie 2006 privind un parteneriat consolidat între Uniunea Europeană și America Latină (4), și din 24 aprilie 2008 privind cel de al V-lea summit America Latină și Caraibe - Uniunea Europeană, de la Lima (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 15 noiembrie 2001 privind un parteneriat global și o strategie comună pentru relațiile dintre Uniunea Europeană și America Latină (3), din 27 aprilie 2006 privind un parteneriat consolidat între Uniunea Europeană și America Latină (4), și din 24 aprilie 2008 privind cel de al V-lea summit America Latină și Caraibe - Uniunea Europeană, de la Lima (5),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 5 mai 2010 privind strategia UE pentru relațiile cu America Latină (6), din 21 octombrie 2010 privind relațiile comerciale ale UE și America Latină (7) și din 5 iulie 2011 privind creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 5 mai 2010 privind strategia UE pentru relațiile cu America Latină (6), din 21 octombrie 2010 privind relațiile comerciale ale UE și America Latină (7) și din 5 iulie 2011 privind creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării (8),

| — | având în vedere studiul privind o nouă politică UE de cooperare pentru dezvoltare cu America Latină: axarea pe coeziunea socială, integrarea regională și cooperarea Sud-Sud (decembrie 2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul privind o nouă politică UE de cooperare pentru dezvoltare cu America Latină: axarea pe coeziunea socială, integrarea regională și cooperarea Sud-Sud (decembrie 2011),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0159/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0159/2012),

| A. | întrucât, potrivit definiției din Tratatul de la Lisabona, obiectivul global al cooperării pentru dezvoltare constă în eradicarea sărăciei și promovarea dezvoltării economice și sociale durabile, dar și în atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) în anul 2015; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit definiției din Tratatul de la Lisabona, obiectivul global al cooperării pentru dezvoltare constă în eradicarea sărăciei și promovarea dezvoltării economice și sociale durabile, dar și în atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) în anul 2015;

| B. | întrucât regiunea se află în grupul de țări cu venituri medii care au obținut rezultate semnificative în reducerea sărăciei – de la 44 % la 33 % într-un singur deceniu – și a inegalității, prin creștere economică și îmbunătățirea politicilor sociale, însă, în pofida acestora, unul din trei latinoamericani – 180 de milioane de persoane – încă trăiesc sub limita sărăciei, dintre care 52 de milioane cu mai puțin de 2 euro pe zi, iar 10 țări din această regiune fac în continuare parte dintre primele 15 țări din lume din punctul de vedere al gradului de inegalitate (9); întrucât unele țări au rate de subnutriție mai mari de 20 %, iar 28 de milioane de cetățeni nu știu să citească sau să scrie, 44 de milioane de persoane fiind în afara sistemelor de protecție socială; |
| --- | --- |

B.

întrucât regiunea se află în grupul de țări cu venituri medii care au obținut rezultate semnificative în reducerea sărăciei – de la 44 % la 33 % într-un singur deceniu – și a inegalității, prin creștere economică și îmbunătățirea politicilor sociale, însă, în pofida acestora, unul din trei latinoamericani – 180 de milioane de persoane – încă trăiesc sub limita sărăciei, dintre care 52 de milioane cu mai puțin de 2 euro pe zi, iar 10 țări din această regiune fac în continuare parte dintre primele 15 țări din lume din punctul de vedere al gradului de inegalitate (9); întrucât unele țări au rate de subnutriție mai mari de 20 %, iar 28 de milioane de cetățeni nu știu să citească sau să scrie, 44 de milioane de persoane fiind în afara sistemelor de protecție socială;

| C. | întrucât FMI a estimat un nivel mediu de creștere al PIB cu 4,5 % pentru America Latină în 2011 și, în prezent, aceasta se confruntă cu perspective de scădere severă a activității economice globale pentru 2012, iar gradul ridicat de incertitudine asupra impactului crizei economice și financiare globale în regiune încă persistă; |
| --- | --- |

C.

întrucât FMI a estimat un nivel mediu de creștere al PIB cu 4,5 % pentru America Latină în 2011 și, în prezent, aceasta se confruntă cu perspective de scădere severă a activității economice globale pentru 2012, iar gradul ridicat de incertitudine asupra impactului crizei economice și financiare globale în regiune încă persistă;

| D. | întrucât țările cu venituri medii reprezintă un motor de dezvoltare și integrare regională și întrucât o criză în aceste țări împiedică progresul țărilor cu venituri mici din aceste regiuni; |
| --- | --- |

D.

întrucât țările cu venituri medii reprezintă un motor de dezvoltare și integrare regională și întrucât o criză în aceste țări împiedică progresul țărilor cu venituri mici din aceste regiuni;

| E. | întrucât scăderea activității în țări din regiune este inegală, iar în Bolivia, Honduras, Nicaragua și Suriname ajutorul extern continuă să fie unul dintre cele mai importante mijloace de finanțare pentru dezvoltare, pe lângă contribuțiile transferate de imigranți, care reprezintă între 6 % și 25 % din PIB-ul acestor țări; |
| --- | --- |

E.

întrucât scăderea activității în țări din regiune este inegală, iar în Bolivia, Honduras, Nicaragua și Suriname ajutorul extern continuă să fie unul dintre cele mai importante mijloace de finanțare pentru dezvoltare, pe lângă contribuțiile transferate de imigranți, care reprezintă între 6 % și 25 % din PIB-ul acestor țări;

| F. | întrucât în definirea unei noi politici de cooperare trebuie să se aibă în vedere prioritățile și necesitățile specifice fiecărui stat, iar UE trebuie să colaboreze cu toate țările din America Latină, în special cu țările cu venituri medii, în derularea cooperării Sud-Sud și a luptei împotriva sărăciei, precum și în vederea dezvoltării regionale și globale; |
| --- | --- |

F.

întrucât în definirea unei noi politici de cooperare trebuie să se aibă în vedere prioritățile și necesitățile specifice fiecărui stat, iar UE trebuie să colaboreze cu toate țările din America Latină, în special cu țările cu venituri medii, în derularea cooperării Sud-Sud și a luptei împotriva sărăciei, precum și în vederea dezvoltării regionale și globale;

| G. | întrucât coeziunea socială a constituit un obiectiv principal al parteneriatului strategic de la lansarea sa în cadrul Forumului de la Guadalajara din 2004, ca urmare a importanței faptului că pentru regiune trebuie să se obțină o redistribuire mai bună a veniturilor și a bogăției, prin politici adecvate care să promoveze dezvoltarea durabilă și o justiție și o coeziune socială mai bune; |
| --- | --- |

G.

întrucât coeziunea socială a constituit un obiectiv principal al parteneriatului strategic de la lansarea sa în cadrul Forumului de la Guadalajara din 2004, ca urmare a importanței faptului că pentru regiune trebuie să se obțină o redistribuire mai bună a veniturilor și a bogăției, prin politici adecvate care să promoveze dezvoltarea durabilă și o justiție și o coeziune socială mai bune;

| H. | întrucât drepturile omului, democrația și buna guvernanță au o importanță deosebită pentru Agenda schimbării; întrucât America Latină este un continent în care democrația este în general instalată, cu care Europa împărtășește valori și principii democratice și în care este necesară sprijinirea guvernanței și a structurii instituționale a statului, care este amenințată de violență și nesiguranță; |
| --- | --- |

H.

întrucât drepturile omului, democrația și buna guvernanță au o importanță deosebită pentru Agenda schimbării; întrucât America Latină este un continent în care democrația este în general instalată, cu care Europa împărtășește valori și principii democratice și în care este necesară sprijinirea guvernanței și a structurii instituționale a statului, care este amenințată de violență și nesiguranță;

| I. | întrucât pentru țările cu venituri medii va fi mai adecvată redirecționarea ajutorului în vederea consolidării capacităților instituționale și de reglementare, elaborarea unor politici publice, sprijinirea partenerilor sociali, precum și a mobilizării resurselor suplimentare către AOD; |
| --- | --- |

I.

întrucât pentru țările cu venituri medii va fi mai adecvată redirecționarea ajutorului în vederea consolidării capacităților instituționale și de reglementare, elaborarea unor politici publice, sprijinirea partenerilor sociali, precum și a mobilizării resurselor suplimentare către AOD;

| J. | întrucât America Latină și UE formează un parteneriat strategic biregional, bazat pe valori comune și pe respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; întrucât doi dintre cei nouă parteneri strategici ai UE din lume sunt în America Latină (Brazilia și Mexic); întrucât UE este principalul investitor și al doilea partener comercial, precum și principalul furnizor de ajutor pentru dezvoltare, asigurând 53 % din totalul ajutorului oficial pentru dezvoltare de care beneficiază regiunea; |
| --- | --- |

J.

întrucât America Latină și UE formează un parteneriat strategic biregional, bazat pe valori comune și pe respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; întrucât doi dintre cei nouă parteneri strategici ai UE din lume sunt în America Latină (Brazilia și Mexic); întrucât UE este principalul investitor și al doilea partener comercial, precum și principalul furnizor de ajutor pentru dezvoltare, asigurând 53 % din totalul ajutorului oficial pentru dezvoltare de care beneficiază regiunea;

| K. | întrucât o mare parte dintre persoanele aflate în situație de sărăcie din întreaga lume trăiesc în aceste țări cu venituri medii; întrucât, adesea, aceste țări se confruntă cu inegalități semnificative și o guvernare fragilă care pune în pericol sustenabilitatea propriului proces de dezvoltare; întrucât multe țări cu venituri medii au un rol important în ceea ce privește problemele mondiale legate de politică, securitate și comerț, producând și protejând bunurile publice globale și acționând ca „țări-ancoră” la nivel regional; și întrucât, în pofida perioadelor de bunăstare economică, acestea continuă să fie vulnerabile la riscurile de natură economică, de mediu sau de securitate de la nivel global; |
| --- | --- |

K.

întrucât o mare parte dintre persoanele aflate în situație de sărăcie din întreaga lume trăiesc în aceste țări cu venituri medii; întrucât, adesea, aceste țări se confruntă cu inegalități semnificative și o guvernare fragilă care pune în pericol sustenabilitatea propriului proces de dezvoltare; întrucât multe țări cu venituri medii au un rol important în ceea ce privește problemele mondiale legate de politică, securitate și comerț, producând și protejând bunurile publice globale și acționând ca „țări-ancoră” la nivel regional; și întrucât, în pofida perioadelor de bunăstare economică, acestea continuă să fie vulnerabile la riscurile de natură economică, de mediu sau de securitate de la nivel global;

| L. | întrucât unele țări din America Latină au început să se implice în eforturile de cooperare pentru dezvoltare prin intermediul unor mecanisme de cooperare regională și de cooperare Sud-Sud (CSS); |
| --- | --- |

L.

întrucât unele țări din America Latină au început să se implice în eforturile de cooperare pentru dezvoltare prin intermediul unor mecanisme de cooperare regională și de cooperare Sud-Sud (CSS);

| M. | întrucât America Latină nu poate înceta să fie o prioritate pentru UE, astfel cum se reflectă în relațiile biregionale UE-America Latină care au experimentat progrese considerabile în ultimii ani, precum Acordurile de asociere cu America Centrală, Chile și Mexic, Acordul comercial multipartit cu Peru și Columbia, negocierile cu Mercosur, Planul de acțiune de la Madrid și lansarea Fundației UE-ALC; |
| --- | --- |

M.

întrucât America Latină nu poate înceta să fie o prioritate pentru UE, astfel cum se reflectă în relațiile biregionale UE-America Latină care au experimentat progrese considerabile în ultimii ani, precum Acordurile de asociere cu America Centrală, Chile și Mexic, Acordul comercial multipartit cu Peru și Columbia, negocierile cu Mercosur, Planul de acțiune de la Madrid și lansarea Fundației UE-ALC;

| N. | întrucât, în conformitate cu Consensul european pentru dezvoltare, sprijinul acordat țărilor cu venituri medii continuă să fie important pentru a îndeplini Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu Consensul european pentru dezvoltare, sprijinul acordat țărilor cu venituri medii continuă să fie important pentru a îndeplini Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului;

| O. | întrucât, prin intermediul acordurilor stabilite cu partenerii din regiune, inclusiv prin acordurile de parteneriat și ajutorul pentru dezvoltare, UE ar trebuie să asigure, în continuare, un sprijin semnificativ la procesul de dezvoltare și stabilizare a regiunii; întrucât faptul că UE ar putea să întrerupă acest proces în momentul consolidării rezultatelor sale constituie o sursă de îngrijorare profundă; |
| --- | --- |

O.

întrucât, prin intermediul acordurilor stabilite cu partenerii din regiune, inclusiv prin acordurile de parteneriat și ajutorul pentru dezvoltare, UE ar trebuie să asigure, în continuare, un sprijin semnificativ la procesul de dezvoltare și stabilizare a regiunii; întrucât faptul că UE ar putea să întrerupă acest proces în momentul consolidării rezultatelor sale constituie o sursă de îngrijorare profundă;

| P. | întrucât, în propunerea actuală a Comisiei Europene privind ICD, se prevede reducerea ajutorului bilateral al UE pentru țările cu venituri medii din America Latină, iar serviciile de bază au dispărut de pe lista priorităților pentru regiune; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în propunerea actuală a Comisiei Europene privind ICD, se prevede reducerea ajutorului bilateral al UE pentru țările cu venituri medii din America Latină, iar serviciile de bază au dispărut de pe lista priorităților pentru regiune;

| Q. | întrucât dotarea bugetară a Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) actual pentru America Latină reflectă faptul că este regiunea care continuă să fie cea mai desconsiderată din punct de vedere financiar în structura capitolului IV din bugetul comunitar în raport cu alte zone care primesc ajutor european; |
| --- | --- |

Q.

întrucât dotarea bugetară a Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) actual pentru America Latină reflectă faptul că este regiunea care continuă să fie cea mai desconsiderată din punct de vedere financiar în structura capitolului IV din bugetul comunitar în raport cu alte zone care primesc ajutor european;

| R. | întrucât coeziunea socială are o dimensiune amplă care implică combaterea sărăciei, reducerea inegalității, asigurarea accesului universal la serviciile de bază precum serviciile medicale, educația, pensiile sau locuința, recunoașterea și protecția dialogului social și a drepturilor de muncă; întrucât este necesar un pact fiscal care să garanteze în mod echitabil cea mai bună distribuire a resurselor; |
| --- | --- |

R.

întrucât coeziunea socială are o dimensiune amplă care implică combaterea sărăciei, reducerea inegalității, asigurarea accesului universal la serviciile de bază precum serviciile medicale, educația, pensiile sau locuința, recunoașterea și protecția dialogului social și a drepturilor de muncă; întrucât este necesar un pact fiscal care să garanteze în mod echitabil cea mai bună distribuire a resurselor;

| S. | întrucât China a devenit cel de al treilea investitor din America Latină, constituind, pentru anumite produse, principala, chiar singura piață de export; întrucât, prin urmare, UE ar trebui să joace un rol mai activ pentru a-și consolida relațiile comerciale și investițiile cu țările din America Latină în cadrul sistemului OMC; |
| --- | --- |

S.

întrucât China a devenit cel de al treilea investitor din America Latină, constituind, pentru anumite produse, principala, chiar singura piață de export; întrucât, prin urmare, UE ar trebui să joace un rol mai activ pentru a-și consolida relațiile comerciale și investițiile cu țările din America Latină în cadrul sistemului OMC;

| T. | întrucât, indiferent de conotațiile pe care le are conceptul de coeziune socială la nivel european sau în America Latină, în ambele regiuni acesta poate fi înțeles ca principiu director al politicilor publice, care permite orientarea strategiilor de dezvoltare spre obținerea bunăstării întregii populații, evitând astfel polarizarea, indiferența și pierderea încrederii în instituțiile democratice; |
| --- | --- |

T.

întrucât, indiferent de conotațiile pe care le are conceptul de coeziune socială la nivel european sau în America Latină, în ambele regiuni acesta poate fi înțeles ca principiu director al politicilor publice, care permite orientarea strategiilor de dezvoltare spre obținerea bunăstării întregii populații, evitând astfel polarizarea, indiferența și pierderea încrederii în instituțiile democratice;

| U. | întrucât printre principalele provocări ale donatorilor din regiune se află cel al coerenței între politici, precum și o mai mare coordonare și complementaritate în cadrul unei mai bune distribuții a activității, care să presupună o concentrare și o predictibilitate sporită a ajutorului; |
| --- | --- |

U.

întrucât printre principalele provocări ale donatorilor din regiune se află cel al coerenței între politici, precum și o mai mare coordonare și complementaritate în cadrul unei mai bune distribuții a activității, care să presupună o concentrare și o predictibilitate sporită a ajutorului;

| V. | întrucât crearea bunăstării și lupta împotriva sărăciei, inegalităților, excluziunii și discriminării – mai ales în cazul femeilor, al tinerilor și al grupurilor etnice minoritare – precum și promovarea coeziunii sociale și a drepturilor omului reprezintă în continuare o prioritate importantă a parteneriatului strategic UE-America Latină; |
| --- | --- |

V.

întrucât crearea bunăstării și lupta împotriva sărăciei, inegalităților, excluziunii și discriminării – mai ales în cazul femeilor, al tinerilor și al grupurilor etnice minoritare – precum și promovarea coeziunii sociale și a drepturilor omului reprezintă în continuare o prioritate importantă a parteneriatului strategic UE-America Latină;

| W. | întrucât regiunea oferă indicatori dezonoranți în lupta împotriva mortalității infantile și materne și întrucât egalitatea între sexe și împuternicirea politică și economică a femeilor sunt factori esențiali pentru reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

W.

întrucât regiunea oferă indicatori dezonoranți în lupta împotriva mortalității infantile și materne și întrucât egalitatea între sexe și împuternicirea politică și economică a femeilor sunt factori esențiali pentru reducerea sărăciei;

| X. | întrucât sistemul de preferințe generalizate (SPG) al UE este un instrument esențial care face posibilă participarea în mai mare măsură a țărilor în curs de dezvoltare la comerțul mondial, și generarea, prin urmare, de venituri suplimentare din exporturi, cu scopul de a sprijini creșterea economică și punerea în aplicare a strategiilor politice privind dezvoltarea și reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

X.

întrucât sistemul de preferințe generalizate (SPG) al UE este un instrument esențial care face posibilă participarea în mai mare măsură a țărilor în curs de dezvoltare la comerțul mondial, și generarea, prin urmare, de venituri suplimentare din exporturi, cu scopul de a sprijini creșterea economică și punerea în aplicare a strategiilor politice privind dezvoltarea și reducerea sărăciei;

| Y. | întrucât indicele PIB este insuficient ca indicator unic pentru măsurarea inegalității și pentru luarea unor decizii cu privire la atribuirea ajutorului pentru dezvoltare acordat de UE cu scopul principal de a eradica sărăcia; |
| --- | --- |

Y.

întrucât indicele PIB este insuficient ca indicator unic pentru măsurarea inegalității și pentru luarea unor decizii cu privire la atribuirea ajutorului pentru dezvoltare acordat de UE cu scopul principal de a eradica sărăcia;

| Z. | întrucât țările din America Latină exportă mult mai puțin către vecinii lor în comparație cu omoloagele lor de pe alte continente; întrucât schimburile comerciale relativ scăzute se datorează distanțelor mari, tarifelor ridicate, regimurilor vamale, acordurilor comerciale separate și rețelelor de infrastructură inadecvate; |
| --- | --- |

Z.

întrucât țările din America Latină exportă mult mai puțin către vecinii lor în comparație cu omoloagele lor de pe alte continente; întrucât schimburile comerciale relativ scăzute se datorează distanțelor mari, tarifelor ridicate, regimurilor vamale, acordurilor comerciale separate și rețelelor de infrastructură inadecvate;

| AA. | întrucât educația și formarea, dar și accesul universal la serviciile de sănătate publică joacă un rol esențial în combaterea sărăciei și promovarea coeziunii sociale; |
| --- | --- |

AA.

întrucât educația și formarea, dar și accesul universal la serviciile de sănătate publică joacă un rol esențial în combaterea sărăciei și promovarea coeziunii sociale;

| AB. | întrucât degradarea mediului înconjurător are un impact direct asupra generării sărăciei; întrucât America Latină este cea mai mare rezervă naturală a planetei, Brazilia, Mexic, Peru sau Columbia fiind țările cu biodiversitatea cea mai mare din lume, fiind însă, în același timp, un continent deosebit de vulnerabil la schimbările climatice; |
| --- | --- |

AB.

întrucât degradarea mediului înconjurător are un impact direct asupra generării sărăciei; întrucât America Latină este cea mai mare rezervă naturală a planetei, Brazilia, Mexic, Peru sau Columbia fiind țările cu biodiversitatea cea mai mare din lume, fiind însă, în același timp, un continent deosebit de vulnerabil la schimbările climatice;

| AC. | întrucât îmbunătățirea procesului de colectare a impozitelor este fundamentală în vederea construirii unui stat competent, capabil să furnizeze populației sale servicii de bază, precum serviciile de sănătate, de salubritate publică și de educație; |
| --- | --- |

AC.

întrucât îmbunătățirea procesului de colectare a impozitelor este fundamentală în vederea construirii unui stat competent, capabil să furnizeze populației sale servicii de bază, precum serviciile de sănătate, de salubritate publică și de educație;

| AD. | întrucât efectele cele mai devastatoare ale schimbărilor climatice și ale încălzirii globale afectează în mare măsură America Latină și Caraibe, țările din regiune fiind cele mai vulnerabile din lume; întrucât dezastrele naturale au cauzat o pierdere de 54 % din PIB-ul regional în America Centrală; |
| --- | --- |

AD.

întrucât efectele cele mai devastatoare ale schimbărilor climatice și ale încălzirii globale afectează în mare măsură America Latină și Caraibe, țările din regiune fiind cele mai vulnerabile din lume; întrucât dezastrele naturale au cauzat o pierdere de 54 % din PIB-ul regional în America Centrală;

| AE. | întrucât referința explicită la sectorul privat ca actor fundamental pentru generarea unei dezvoltări durabile și contribuția la coeziunea socială este inclusă în Agenda schimbării; |
| --- | --- |

AE.

întrucât referința explicită la sectorul privat ca actor fundamental pentru generarea unei dezvoltări durabile și contribuția la coeziunea socială este inclusă în Agenda schimbării;

| AF. | întrucât este important dialogul biregional structurat și dialogul global cu privire la migrația între UE și America Latină, fiind important și ca politicile și practicile migratorii din ambele regiuni să garanteze respectarea drepturilor fundamentale ale tuturor migranților; |
| --- | --- |

AF.

întrucât este important dialogul biregional structurat și dialogul global cu privire la migrația între UE și America Latină, fiind important și ca politicile și practicile migratorii din ambele regiuni să garanteze respectarea drepturilor fundamentale ale tuturor migranților;

| AG. | întrucât unele țări din America Latină sunt printre cele mai violente din lume, iar criminalitatea asociată unor fenomene precum traficul de droguri și delincvența organizată, spălarea banilor, traficul de arme și corupția, constituie în continuare o problemă deosebit de gravă în această regiune, precum și o amenințare pentru dezvoltarea sa; |
| --- | --- |

AG.

întrucât unele țări din America Latină sunt printre cele mai violente din lume, iar criminalitatea asociată unor fenomene precum traficul de droguri și delincvența organizată, spălarea banilor, traficul de arme și corupția, constituie în continuare o problemă deosebit de gravă în această regiune, precum și o amenințare pentru dezvoltarea sa;

| AH. | întrucât propunerea Comisiei Europene privind instrumentul de parteneriat se concentrează pe punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 în regiune; întrucât această propunere se concentrează în mod preferențial pe partenerii săi strategici și pe economiile emergente, având, de asemenea o abordare globală îndreptată spre provocările și amenințările globale; |
| --- | --- |

AH.

întrucât propunerea Comisiei Europene privind instrumentul de parteneriat se concentrează pe punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 în regiune; întrucât această propunere se concentrează în mod preferențial pe partenerii săi strategici și pe economiile emergente, având, de asemenea o abordare globală îndreptată spre provocările și amenințările globale;

| AI. | întrucât corupția asociată rețelelor criminale, care se ocupă în special cu distribuția și traficul de stupefiante – și care pătrund în instituții, fiind distribuite în zone de influență teritorială, și produc daune colaterale –constituie o amenințare pentru sistemele democratice și securitatea colectivă din AL, generând probleme grave de instabilitate și guvernare politică, |
| --- | --- |

AI.

întrucât corupția asociată rețelelor criminale, care se ocupă în special cu distribuția și traficul de stupefiante – și care pătrund în instituții, fiind distribuite în zone de influență teritorială, și produc daune colaterale –constituie o amenințare pentru sistemele democratice și securitatea colectivă din AL, generând probleme grave de instabilitate și guvernare politică,

| 1. | reamintește că, deși impactul crizei economice și financiare globale a fost mai puțin grav în America Latină decât în alte regiuni, indicatorii de inegalitate și sărăcie ating, în continuare, cote foarte ridicate, iar progresul acestei regiuni în atingerea a șase dintre cele opt Obiective de Dezvoltare ale Mileniului este insuficient; |
| --- | --- |

1.

reamintește că, deși impactul crizei economice și financiare globale a fost mai puțin grav în America Latină decât în alte regiuni, indicatorii de inegalitate și sărăcie ating, în continuare, cote foarte ridicate, iar progresul acestei regiuni în atingerea a șase dintre cele opt Obiective de Dezvoltare ale Mileniului este insuficient;

| 2. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți coordonarea dintre Uniunea Europeană și America Latină în vederea îndeplinirii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), mai ales în ceea ce privește măsurile care vizează combaterea sărăciei, crearea de locuri de muncă și integrarea socială a grupurilor marginalizate; subliniază faptul că obiectivul care vizează un parteneriat internațional pentru dezvoltare (ODM 8) ar trebui să fie un element central al politicii de cooperare a UE cu America Latină, selectându-se anumite regiuni în care să se pună în aplicare noua strategie de „creștere favorabilă incluziunii” în aceste țări; subliniază faptul că Fundația UE - America Latină și Regiunea Caraibilor (UE-ALC) poate juca un rol semnificativ în realizarea acestor obiective; |
| --- | --- |

2.

subliniază necesitatea de a îmbunătăți coordonarea dintre Uniunea Europeană și America Latină în vederea îndeplinirii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), mai ales în ceea ce privește măsurile care vizează combaterea sărăciei, crearea de locuri de muncă și integrarea socială a grupurilor marginalizate; subliniază faptul că obiectivul care vizează un parteneriat internațional pentru dezvoltare (ODM 8) ar trebui să fie un element central al politicii de cooperare a UE cu America Latină, selectându-se anumite regiuni în care să se pună în aplicare noua strategie de „creștere favorabilă incluziunii” în aceste țări; subliniază faptul că Fundația UE - America Latină și Regiunea Caraibilor (UE-ALC) poate juca un rol semnificativ în realizarea acestor obiective;

| 3. | consideră că progresele economice și tehnologice ale câtorva țări din America Latină impun reconsiderarea obiectivelor UE de cooperare bilaterală pentru dezvoltare; solicită redirecționarea cooperării către domeniile în care este necesară în cea mai mare măsură, pentru a aborda reducerea sărăciei; insistă asupra existenței unor provocări comune care trebuie abordate prin consolidarea multilateralității; subliniază că relațiile dintre creșterea economică, comerț, dezvoltare și reducerea sărăciei nu sunt nici simple, nici automate; astfel, încurajează Comisia să realizeze, în contextul dezbaterii privind viitoarea politică de cooperare pentru dezvoltare a UE, o reflecție amplă și profundă privind modelul de dezvoltare actual, precum și să desprindă învățăminte din trecut, în scopul reducerii sărăciei și a inegalității în mod efectiv, fără a diminua și a limita spațiul de manevră politică; |
| --- | --- |

3.

consideră că progresele economice și tehnologice ale câtorva țări din America Latină impun reconsiderarea obiectivelor UE de cooperare bilaterală pentru dezvoltare; solicită redirecționarea cooperării către domeniile în care este necesară în cea mai mare măsură, pentru a aborda reducerea sărăciei; insistă asupra existenței unor provocări comune care trebuie abordate prin consolidarea multilateralității; subliniază că relațiile dintre creșterea economică, comerț, dezvoltare și reducerea sărăciei nu sunt nici simple, nici automate; astfel, încurajează Comisia să realizeze, în contextul dezbaterii privind viitoarea politică de cooperare pentru dezvoltare a UE, o reflecție amplă și profundă privind modelul de dezvoltare actual, precum și să desprindă învățăminte din trecut, în scopul reducerii sărăciei și a inegalității în mod efectiv, fără a diminua și a limita spațiul de manevră politică;

| 4. | consideră că politica de cooperare pentru dezvoltare a UE ar trebui să fie definită în strânsă consultare cu America Latină, urmărindu-se elaborarea unei politici de dezvoltare a regiunii care să fie durabilă, echitabilă și echilibrată; |
| --- | --- |

4.

consideră că politica de cooperare pentru dezvoltare a UE ar trebui să fie definită în strânsă consultare cu America Latină, urmărindu-se elaborarea unei politici de dezvoltare a regiunii care să fie durabilă, echitabilă și echilibrată;

| 5. | subliniază că, deși sprijinul poate constitui un avantaj pentru țările din America Latină, acesta nu este suficient pentru garantarea unei dezvoltări durabile și de durată; prin urmare, solicită țărilor din America Latină să își consolideze și să își mobilizeze resursele interne, să stabilească sisteme de impozitare transparente și o formă de guvernanță fiscală care nu este marcată de corupție și fraudă, să implice sectorul local, administrația locală și societatea civilă în mod efectiv în activitățile incluse pe agenda UE-America Latină, îndeosebi prin cooperare, asistență tehnică și înființarea unor instituții de formare în domeniul fiscal și juridic în apropierea administrațiilor locale, precum și să stimuleze responsabilitatea față de proiecte; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, deși sprijinul poate constitui un avantaj pentru țările din America Latină, acesta nu este suficient pentru garantarea unei dezvoltări durabile și de durată; prin urmare, solicită țărilor din America Latină să își consolideze și să își mobilizeze resursele interne, să stabilească sisteme de impozitare transparente și o formă de guvernanță fiscală care nu este marcată de corupție și fraudă, să implice sectorul local, administrația locală și societatea civilă în mod efectiv în activitățile incluse pe agenda UE-America Latină, îndeosebi prin cooperare, asistență tehnică și înființarea unor instituții de formare în domeniul fiscal și juridic în apropierea administrațiilor locale, precum și să stimuleze responsabilitatea față de proiecte;

| 6. | consideră că investițiile solide ale Chinei, în special în domeniul depozitelor de materii prime, hidrocarburi și resurse agricole din mai multe țări din America Latină ar trebui să convingă Uniunea Europeană să consolideze rapid și eficient sprijinul său acordat dezvoltării regionale durabile; |
| --- | --- |

6.

consideră că investițiile solide ale Chinei, în special în domeniul depozitelor de materii prime, hidrocarburi și resurse agricole din mai multe țări din America Latină ar trebui să convingă Uniunea Europeană să consolideze rapid și eficient sprijinul său acordat dezvoltării regionale durabile;

| 7. | consideră că, ținând seama de nevoia de echilibru în contextul politicii de dezvoltare între America Latină și UE, America Latină trebuie să depună eforturi speciale de promovare a integrării politice, economice și comerciale a regiunii; |
| --- | --- |

7.

consideră că, ținând seama de nevoia de echilibru în contextul politicii de dezvoltare între America Latină și UE, America Latină trebuie să depună eforturi speciale de promovare a integrării politice, economice și comerciale a regiunii;

| 8. | subliniază nevoia de a corela progresul în relațiile cu America Latină cu o politică de dezvoltare coerentă; prin urmare, consideră necesară elaborarea de instrumente și obiective de cooperare adecvate fiecărei țări, concentrând resursele la nivelul țărilor celor mai vulnerabile și îmbunătățind coerența politicilor pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

8.

subliniază nevoia de a corela progresul în relațiile cu America Latină cu o politică de dezvoltare coerentă; prin urmare, consideră necesară elaborarea de instrumente și obiective de cooperare adecvate fiecărei țări, concentrând resursele la nivelul țărilor celor mai vulnerabile și îmbunătățind coerența politicilor pentru dezvoltare;

| 9. | solicită Comisiei și Consiliului menținerea volumului de cooperare din cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) pentru perioada 2014-2020, pentru America Latină, la o treime din nivelul geografic total; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei și Consiliului menținerea volumului de cooperare din cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) pentru perioada 2014-2020, pentru America Latină, la o treime din nivelul geografic total;

| 10. | salută principiul de diferențiere și concentrare a ajutorului propus de către Comisie; insistă asupra faptului că diferențierea trebuie să aibă loc treptat în faza de programare – atât în țările destinatare, cât și la nivelul instrumentelor de cooperare – dezvoltând și alte forme de cooperare mai bine adaptate țărilor cu venituri medii; recomandă ca toate criteriile de aplicare a principiului de diferențiere să fie obiective și comune pentru toate țările; |
| --- | --- |

10.

salută principiul de diferențiere și concentrare a ajutorului propus de către Comisie; insistă asupra faptului că diferențierea trebuie să aibă loc treptat în faza de programare – atât în țările destinatare, cât și la nivelul instrumentelor de cooperare – dezvoltând și alte forme de cooperare mai bine adaptate țărilor cu venituri medii; recomandă ca toate criteriile de aplicare a principiului de diferențiere să fie obiective și comune pentru toate țările;

| 11. | constată că abordarea principiului de diferențiere nu ar trebui să aibă ca rezultat diminuarea drastică a importanței regiunii în proiecția externă a UE, care este și trebuie să acționeze ca un actor global, fiind un membru activ al societății internaționale și nu doar principalul donator mondial. consideră că, în caz contrar, UE poate fi acuzată de lipsă de relevanță în regiuni întregi, lăsând loc deschis pentru intervenția altor actori la nivel global; |
| --- | --- |

11.

constată că abordarea principiului de diferențiere nu ar trebui să aibă ca rezultat diminuarea drastică a importanței regiunii în proiecția externă a UE, care este și trebuie să acționeze ca un actor global, fiind un membru activ al societății internaționale și nu doar principalul donator mondial. consideră că, în caz contrar, UE poate fi acuzată de lipsă de relevanță în regiuni întregi, lăsând loc deschis pentru intervenția altor actori la nivel global;

| 12. | insistă asupra faptului că orice posibilă realocare a fondurilor trebuie să fie în beneficiul programelor geografice pentru eradicarea sărăciei din țările cu venituri mici, respectiv mici și mijlocii din aceeași regiune; |
| --- | --- |

12.

insistă asupra faptului că orice posibilă realocare a fondurilor trebuie să fie în beneficiul programelor geografice pentru eradicarea sărăciei din țările cu venituri mici, respectiv mici și mijlocii din aceeași regiune;

Importanța țărilor cu venituri medii – necesitatea unei abordări diferențiate

| 13. | își exprimă îngrijorarea privind lipsa de rigoare în punerea în aplicare a criteriilor privind eligibilitatea stabilite în propunerea Comisiei privind ICD, ceea ce retrage accesul la programele bilaterale pentru unsprezece țări cu venituri medii din ALC; reamintește faptul că unele țări din America Latină se numără printre cele mai inegale din lume în ceea ce privește veniturile pe cap de locuitor, iar inegalitățile persistente au loc în contextul unei mobilități socioeconomice reduse; insistă asupra faptului că aceste țări sunt extrem de eterogene, drept pentru care trebuie menținută o cooperare diferențiată, bazată pe coordonare și pe dialog politic; |
| --- | --- |

13.

își exprimă îngrijorarea privind lipsa de rigoare în punerea în aplicare a criteriilor privind eligibilitatea stabilite în propunerea Comisiei privind ICD, ceea ce retrage accesul la programele bilaterale pentru unsprezece țări cu venituri medii din ALC; reamintește faptul că unele țări din America Latină se numără printre cele mai inegale din lume în ceea ce privește veniturile pe cap de locuitor, iar inegalitățile persistente au loc în contextul unei mobilități socioeconomice reduse; insistă asupra faptului că aceste țări sunt extrem de eterogene, drept pentru care trebuie menținută o cooperare diferențiată, bazată pe coordonare și pe dialog politic;

| 14. | consideră că mesajul pe care îl transmite UE pentru regiune este unul foarte îngrijorător, dat fiind faptul că, în practică, este o declarație prin care nu i se acordă importanța care ar trebui, în pofida numeroaselor angajamente politice și comerciale asumate și a intereselor globale comune; |
| --- | --- |

14.

consideră că mesajul pe care îl transmite UE pentru regiune este unul foarte îngrijorător, dat fiind faptul că, în practică, este o declarație prin care nu i se acordă importanța care ar trebui, în pofida numeroaselor angajamente politice și comerciale asumate și a intereselor globale comune;

| 15. | astfel cum prevede și Consensul European pentru Dezvoltare, la punctul 66, subliniază necesitatea acordării unei atenții adecvate țărilor cu venituri medii, în special țărilor cu venituri medii spre mici, dintre care multe se confruntă cu probleme similare cu cele ale țărilor cu venituri mici; |
| --- | --- |

15.

astfel cum prevede și Consensul European pentru Dezvoltare, la punctul 66, subliniază necesitatea acordării unei atenții adecvate țărilor cu venituri medii, în special țărilor cu venituri medii spre mici, dintre care multe se confruntă cu probleme similare cu cele ale țărilor cu venituri mici;

| 16. | solicită Comisiei și Consiliului să efectueze o analiză obiectivă și transparentă în cadrul principiului diferențierii, în scopul revizuirii și extinderii indicatorilor folosiți pentru a evalua dezvoltarea, depășind factorul venit și interpretând criteriile economice în lumina altor factori, precum sărăcia, vulnerabilitatea și indicele de criză al ECHO, coeficientul Gini și cel privind inegalitatea; avertizează cu privire la faptul că o clasificare a țărilor în funcție de nivelul veniturilor se bazează pe calcule care ascund inegalitatea și sărăcia; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei și Consiliului să efectueze o analiză obiectivă și transparentă în cadrul principiului diferențierii, în scopul revizuirii și extinderii indicatorilor folosiți pentru a evalua dezvoltarea, depășind factorul venit și interpretând criteriile economice în lumina altor factori, precum sărăcia, vulnerabilitatea și indicele de criză al ECHO, coeficientul Gini și cel privind inegalitatea; avertizează cu privire la faptul că o clasificare a țărilor în funcție de nivelul veniturilor se bazează pe calcule care ascund inegalitatea și sărăcia;

| 17. | având în vedere acești indicatori, insistă asupra faptului că UE ar trebui să continue cooperarea bilaterală în cadrul viitorului ICD, cel puțin pentru Columbia, Ecuador și Peru; |
| --- | --- |

17.

având în vedere acești indicatori, insistă asupra faptului că UE ar trebui să continue cooperarea bilaterală în cadrul viitorului ICD, cel puțin pentru Columbia, Ecuador și Peru;

| 18. | solicită Comisiei să prezinte o strategie coerentă de retragere treptată a ajutorului bilateral pentru țările cu venituri medii, care să le permită să își consolideze poziția de „absolviți” de ajutor, respectând astfel principiul predictibilității ajutorului recunoscut în cadrul Forumului privind eficacitatea ajutorului de la Busan; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să prezinte o strategie coerentă de retragere treptată a ajutorului bilateral pentru țările cu venituri medii, care să le permită să își consolideze poziția de „absolviți” de ajutor, respectând astfel principiul predictibilității ajutorului recunoscut în cadrul Forumului privind eficacitatea ajutorului de la Busan;

| 19. | solicită Comisiei ca această retragere treptată a ajutorului bilateral să înceapă de la intrarea în vigoare a noului ICD, având în vedere următoarele criterii:






  — | o corelare explicită a obiectivelor și a concentrării sectoriale a ajutorului bilateral pentru consolidarea coeziunii sociale, în special prin cofinanțarea unor politici și programe active pentru reducerea inegalității veniturilor și oportunităților, precum și prin intermediul altor programe mai avansate de stimulare a competitivității și a dezvoltării durabile, inclusiv prin promovarea cooperării tehnologice și științifice, a inovării și a asistenței tehnice, un acces preferențial la programele tematice regionale și subregionale și la instrumentul de parteneriat care să includă o sumă minimă garantată; stimularea ajutoarelor rambursabile și a programelor de burse; |
| --- | --- | --- |

19.

solicită Comisiei ca această retragere treptată a ajutorului bilateral să înceapă de la intrarea în vigoare a noului ICD, având în vedere următoarele criterii:

—

o corelare explicită a obiectivelor și a concentrării sectoriale a ajutorului bilateral pentru consolidarea coeziunii sociale, în special prin cofinanțarea unor politici și programe active pentru reducerea inegalității veniturilor și oportunităților, precum și prin intermediul altor programe mai avansate de stimulare a competitivității și a dezvoltării durabile, inclusiv prin promovarea cooperării tehnologice și științifice, a inovării și a asistenței tehnice, un acces preferențial la programele tematice regionale și subregionale și la instrumentul de parteneriat care să includă o sumă minimă garantată; stimularea ajutoarelor rambursabile și a programelor de burse;

| — | definirea priorităților prin dialoguri bilaterale și biregionale cu autoritățile naționale și societatea civilă; |
| --- | --- |

—

definirea priorităților prin dialoguri bilaterale și biregionale cu autoritățile naționale și societatea civilă;

| — | continuarea cooperării bilaterale pe parcursul unei perioade de tranziție de cel mult patru ani, adaptată indicatorilor de alocare a ajutoarelor și situației fiecărei țări; |
| --- | --- |

—

continuarea cooperării bilaterale pe parcursul unei perioade de tranziție de cel mult patru ani, adaptată indicatorilor de alocare a ajutoarelor și situației fiecărei țări;

| 20. | insistă asupra necesității consolidării instrumentului de parteneriat la peste 1 miliard de euro, pentru stimularea noului model de cooperare cu țările cu venituri medii și cu venituri medii și mari, asigurând previzibilitatea, cuantificarea și evaluarea fondurilor; insistă asupra necesității de a se asigura că acesta este un instrument care intensifică răspunsul UE la provocările globale, precum lupta împotriva inegalității, a schimbărilor climatice, a securității sau lupta împotriva traficului de droguri; |
| --- | --- |

20.

insistă asupra necesității consolidării instrumentului de parteneriat la peste 1 miliard de euro, pentru stimularea noului model de cooperare cu țările cu venituri medii și cu venituri medii și mari, asigurând previzibilitatea, cuantificarea și evaluarea fondurilor; insistă asupra necesității de a se asigura că acesta este un instrument care intensifică răspunsul UE la provocările globale, precum lupta împotriva inegalității, a schimbărilor climatice, a securității sau lupta împotriva traficului de droguri;

Coeziunea socială și combaterea sărăciei

| 21. | consideră că nivelurile ridicate de inegalitate și absența unui mecanism eficient de protecție socială constituie principalul obstacol pentru consolidarea democrației și pentru o creștere economică justă și durabilă a regiunii, drept pentru care solicită să se acorde o atenție sporită legăturii între guvernabilitatea democratică și coeziunea socială; |
| --- | --- |

21.

consideră că nivelurile ridicate de inegalitate și absența unui mecanism eficient de protecție socială constituie principalul obstacol pentru consolidarea democrației și pentru o creștere economică justă și durabilă a regiunii, drept pentru care solicită să se acorde o atenție sporită legăturii între guvernabilitatea democratică și coeziunea socială;

| 22. | consideră că obiectivul de coeziune socială al parteneriatului UE-ALC va fi realizat numai în măsura în care generează un nivel ridicat de dezvoltare și o distribuție echitabilă a veniturilor și a bogăției și că acest obiectiv impune adoptarea unor măsuri concrete pentru eradicarea sărăciei prin politici fiscale mai clare și progresive, consolidând capacitatea fiscală și lupta împotriva fraudei și a evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

22.

consideră că obiectivul de coeziune socială al parteneriatului UE-ALC va fi realizat numai în măsura în care generează un nivel ridicat de dezvoltare și o distribuție echitabilă a veniturilor și a bogăției și că acest obiectiv impune adoptarea unor măsuri concrete pentru eradicarea sărăciei prin politici fiscale mai clare și progresive, consolidând capacitatea fiscală și lupta împotriva fraudei și a evaziunii fiscale;

| 23. | subliniază importanța ajutorului pentru dezvoltare prin intermediul comerțului; constată că schimburile comerciale dintre America Latină și UE constituie un factor crucial în reducerea sărăciei și asigurarea bunăstării pe ambele continente; atrage atenția asupra tendințelor protecționiste care rezultă din actuala criză economică și financiară; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța ajutorului pentru dezvoltare prin intermediul comerțului; constată că schimburile comerciale dintre America Latină și UE constituie un factor crucial în reducerea sărăciei și asigurarea bunăstării pe ambele continente; atrage atenția asupra tendințelor protecționiste care rezultă din actuala criză economică și financiară;

| 24. | subliniază importanța menținerii obiectivului de 20 % pentru programele de educație și sănătate și insistă asupra necesității integrării egalității de gen pe piața muncii și în societate în general; afirmă încă o dată că educația și investițiile în capitalul uman constituie baza coeziunii sociale și a dezvoltării socioeconomice; solicită punerea în aplicare a unor politici eficiente și finanțarea adecvată pentru a combate analfabetismul, care continuă să fie la un nivel ridicat în unele țări din regiune, afectând în special fetele și femeile, și promovarea accesului la sistemul public de educație gratuit (primar și secundar), care este adesea limitat ca urmare a lipsei resurselor bugetare necesare în unele țări; în acest context, sprijină proiectul elaborat de Organizația Statelor Iberoamericane, „Obiectivele educaționale 2021: educația pe care o dorim pentru generația bicentenarelor”; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța menținerii obiectivului de 20 % pentru programele de educație și sănătate și insistă asupra necesității integrării egalității de gen pe piața muncii și în societate în general; afirmă încă o dată că educația și investițiile în capitalul uman constituie baza coeziunii sociale și a dezvoltării socioeconomice; solicită punerea în aplicare a unor politici eficiente și finanțarea adecvată pentru a combate analfabetismul, care continuă să fie la un nivel ridicat în unele țări din regiune, afectând în special fetele și femeile, și promovarea accesului la sistemul public de educație gratuit (primar și secundar), care este adesea limitat ca urmare a lipsei resurselor bugetare necesare în unele țări; în acest context, sprijină proiectul elaborat de Organizația Statelor Iberoamericane, „Obiectivele educaționale 2021: educația pe care o dorim pentru generația bicentenarelor”;

| 25. | subliniază că, deși acoperirea și cheltuielile cu educația în America Latină s-au îmbunătățit considerabil în ultimii zece ani, calitatea acesteia continuă să fie scăzută și accesul inegal; subliniază activitatea realizată de Uniunea Europeană prin programele Erasmus, Alban și Alfa și solicită Comisiei să continue efortul bugetar realizat până la această dată; |
| --- | --- |

25.

subliniază că, deși acoperirea și cheltuielile cu educația în America Latină s-au îmbunătățit considerabil în ultimii zece ani, calitatea acesteia continuă să fie scăzută și accesul inegal; subliniază activitatea realizată de Uniunea Europeană prin programele Erasmus, Alban și Alfa și solicită Comisiei să continue efortul bugetar realizat până la această dată;

| 26. | insistă asupra faptului că diferențele mari în ceea ce privește performanța școlară în America Latină au continuat să se mărească în ultimii ani, făcând o comparație între zonele rurale cu cele urbane, tipul de școală – publică sau privată, sexul sau nivelul socioeconomic, agravându-se astfel problema lipsei coeziunii sociale; |
| --- | --- |

26.

insistă asupra faptului că diferențele mari în ceea ce privește performanța școlară în America Latină au continuat să se mărească în ultimii ani, făcând o comparație între zonele rurale cu cele urbane, tipul de școală – publică sau privată, sexul sau nivelul socioeconomic, agravându-se astfel problema lipsei coeziunii sociale;

| 27. | subliniază faptul că coeziunea socială este strâns legată de alte politici, cum ar fi comerțul, investițiile și finanțele; consideră că ICD trebuie să introducă într-un mod mai eficient obiectivele de coeziune socială în programarea sa tematică, națională și regională, sprijinind în principal o serie de politici fiscale și sociale mai corecte, care să promoveze echitatea, accesul la serviciile publice și demnitatea în muncă și reforma sistemului judiciar; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că coeziunea socială este strâns legată de alte politici, cum ar fi comerțul, investițiile și finanțele; consideră că ICD trebuie să introducă într-un mod mai eficient obiectivele de coeziune socială în programarea sa tematică, națională și regională, sprijinind în principal o serie de politici fiscale și sociale mai corecte, care să promoveze echitatea, accesul la serviciile publice și demnitatea în muncă și reforma sistemului judiciar;

| 28. | subliniază importanța programelor precum EuroSocial, URB-AL și AL-INVEST; COPOLAD, precum și a celor pentru consolidarea dialogului și a cooperării între UE și America Latină pentru stabilirea de modele de gestiune cu privire la migrație și politicile de dezvoltare; consideră că, în noul ICD, aceste programe trebuie să fie consolidate, explorând potențialul lor în termeni de cooperare triunghiulară; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța programelor precum EuroSocial, URB-AL și AL-INVEST; COPOLAD, precum și a celor pentru consolidarea dialogului și a cooperării între UE și America Latină pentru stabilirea de modele de gestiune cu privire la migrație și politicile de dezvoltare; consideră că, în noul ICD, aceste programe trebuie să fie consolidate, explorând potențialul lor în termeni de cooperare triunghiulară;

| 29. | subliniază necesitatea ca Uniunea Europeană să aloce resursele adecvate, prin intermediul ICD, astfel încât copiii să își îmbunătățească condițiile de viață și să își poată dezvolta pe deplin capacitățile și potențialul, în principal în interiorul nucleului familial; |
| --- | --- |

29.

subliniază necesitatea ca Uniunea Europeană să aloce resursele adecvate, prin intermediul ICD, astfel încât copiii să își îmbunătățească condițiile de viață și să își poată dezvolta pe deplin capacitățile și potențialul, în principal în interiorul nucleului familial;

| 30. | reamintește importanța Forumului UE-ALC privind coeziunea socială și solicită consolidarea acestuia ca spațiu de dialog politic biregional în domeniul coeziunii sociale, prin promovarea unor mecanisme mai ambițioase și de coordonare în acest domeniu, precum și stimularea coeziunii sociale în cadrul agendelor principalelor forumuri internaționale; |
| --- | --- |

30.

reamintește importanța Forumului UE-ALC privind coeziunea socială și solicită consolidarea acestuia ca spațiu de dialog politic biregional în domeniul coeziunii sociale, prin promovarea unor mecanisme mai ambițioase și de coordonare în acest domeniu, precum și stimularea coeziunii sociale în cadrul agendelor principalelor forumuri internaționale;

| 31. | menționează că Fundația EU-ALC poate avea un rol important în coordonarea și sprijinirea acțiunilor și a dezbaterilor societății civile cu privire la rolul cooperării internaționale în promovarea coeziunii sociale în regiune; |
| --- | --- |

31.

menționează că Fundația EU-ALC poate avea un rol important în coordonarea și sprijinirea acțiunilor și a dezbaterilor societății civile cu privire la rolul cooperării internaționale în promovarea coeziunii sociale în regiune;

Coerența politicilor pentru dezvoltare

| 32. | reamintește importanța coerenței politicilor pentru dezvoltare, definită la articolul 208 din TFUE, pentru eradicarea sărăciei, promovarea drepturilor economice și sociale, protecția mediului înconjurător, o bună guvernare și o dezvoltare durabilă și incluzivă; |
| --- | --- |

32.

reamintește importanța coerenței politicilor pentru dezvoltare, definită la articolul 208 din TFUE, pentru eradicarea sărăciei, promovarea drepturilor economice și sociale, protecția mediului înconjurător, o bună guvernare și o dezvoltare durabilă și incluzivă;

| 33. | solicită Comisiei Europene să sporească vizibilitatea proiectelor sale desfășurate în țările din America Latină și să le facă mai ușor de înțeles pentru cetățenii acestora, demonstrând valoarea adăugată a cooperării cu UE; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei Europene să sporească vizibilitatea proiectelor sale desfășurate în țările din America Latină și să le facă mai ușor de înțeles pentru cetățenii acestora, demonstrând valoarea adăugată a cooperării cu UE;

| 34. | subliniază faptul că acordurile de asociere/de liber schimb ale UE nu trebuie să intre în dezacord cu obiectivul de coerență al politicii pentru dezvoltare; prin urmare, îndeamnă Comisia să asigure că nevoia și preocupările de dezvoltare se reflectă adecvat în capitolele privind comerțul, precum serviciile financiare, achizițiile publice și drepturile de proprietate intelectuală, precum și să asigure, printr-un mecanism solid, îndeplinirea standardelor comune privind drepturile în domeniul social, al muncii și al mediului, în cadrul oricărui proces de negociere aflat în derulare sau la momentul revizuirii acestuia; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că acordurile de asociere/de liber schimb ale UE nu trebuie să intre în dezacord cu obiectivul de coerență al politicii pentru dezvoltare; prin urmare, îndeamnă Comisia să asigure că nevoia și preocupările de dezvoltare se reflectă adecvat în capitolele privind comerțul, precum serviciile financiare, achizițiile publice și drepturile de proprietate intelectuală, precum și să asigure, printr-un mecanism solid, îndeplinirea standardelor comune privind drepturile în domeniul social, al muncii și al mediului, în cadrul oricărui proces de negociere aflat în derulare sau la momentul revizuirii acestuia;

| 35. | regretă faptul că propunerea de regulament prezentată de Comisie cu privire la sistemul de preferințe tarifare generalizate nu ține seama de natura strategică a relațiilor cu America Latină și nu acordă acces la acest instrument unui număr mare de țări din regiune, deși instrumentul este esențial pentru dezvoltarea regiunii; |
| --- | --- |

35.

regretă faptul că propunerea de regulament prezentată de Comisie cu privire la sistemul de preferințe tarifare generalizate nu ține seama de natura strategică a relațiilor cu America Latină și nu acordă acces la acest instrument unui număr mare de țări din regiune, deși instrumentul este esențial pentru dezvoltarea regiunii;

| 36. | solicită SEAE și Comisiei să își intensifice eforturile de a pregăti calea către un viitor acord de asociere de sine stătător cu Comunitatea Andină, în interesul creșterii economice și al dezvoltării sociale a statelor membre ale acestei comunități și în conformitate cu valorile, principiile și obiectivele UE, care au urmărit întotdeauna integrarea Americii Latine; |
| --- | --- |

36.

solicită SEAE și Comisiei să își intensifice eforturile de a pregăti calea către un viitor acord de asociere de sine stătător cu Comunitatea Andină, în interesul creșterii economice și al dezvoltării sociale a statelor membre ale acestei comunități și în conformitate cu valorile, principiile și obiectivele UE, care au urmărit întotdeauna integrarea Americii Latine;

| 37. | solicită UE să asigure că resursele alocate pentru dezvoltare nu sunt deviate; |
| --- | --- |

37.

solicită UE să asigure că resursele alocate pentru dezvoltare nu sunt deviate;

| 38. | consideră că încheierea unui acord de asociere între UE și MERCOSUR ar putea stimula și consolida cooperarea și dezvoltarea între America Latină și Uniunea Europeană, cu condiția ca acesta să se bazeze pe principiul comerțului echitabil și respectarea standardelor internaționale în domeniul muncii și al mediului, precum și pe principiul certitudinii juridice pentru investiții, dar și cu condiția ca partenerii să se comporte, de asemenea, într-un mod demn de încredere; |
| --- | --- |

38.

consideră că încheierea unui acord de asociere între UE și MERCOSUR ar putea stimula și consolida cooperarea și dezvoltarea între America Latină și Uniunea Europeană, cu condiția ca acesta să se bazeze pe principiul comerțului echitabil și respectarea standardelor internaționale în domeniul muncii și al mediului, precum și pe principiul certitudinii juridice pentru investiții, dar și cu condiția ca partenerii să se comporte, de asemenea, într-un mod demn de încredere;

| 39. | subliniază că noul ICD ar trebui să promoveze procesul de integrare regională; în acest sens, reamintește că acordurile de asociere și acordurile comerciale multipartite, dacă sunt orientate în mod corect, ținând seama de asimetrii, pot constitui un stimulent important în dezvoltare și integrarea regională, dar susține că incoerența politicilor compromite acest proces; îndeamnă UE să asigure că niciun acord încheiat la nivel bilateral nu subminează procesul de integrare a Americii Latine; de asemenea, constată că, deși relațiile interregionale au scăzut în beneficiul relațiilor bilaterale, această schimbare către bilateralism tinde să crească fragmentarea și rivalitatea în cadrul blocurilor regionale din America Latină; |
| --- | --- |

39.

subliniază că noul ICD ar trebui să promoveze procesul de integrare regională; în acest sens, reamintește că acordurile de asociere și acordurile comerciale multipartite, dacă sunt orientate în mod corect, ținând seama de asimetrii, pot constitui un stimulent important în dezvoltare și integrarea regională, dar susține că incoerența politicilor compromite acest proces; îndeamnă UE să asigure că niciun acord încheiat la nivel bilateral nu subminează procesul de integrare a Americii Latine; de asemenea, constată că, deși relațiile interregionale au scăzut în beneficiul relațiilor bilaterale, această schimbare către bilateralism tinde să crească fragmentarea și rivalitatea în cadrul blocurilor regionale din America Latină;

| 40. | insistă asupra necesității de a stabili, în cadrul delegațiilor UE, punctele focale pentru coerența politicilor pentru dezvoltare și mecanismele de monitorizare în acest domeniu; |
| --- | --- |

40.

insistă asupra necesității de a stabili, în cadrul delegațiilor UE, punctele focale pentru coerența politicilor pentru dezvoltare și mecanismele de monitorizare în acest domeniu;

| 41. | subliniază importanța dezvoltării de către Uniunea Europeană a unei politici comerciale mai coerente cu politicile de dezvoltare, astfel încât comerțul să fie, de asemenea, un vector de promovare a normelor sociale echitabile și juste, în special prin includerea unor clauze sociale care să respecte drepturile omului în cadrul acordurilor de parteneriat; |
| --- | --- |

41.

subliniază importanța dezvoltării de către Uniunea Europeană a unei politici comerciale mai coerente cu politicile de dezvoltare, astfel încât comerțul să fie, de asemenea, un vector de promovare a normelor sociale echitabile și juste, în special prin includerea unor clauze sociale care să respecte drepturile omului în cadrul acordurilor de parteneriat;

| 42. | subliniază importanța unei coerențe mai mari în ceea ce privește AOD și consideră că prezența UE și a trei țări din America Latină în G20 ar trebui să contribuie la o apropiere a pozițiilor care să permită implementarea în comun a coerenței politicilor pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța unei coerențe mai mari în ceea ce privește AOD și consideră că prezența UE și a trei țări din America Latină în G20 ar trebui să contribuie la o apropiere a pozițiilor care să permită implementarea în comun a coerenței politicilor pentru dezvoltare;

| 43. | amintește obligația de a respecta principiul conținut la articolul 208 privind coerența politicilor pentru dezvoltare și evitarea efectelor negative, care ar presupune pentru regiune excluderea a 11 țări din cooperarea bilaterală a UE, precum și eliminarea preferințelor comerciale rezultate din schema SPG+; |
| --- | --- |

43.

amintește obligația de a respecta principiul conținut la articolul 208 privind coerența politicilor pentru dezvoltare și evitarea efectelor negative, care ar presupune pentru regiune excluderea a 11 țări din cooperarea bilaterală a UE, precum și eliminarea preferințelor comerciale rezultate din schema SPG+;

| 44. | reamintește faptul că societatea civilă joacă un rol important în consolidarea democrației și în definirea, aplicarea și evaluarea politicilor de dezvoltare în America Latină; regretă faptul că acestui factor i se alocă o importanță minoră și un nivel redus de resurse în programele actuale de cooperare; |
| --- | --- |

44.

reamintește faptul că societatea civilă joacă un rol important în consolidarea democrației și în definirea, aplicarea și evaluarea politicilor de dezvoltare în America Latină; regretă faptul că acestui factor i se alocă o importanță minoră și un nivel redus de resurse în programele actuale de cooperare;

| 45. | subliniază că, în conformitate cu conceptul de asumare democratică, parlamentele, autoritățile locale și regionale și societatea civilă ar trebui susținute în eforturile lor de a juca propriul rol specific în definirea strategiilor de dezvoltare, în tragerea la răspundere a guvernelor, în monitorizarea și evaluarea performanțelor înregistrate și a rezultatelor atinse; subliniază în special importanța consolidării rolului parlamentarilor latinoamericani prin sporirea rolului acestora în cadrul proceselor decizionale; |
| --- | --- |

45.

subliniază că, în conformitate cu conceptul de asumare democratică, parlamentele, autoritățile locale și regionale și societatea civilă ar trebui susținute în eforturile lor de a juca propriul rol specific în definirea strategiilor de dezvoltare, în tragerea la răspundere a guvernelor, în monitorizarea și evaluarea performanțelor înregistrate și a rezultatelor atinse; subliniază în special importanța consolidării rolului parlamentarilor latinoamericani prin sporirea rolului acestora în cadrul proceselor decizionale;

| 46. | prin urmare, este consternat cu privire la faptul că în acordul de asociere recent negociat și în acordurile de liber schimb (ALS) cu țările din America Latină consultarea societății civile este limitată în mod explicit la problemele legate de capitolul privind dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

46.

prin urmare, este consternat cu privire la faptul că în acordul de asociere recent negociat și în acordurile de liber schimb (ALS) cu țările din America Latină consultarea societății civile este limitată în mod explicit la problemele legate de capitolul privind dezvoltarea durabilă;

| 47. | consideră că sprijinul pentru societatea civilă ar trebui să continue să fie una dintre prioritățile următorului ICD; subliniază că acest sprijin trebuie să fie inclus în strategiile sale și în programele regionale, subliniind, în acest mod, rolul său determinant în ceea ce privește lupta împotriva inegalității și a corupției și în evaluarea utilizării resurselor financiare; |
| --- | --- |

47.

consideră că sprijinul pentru societatea civilă ar trebui să continue să fie una dintre prioritățile următorului ICD; subliniază că acest sprijin trebuie să fie inclus în strategiile sale și în programele regionale, subliniind, în acest mod, rolul său determinant în ceea ce privește lupta împotriva inegalității și a corupției și în evaluarea utilizării resurselor financiare;

| 48. | solicită Comisiei Europene să ofere un suport financiar, tehnic și de expertiză mai solid administrațiilor parlamentelor naționale din țările din America Latină în cadrul programelor de strategie regională, cu scopul de a le consolida eficiența, transparența și răspunderea, ceea ce este esențial pentru exercitarea unui rol adecvat de către parlamente în procesele decizionale democratice; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei Europene să ofere un suport financiar, tehnic și de expertiză mai solid administrațiilor parlamentelor naționale din țările din America Latină în cadrul programelor de strategie regională, cu scopul de a le consolida eficiența, transparența și răspunderea, ceea ce este esențial pentru exercitarea unui rol adecvat de către parlamente în procesele decizionale democratice;

| 49. | reamintește că Consensul European pentru Dezvoltare prevede la punctul 18 că „UE își va intensifica sprijinul său pentru dezvoltarea capacității agenților nestatali cu scopul de a-și consolida vocea în procesul de dezvoltare și de a determina avansarea dialogului politic, social și economic”; regretă faptul că, adesea, Cartea verde privind ameliorarea impactului politicii de dezvoltare în UE, nu reușește că explice modul de participare și de autonomizare a societății civile în cadrul viitoarei politici de cooperare pentru dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

49.

reamintește că Consensul European pentru Dezvoltare prevede la punctul 18 că „UE își va intensifica sprijinul său pentru dezvoltarea capacității agenților nestatali cu scopul de a-și consolida vocea în procesul de dezvoltare și de a determina avansarea dialogului politic, social și economic”; regretă faptul că, adesea, Cartea verde privind ameliorarea impactului politicii de dezvoltare în UE, nu reușește că explice modul de participare și de autonomizare a societății civile în cadrul viitoarei politici de cooperare pentru dezvoltare a UE;

| 50. | invită Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Serviciul European de Acțiune Externă să asigure unitatea, consecvența și eficacitatea acțiunii externe a UE față de America Latină, astfel cum se prevede în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

50.

invită Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Serviciul European de Acțiune Externă să asigure unitatea, consecvența și eficacitatea acțiunii externe a UE față de America Latină, astfel cum se prevede în Tratatul de la Lisabona;

Violența și criminalitatea

| 51. | își exprimă preocuparea cu privire la impactul social al nivelului ridicat de criminalitate și violență din regiune, în special feminicidul; consideră necesară definirea unei strategii noi, mai eficiente, care să combată acest fenomen, precum și cauzele economice, sociale și politice ale acestuia; |
| --- | --- |

51.

își exprimă preocuparea cu privire la impactul social al nivelului ridicat de criminalitate și violență din regiune, în special feminicidul; consideră necesară definirea unei strategii noi, mai eficiente, care să combată acest fenomen, precum și cauzele economice, sociale și politice ale acestuia;

| 52. | solicită Comisiei să sprijine cu tărie procesele de consultare a comunităților locale vizate de proiecte ale industriei extractive; reiterează, de asemenea, în acest context, importanța asigurării unei raportări adaptate fiecărei țări privind industriile extractive, astfel cum se prevede în propunerea de directivă privind contabilitatea și transparența, ca instrument de combatere a corupției, a mitei și a evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

52.

solicită Comisiei să sprijine cu tărie procesele de consultare a comunităților locale vizate de proiecte ale industriei extractive; reiterează, de asemenea, în acest context, importanța asigurării unei raportări adaptate fiecărei țări privind industriile extractive, astfel cum se prevede în propunerea de directivă privind contabilitatea și transparența, ca instrument de combatere a corupției, a mitei și a evaziunii fiscale;

| 53. | amintește faptul că criminalitatea și nesiguranța au un impact major asupra încrederii cetățenilor în instituțiile publice și democratice, precum și asupra protejării drepturilor omului; |
| --- | --- |

53.

amintește faptul că criminalitatea și nesiguranța au un impact major asupra încrederii cetățenilor în instituțiile publice și democratice, precum și asupra protejării drepturilor omului;

| 54. | amintește că unul dintre obiectivele prioritare ale acțiunii externe a Uniunii este favorizarea consolidării sistemelor democratice și apărarea drepturilor omului în lume și, în consecință, în America Latină; |
| --- | --- |

54.

amintește că unul dintre obiectivele prioritare ale acțiunii externe a Uniunii este favorizarea consolidării sistemelor democratice și apărarea drepturilor omului în lume și, în consecință, în America Latină;

| 55. | își arată preocuparea față de impactul major al violenței pe criterii de sex care are loc în regiune; |
| --- | --- |

55.

își arată preocuparea față de impactul major al violenței pe criterii de sex care are loc în regiune;

| 56. | solicită Comisiei să facă din lupta împotriva impunității o prioritate a politicii sale pentru dezvoltare cu America Latină și, până la sfârșitul anului 2012, să prezinte o comunicare pe această temă, care să includă capitole privind cooperarea judiciară, cooperarea financiară și schimbul de informații, precum și protecția victimelor; |
| --- | --- |

56.

solicită Comisiei să facă din lupta împotriva impunității o prioritate a politicii sale pentru dezvoltare cu America Latină și, până la sfârșitul anului 2012, să prezinte o comunicare pe această temă, care să includă capitole privind cooperarea judiciară, cooperarea financiară și schimbul de informații, precum și protecția victimelor;

| 57. | își exprimă îngrijorarea cu privire la violența crescută împotriva femeilor; solicită Comisiei să stabilească responsabilități clare în cadrul SEAE și să coordoneze acțiunile relevante ale delegațiilor UE cu cele ale ambasadelor statelor membre în țările în cauză cu scopul de a transforma Declarația din iunie 2010 a Înaltului Reprezentant Catherine Ashton privind feminicidul în politici concrete cărora să le fie alocate resurse suficiente; |
| --- | --- |

57.

își exprimă îngrijorarea cu privire la violența crescută împotriva femeilor; solicită Comisiei să stabilească responsabilități clare în cadrul SEAE și să coordoneze acțiunile relevante ale delegațiilor UE cu cele ale ambasadelor statelor membre în țările în cauză cu scopul de a transforma Declarația din iunie 2010 a Înaltului Reprezentant Catherine Ashton privind feminicidul în politici concrete cărora să le fie alocate resurse suficiente;

| 58. | solicită Comisiei să ofere sprijin politic și financiar activității Sistemului interamerican de protecție a drepturilor omului în chestiunea privind feminicidul și să contribuie la punerea în aplicare a sentințelor sale; |
| --- | --- |

58.

solicită Comisiei să ofere sprijin politic și financiar activității Sistemului interamerican de protecție a drepturilor omului în chestiunea privind feminicidul și să contribuie la punerea în aplicare a sentințelor sale;

| 59. | îndeamnă Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să consulte și să informeze Parlamentul European cu privire la dialogurile existente în materie de drepturile omului și să coopereze în contextul parteneriatului biregional în vederea găsirii unor soluții pentru a elimina practica feminicidului și alte forme de violență împotriva femeilor; |
| --- | --- |

59.

îndeamnă Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să consulte și să informeze Parlamentul European cu privire la dialogurile existente în materie de drepturile omului și să coopereze în contextul parteneriatului biregional în vederea găsirii unor soluții pentru a elimina practica feminicidului și alte forme de violență împotriva femeilor;

| 60. | invită Comisia să ia parte în mod activ și să aducă în discuție în mod regulat subiectul în cadrul dezbaterilor politice și, în special, al dezbaterilor existente privind drepturile omului și să coopereze la identificarea de soluții pentru eliminarea violenței împotriva femeilor și a feminicidului în contextul parteneriatului biregional; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să ia parte în mod activ și să aducă în discuție în mod regulat subiectul în cadrul dezbaterilor politice și, în special, al dezbaterilor existente privind drepturile omului și să coopereze la identificarea de soluții pentru eliminarea violenței împotriva femeilor și a feminicidului în contextul parteneriatului biregional;

Schimbările climatice

| 61. | își exprimă preocuparea cu privire la impactul schimbărilor climatice asupra dezvoltării durabile, protejării biodiversității, despăduririlor și producției agricole din America Latină; |
| --- | --- |

61.

își exprimă preocuparea cu privire la impactul schimbărilor climatice asupra dezvoltării durabile, protejării biodiversității, despăduririlor și producției agricole din America Latină;

| 62. | insistă ca UE să nu promoveze sau sprijine prin intermediul cooperării pentru dezvoltare producția la scară largă de agrocombustibili, din cauza efectelor lor negative asupra securității alimentare, a despăduririlor, a accesului la terenuri și mediului; |
| --- | --- |

62.

insistă ca UE să nu promoveze sau sprijine prin intermediul cooperării pentru dezvoltare producția la scară largă de agrocombustibili, din cauza efectelor lor negative asupra securității alimentare, a despăduririlor, a accesului la terenuri și mediului;

| 63. | solicită autorităților locale din țările din America Latină să acorde o atenție specială investițiilor tot mai numeroase care pot împiedica dezvoltarea sustenabilă, precum și ecosistemelor țării, în special în cadrul impactului negativ al schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

63.

solicită autorităților locale din țările din America Latină să acorde o atenție specială investițiilor tot mai numeroase care pot împiedica dezvoltarea sustenabilă, precum și ecosistemelor țării, în special în cadrul impactului negativ al schimbărilor climatice;

| 64. | reamintește că schimbările climatice constituie o povară suplimentară pentru America Latină și că trebuie finanțate urgent măsuri de combatere, reducere și adaptare la schimbările climatice; |
| --- | --- |

64.

reamintește că schimbările climatice constituie o povară suplimentară pentru America Latină și că trebuie finanțate urgent măsuri de combatere, reducere și adaptare la schimbările climatice;

| 65. | solicită promovarea schimbului de experiențe și informații între UE și America Latină în cadrul programului EuroClima și al cooperării Sud-Sud, în conformitate cu cele convenite în planul de acțiune de la Madrid; amintește importanța educației pentru sustenabilitatea mediului înconjurător; |
| --- | --- |

65.

solicită promovarea schimbului de experiențe și informații între UE și America Latină în cadrul programului EuroClima și al cooperării Sud-Sud, în conformitate cu cele convenite în planul de acțiune de la Madrid; amintește importanța educației pentru sustenabilitatea mediului înconjurător;

| 66. | menționează că, deși deține 30 % din resursele de apă ale planetei, distribuția apei în America Latină este foarte neuniformă și inegală; solicită Comisiei să își mențină sprijinul față de țările partenere pentru a asigura o gestionare mai bună a aprovizionării și salubrizarea resurselor de apă; |
| --- | --- |

66.

menționează că, deși deține 30 % din resursele de apă ale planetei, distribuția apei în America Latină este foarte neuniformă și inegală; solicită Comisiei să își mențină sprijinul față de țările partenere pentru a asigura o gestionare mai bună a aprovizionării și salubrizarea resurselor de apă;

| 67. | reamintește angajamentul asumat de UE de a contribui la consolidarea rolului energiei durabile ca unul dintre vectorii unei dezvoltări durabile; |
| --- | --- |

67.

reamintește angajamentul asumat de UE de a contribui la consolidarea rolului energiei durabile ca unul dintre vectorii unei dezvoltări durabile;

Sectorul privat și infrastructura

| 68. | ia act de faptul că mecanisme precum Facilitatea de investiții pentru America Latină (LAIF) sunt menite să devină tot mai importante în cooperarea UE pentru dezvoltare, printre ale căror priorități se numără: eficacitatea energetică, energiile regenerabile, transportul, protejarea biodiversității și sprijinirea IMM-urilor, și subliniază importanța potențială a rolului acesteia în promovarea integrării regionale și a agendelor privind competitivitatea în context internațional ale regiunii; subliniază faptul că societății civile îi revine un rol central și adecvat de evaluare a politicilor de dezvoltare, însă ia act de faptul că nu este prevăzut niciun mecanism în cadrul structurii LAIF care să asigure reprezentarea și participarea societății civile; în consecință, solicită Comisiei să asigure garantarea reprezentării și participării parlamentelor și a societății civile în vederea asigurării monitorizării și urmăririi eficiente a fondurilor UE de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

68.

ia act de faptul că mecanisme precum Facilitatea de investiții pentru America Latină (LAIF) sunt menite să devină tot mai importante în cooperarea UE pentru dezvoltare, printre ale căror priorități se numără: eficacitatea energetică, energiile regenerabile, transportul, protejarea biodiversității și sprijinirea IMM-urilor, și subliniază importanța potențială a rolului acesteia în promovarea integrării regionale și a agendelor privind competitivitatea în context internațional ale regiunii; subliniază faptul că societății civile îi revine un rol central și adecvat de evaluare a politicilor de dezvoltare, însă ia act de faptul că nu este prevăzut niciun mecanism în cadrul structurii LAIF care să asigure reprezentarea și participarea societății civile; în consecință, solicită Comisiei să asigure garantarea reprezentării și participării parlamentelor și a societății civile în vederea asigurării monitorizării și urmăririi eficiente a fondurilor UE de cooperare pentru dezvoltare;

| 69. | subliniază necesitatea de a analiza alte experiențe privind LAIF și insistă asupra faptului că proiectele viitoare trebuie să facă obiectul unor mecanisme de monitorizare stabilite în mod clar și transparente privind punerea lor în aplicare, precum și al unor studii privind impactul social și ecologic; |
| --- | --- |

69.

subliniază necesitatea de a analiza alte experiențe privind LAIF și insistă asupra faptului că proiectele viitoare trebuie să facă obiectul unor mecanisme de monitorizare stabilite în mod clar și transparente privind punerea lor în aplicare, precum și al unor studii privind impactul social și ecologic;

| 70. | subliniază în special importanța sprijinirii întreprinderilor mici și mijlocii pentru contribuția lor la dezvoltarea, creșterea economică a regiunii și consolidarea socială și economică; subliniază că IMM-urile sunt principalele surse de generare de locuri de muncă; estimează că va fi necesară, de asemenea, promovarea activităților de răspundere socială corporativă a partenerilor săi europeni pentru a favoriza obiectivele politicii de creștere incluzivă a UE; |
| --- | --- |

70.

subliniază în special importanța sprijinirii întreprinderilor mici și mijlocii pentru contribuția lor la dezvoltarea, creșterea economică a regiunii și consolidarea socială și economică; subliniază că IMM-urile sunt principalele surse de generare de locuri de muncă; estimează că va fi necesară, de asemenea, promovarea activităților de răspundere socială corporativă a partenerilor săi europeni pentru a favoriza obiectivele politicii de creștere incluzivă a UE;

| 71. | subliniază necesitatea stimulării de urgență a construcției de infrastructuri în America Latină pentru a sprijini ratele actuale de creștere ridicate și a favoriza incluziunea socială; recomandă utilizarea instrumentelor precum LAIF pentru sprijinirea proiectelor de infrastructuri de transport, energie și telecomunicații, având în vedere că investițiile actuale din partea țărilor latinoamericane în aceste domenii sunt mult mai reduse decât cele necesare; amintește că utilizarea AOD pentru aceste proiecte trebuie justificată în funcție de contribuția lor la diminuarea sărăciei, promovarea coeziunii sociale și furnizarea de servicii publice de înaltă calitate pentru populație; |
| --- | --- |

71.

subliniază necesitatea stimulării de urgență a construcției de infrastructuri în America Latină pentru a sprijini ratele actuale de creștere ridicate și a favoriza incluziunea socială; recomandă utilizarea instrumentelor precum LAIF pentru sprijinirea proiectelor de infrastructuri de transport, energie și telecomunicații, având în vedere că investițiile actuale din partea țărilor latinoamericane în aceste domenii sunt mult mai reduse decât cele necesare; amintește că utilizarea AOD pentru aceste proiecte trebuie justificată în funcție de contribuția lor la diminuarea sărăciei, promovarea coeziunii sociale și furnizarea de servicii publice de înaltă calitate pentru populație;

| 72. | insistă asupra faptului că este necesară dezvoltarea de către Comisia Europeană a unor orientări clare privind un proces decizional transparent referitor la selecția proiectelor și asigurarea coerenței cu Consensul european privind dezvoltarea, cu principiul asumării responsabilității la nivel de țară și cu angajamentul UE de a elibera ajutorul său; |
| --- | --- |

72.

insistă asupra faptului că este necesară dezvoltarea de către Comisia Europeană a unor orientări clare privind un proces decizional transparent referitor la selecția proiectelor și asigurarea coerenței cu Consensul european privind dezvoltarea, cu principiul asumării responsabilității la nivel de țară și cu angajamentul UE de a elibera ajutorul său;

| 73. | insistă asupra necesității de a concentra facilitățile care combină granturi și împrumuturi pe domenii cum ar fi producția agricolă și de energie locală și la scară mică, în favoarea IMM-urilor și a microîntreprinderilor din sectorul privat din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

73.

insistă asupra necesității de a concentra facilitățile care combină granturi și împrumuturi pe domenii cum ar fi producția agricolă și de energie locală și la scară mică, în favoarea IMM-urilor și a microîntreprinderilor din sectorul privat din țările în curs de dezvoltare;

Cooperarea diferențiată: cercetări științifice și tehnologice

| 74. | solicită consolidarea cooperării în domeniul științei, tehnologiei și inovării cu o serie de țări cu venituri medii, în cadrul programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

74.

solicită consolidarea cooperării în domeniul științei, tehnologiei și inovării cu o serie de țări cu venituri medii, în cadrul programului Orizont 2020;

| 75. | își exprimă convingerea că inițierea unui dialog riguros pe tema științei, a învățământului superior și a formării profesionale, a tehnologiei și a inovării va impulsiona crearea unui spațiu euro-latinoamerican de inovare și cunoaștere și va contribui la susținerea competitivității; |
| --- | --- |

75.

își exprimă convingerea că inițierea unui dialog riguros pe tema științei, a învățământului superior și a formării profesionale, a tehnologiei și a inovării va impulsiona crearea unui spațiu euro-latinoamerican de inovare și cunoaștere și va contribui la susținerea competitivității;

| 76. | consideră că ar trebui să se promoveze mobilitatea temporară a cercetătorilor și sprijinul universităților și al centrelor de cercetare în domenii precum: sănătate, siguranță alimentară, cercetare marină și maritimă, energiile regenerabile, lupta împotriva schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

76.

consideră că ar trebui să se promoveze mobilitatea temporară a cercetătorilor și sprijinul universităților și al centrelor de cercetare în domenii precum: sănătate, siguranță alimentară, cercetare marină și maritimă, energiile regenerabile, lupta împotriva schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| 77. | reamintește că Uniunea Europeană ar trebui să ia în considerare și să exploateze mai bine avantajul major oferit de poziția geostrategică a anumitor regiuni ultraperiferice din vecinătatea Americii Latine; |
| --- | --- |

77.

reamintește că Uniunea Europeană ar trebui să ia în considerare și să exploateze mai bine avantajul major oferit de poziția geostrategică a anumitor regiuni ultraperiferice din vecinătatea Americii Latine;

| 78. | remarcă faptul că sporirea activității actuale a institutelor de cercetare în materie de practici agricole este fundamentală pentru dezvoltarea acestui continent; |
| --- | --- |

78.

remarcă faptul că sporirea activității actuale a institutelor de cercetare în materie de practici agricole este fundamentală pentru dezvoltarea acestui continent;

Promovarea cooperării regionale, a cooperării Sud-Sud (CSS) și a cooperării triunghiulare

| 79. | solicită Comisiei să acorde o atenție mai aprofundată încorporării CSS în politica de cooperare; |
| --- | --- |

79.

solicită Comisiei să acorde o atenție mai aprofundată încorporării CSS în politica de cooperare;

| 80. | reamintește că America Latină este regiunea din lume cea mai dinamică în materie de CSS, evidențiind aici, rolul relevant al țărilor cu venituri medii ca promotoare ale integrării regionale și ale obiectivelor internaționale de dezvoltare; |
| --- | --- |

80.

reamintește că America Latină este regiunea din lume cea mai dinamică în materie de CSS, evidențiind aici, rolul relevant al țărilor cu venituri medii ca promotoare ale integrării regionale și ale obiectivelor internaționale de dezvoltare;

| 81. | reamintește că UE nu dispune în prezent de o definiție clară strategică a CSS (10) care să îi permită dezvoltarea unei politici mai active în acest domeniu; subliniază nevoia de a stabili indicatori care să arate impactul social și economic al diferitelor modalități de CSS și al cooperării triunghiulare; |
| --- | --- |

81.

reamintește că UE nu dispune în prezent de o definiție clară strategică a CSS (10) care să îi permită dezvoltarea unei politici mai active în acest domeniu; subliniază nevoia de a stabili indicatori care să arate impactul social și economic al diferitelor modalități de CSS și al cooperării triunghiulare;

| 82. | reiterează importanța schimburilor comerciale intraregionale și a cooperării triunghiulare și rolul său esențial în atingerea ODM, în eradicarea sărăciei, în promovarea ocupării forței de muncă și a egalității de gen, în educație, în coeziunea socială, în agricultură și în dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

82.

reiterează importanța schimburilor comerciale intraregionale și a cooperării triunghiulare și rolul său esențial în atingerea ODM, în eradicarea sărăciei, în promovarea ocupării forței de muncă și a egalității de gen, în educație, în coeziunea socială, în agricultură și în dezvoltarea durabilă;

| 83. | consideră că trebuie să se extindă inițiativele de cooperare biregională, CSS și cooperare triunghiulară în sectoare precum știință și cercetare, dezvoltare durabilă, mediul înconjurător, schimbări climatice, energie, coeziune socială, educație și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

83.

consideră că trebuie să se extindă inițiativele de cooperare biregională, CSS și cooperare triunghiulară în sectoare precum știință și cercetare, dezvoltare durabilă, mediul înconjurător, schimbări climatice, energie, coeziune socială, educație și ocuparea forței de muncă;

| 84. | subliniază necesitatea extinderii dialogului politic UE-America Latină la diferite niveluri, precum summiturile șefilor de stat și Adunarea Parlamentară EUROLAT, ca instrumente importante pentru dezvoltarea unui consens politic; solicită să fie luate măsuri pentru a se garanta că angajamentele politice asumate în cadrul summiturilor UE-America Latină sunt însoțite de alocarea resurselor financiare necesare; |
| --- | --- |

84.

subliniază necesitatea extinderii dialogului politic UE-America Latină la diferite niveluri, precum summiturile șefilor de stat și Adunarea Parlamentară EUROLAT, ca instrumente importante pentru dezvoltarea unui consens politic; solicită să fie luate măsuri pentru a se garanta că angajamentele politice asumate în cadrul summiturilor UE-America Latină sunt însoțite de alocarea resurselor financiare necesare;

| 85. | recomandă Adunării EuroLat și Fundației EU-LAC să acorde importanța strategică meritată CSS și cooperării triunghiulare pe agenda sa de lucru; |
| --- | --- |

85.

recomandă Adunării EuroLat și Fundației EU-LAC să acorde importanța strategică meritată CSS și cooperării triunghiulare pe agenda sa de lucru;

| 86. | consideră că CSS și cooperarea triunghiulară ar trebui să fie unul dintre aspectele principale ale celui de al șaptelea summit UE-ALC din Chile, urmând în mod clar concluziile finale ale summitului de la Madrid; |
| --- | --- |

86.

consideră că CSS și cooperarea triunghiulară ar trebui să fie unul dintre aspectele principale ale celui de al șaptelea summit UE-ALC din Chile, urmând în mod clar concluziile finale ale summitului de la Madrid;

*

* *

| 87. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor din America Latină și Caraibe și Fundației EU-ALC, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, Parlamentului Latino-American, Parlamentului Central American, Parlamentului Andin și Parlamentului Mercosur. |
| --- | --- |

87.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor din America Latină și Caraibe și Fundației EU-ALC, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, Parlamentului Latino-American, Parlamentului Central American, Parlamentului Andin și Parlamentului Mercosur.

---

(1)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(2)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

(3)  JO C 140 E, 16.3.2002, p. 569.

(4)  JO C 296 E, 6.12.2006, p. 123.

(5)  JO C 259 E, 29.10.2009, p. 64.

(6)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 54.

(7)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 79.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0320.

(9)  Date preluate de la ECLAC și OCDE.

(10)  Reamintește că există orientări în acest domeniu în legătură cu economiile emergente, însă este vorba de o abordare relativ fragmentată.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/14

---

Marți, 12 iunie 2012Activitățile de voluntariat transfrontaliere în UE

P7_TA(2012)0236

Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la recunoașterea și promovarea activităților de voluntariat transfrontaliere în UE (2011/2293(INI))

2013/C 332 E/02

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 165, 166 și 214 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 165, 166 și 214 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia nr.1719/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de instituire a programului „Tineretul în acțiune” pentru perioada 2007-2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr.1719/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de instituire a programului „Tineretul în acțiune” pentru perioada 2007-2013 (1),

| — | având în vedere Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune în domeniul învățării continue (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune în domeniul învățării continue (2),

| — | având în vedere Decizia nr. 1904/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 de instituire pentru perioada 2007-2013 a programului „Europa pentru cetățeni” pentru promovarea cetățeniei europene active (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1904/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 de instituire pentru perioada 2007-2013 a programului „Europa pentru cetățeni” pentru promovarea cetățeniei europene active (3),

| — | având în vedere Decizia 2010/37/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind Anul european al Activităților de voluntariat care promovează cetățenia activă (2011) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/37/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind Anul european al Activităților de voluntariat care promovează cetățenia activă (2011) (4),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 24 aprilie 2006 referitoare la recunoașterea valorii învățării neformale și informale în domeniul tineretului european (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 24 aprilie 2006 referitoare la recunoașterea valorii învățării neformale și informale în domeniul tineretului european (5),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2007 privind activitatea de voluntariat a tinerilor (14427/1/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2007 privind activitatea de voluntariat a tinerilor (14427/1/2007),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 16 mai 2007, referitoare la punerea în aplicare a unor obiective comune pentru activitățile de voluntariat ale tinerilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 16 mai 2007, referitoare la punerea în aplicare a unor obiective comune pentru activitățile de voluntariat ale tinerilor (6),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană (7),

| — | având în vedere Recomandarea 2006/961/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind mobilitatea transnațională în cadrul Comunității în vederea educației și formării profesionale: Carta Europeană a Calității pentru Mobilitate (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2006/961/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind mobilitatea transnațională în cadrul Comunității în vederea educației și formării profesionale: Carta Europeană a Calității pentru Mobilitate (8),

| — | având în vedere Declarația sa din 10 martie 2011 privind crearea unor statute europene pentru societăți mutuale, asociații și fundații (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația sa din 10 martie 2011 privind crearea unor statute europene pentru societăți mutuale, asociații și fundații (9),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 3 octombrie 2011 privind rolul activităților de voluntariat în politica socială (14552/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 3 octombrie 2011 privind rolul activităților de voluntariat în politica socială (14552/2011),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2011 privind rolul activităților de voluntariat în sport pentru promovarea cetățeniei active (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2011 privind rolul activităților de voluntariat în sport pentru promovarea cetățeniei active (10),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 27 octombrie 2010 privind cetățenia UE în 2010 – „Eliminarea obstacolelor în calea drepturilor cetățenilor UE” (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 27 octombrie 2010 privind cetățenia UE în 2010 – „Eliminarea obstacolelor în calea drepturilor cetățenilor UE” (COM(2010)0603),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 septembrie 2007 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Promovarea participării depline a tinerilor în domeniul educației, al ocupării forței de muncă și în societate” (COM(2007)0498), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 septembrie 2007 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Promovarea participării depline a tinerilor în domeniul educației, al ocupării forței de muncă și în societate” (COM(2007)0498),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 aprilie 2009 către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie UE pentru tineret: A investi și a responsabiliza - O metodă deschisă de coordonarea reînnoită pentru abordarea provocărilor și oportunităților tineretului” (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 aprilie 2009 către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie UE pentru tineret: A investi și a responsabiliza - O metodă deschisă de coordonarea reînnoită pentru abordarea provocărilor și oportunităților tineretului” (COM(2009)0200),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2010 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Tineretul în mișcare – O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2010 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Tineretul în mișcare – O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană” (COM(2010)0477),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Comunicare privind politicile UE și voluntariatul: recunoașterea și promovarea activităților de voluntariat transfrontaliere în UE (COM(2011)0568), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Comunicare privind politicile UE și voluntariatul: recunoașterea și promovarea activităților de voluntariat transfrontaliere în UE (COM(2011)0568),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Modalități de exprimare a solidarității cetățenilor Uniunii Europene prin intermediul voluntariatului: primele reflecții privind un Corp voluntar european de ajutor umanitar” (COM(2010)0683), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Modalități de exprimare a solidarității cetățenilor Uniunii Europene prin intermediul voluntariatului: primele reflecții privind un Corp voluntar european de ajutor umanitar” (COM(2010)0683),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 aprilie 2008 privind contribuția activității de voluntariat la coeziunea economică și socială (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 aprilie 2008 privind contribuția activității de voluntariat la coeziunea economică și socială (11),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0166/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0166/2012),

| A. | întrucât termenul „voluntariat” se referă la toate tipurile de activități formale, neformale, informale și la cele legate de instruirea și formarea profesională, exercitate de bunăvoie, la libera alegere și dând urmare motivației personale, fără a urmări un câștig financiar sau un scop lucrativ și care sunt benefice voluntarilor, persoanelor care beneficiază de serviciile acestora, comunităților și societății în ansamblul ei; |
| --- | --- |

A.

întrucât termenul „voluntariat” se referă la toate tipurile de activități formale, neformale, informale și la cele legate de instruirea și formarea profesională, exercitate de bunăvoie, la libera alegere și dând urmare motivației personale, fără a urmări un câștig financiar sau un scop lucrativ și care sunt benefice voluntarilor, persoanelor care beneficiază de serviciile acestora, comunităților și societății în ansamblul ei;

| B. | întrucât Anul European al Activităților de Voluntariat care Promovează Cetățenia Activă (2011), la nivel național, regional, local și european, a avut efecte pozitive în ceea ce privește creșterea vizibilități și sensibilizarea opiniei publice, și ar trebui să aibă o influență asupra elaborării politicilor publice; |
| --- | --- |

B.

întrucât Anul European al Activităților de Voluntariat care Promovează Cetățenia Activă (2011), la nivel național, regional, local și european, a avut efecte pozitive în ceea ce privește creșterea vizibilități și sensibilizarea opiniei publice, și ar trebui să aibă o influență asupra elaborării politicilor publice;

| C. | întrucât voluntariatul constituie o experiență de învățare informală adecvată persoanelor de orice vârstă; întrucât voluntariatul oferă beneficii în ceea ce privește dezvoltarea personală, gestionarea spațiului colectiv, consolidarea democrației, a valorilor civice, a solidarității sociale și a participării la viața democratică, precum și în ceea ce privește educarea interculturală și dobândirea de competențe profesionale, și contribuie la realizarea obiectivelor politicilor Uniunii Europene (UE) privind incluziunea socială și lupta împotriva discriminării, ocuparea forței de muncă, educația, cultura, dezvoltarea competențelor și cetățenia; |
| --- | --- |

C.

întrucât voluntariatul constituie o experiență de învățare informală adecvată persoanelor de orice vârstă; întrucât voluntariatul oferă beneficii în ceea ce privește dezvoltarea personală, gestionarea spațiului colectiv, consolidarea democrației, a valorilor civice, a solidarității sociale și a participării la viața democratică, precum și în ceea ce privește educarea interculturală și dobândirea de competențe profesionale, și contribuie la realizarea obiectivelor politicilor Uniunii Europene (UE) privind incluziunea socială și lupta împotriva discriminării, ocuparea forței de muncă, educația, cultura, dezvoltarea competențelor și cetățenia;

| D. | întrucât voluntariatul este considerat a fi un factor important pentru crearea capitalului social și pentru dezvoltarea și promovarea coeziunii socioeconomice, dar fiind potențialul său de a oferi voluntarilor oportunități de a dobândi competențe care le cresc potențialul de angajare, contribuind astfel la Strategia pentru creștere economică Europa 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât voluntariatul este considerat a fi un factor important pentru crearea capitalului social și pentru dezvoltarea și promovarea coeziunii socioeconomice, dar fiind potențialul său de a oferi voluntarilor oportunități de a dobândi competențe care le cresc potențialul de angajare, contribuind astfel la Strategia pentru creștere economică Europa 2020;

| E. | întrucât există un număr tot mai mare de cetățeni ai UE de toate vârstele implicați în activități de voluntariat în domeniile educației, culturii, politicilor pentru tineret, sportului, mediului, dezvoltării durabile, sănătății, imigrației și responsabilității sociale a companiilor, precum și în cel al relațiilor UE cu țări terțe; |
| --- | --- |

E.

întrucât există un număr tot mai mare de cetățeni ai UE de toate vârstele implicați în activități de voluntariat în domeniile educației, culturii, politicilor pentru tineret, sportului, mediului, dezvoltării durabile, sănătății, imigrației și responsabilității sociale a companiilor, precum și în cel al relațiilor UE cu țări terțe;

| F. | întrucât există o mare diversitate a culturilor, tradițiilor, sistemelor juridice și modalităților de organizare a voluntariatului în statele membre ale UE, însă continuă să existe și diferite impedimente în practicarea acestuia, din cauza faptului că voluntariatul nu este recunoscut - sau nu este recunoscut în mod adecvat - în multe sisteme juridice naționale ale statelor membre, și întrucât voluntariatul nu trebuie să ia locul sarcinilor care ar putea crea locuri de muncă plătite; |
| --- | --- |

F.

întrucât există o mare diversitate a culturilor, tradițiilor, sistemelor juridice și modalităților de organizare a voluntariatului în statele membre ale UE, însă continuă să existe și diferite impedimente în practicarea acestuia, din cauza faptului că voluntariatul nu este recunoscut - sau nu este recunoscut în mod adecvat - în multe sisteme juridice naționale ale statelor membre, și întrucât voluntariatul nu trebuie să ia locul sarcinilor care ar putea crea locuri de muncă plătite;

| G. | întrucât criza economică și consolidarea bugetară periclitează viabilitatea financiară a multor ONG-uri și organizații care oferă activități de voluntariat și care contribuie cotidian la creșterea cetățeniei active, solidarității și incluziunii sociale în întreaga Europă; |
| --- | --- |

G.

întrucât criza economică și consolidarea bugetară periclitează viabilitatea financiară a multor ONG-uri și organizații care oferă activități de voluntariat și care contribuie cotidian la creșterea cetățeniei active, solidarității și incluziunii sociale în întreaga Europă;

| H. | întrucât criza economică și factorii politici și economici au un impact asupra durabilității finanțării și a acțiunilor de strângere de fonduri pentru activitățile de voluntariat; |
| --- | --- |

H.

întrucât criza economică și factorii politici și economici au un impact asupra durabilității finanțării și a acțiunilor de strângere de fonduri pentru activitățile de voluntariat;

| I. | întrucât multe proiecte și organizații bazate pe voluntariat nu dispun de resursele necesare pentru a accede la finanțare și a-și asigura finanțarea în cadrul programelor UE existente, din cauza formalităților administrative și a birocrației excesive; |
| --- | --- |

I.

întrucât multe proiecte și organizații bazate pe voluntariat nu dispun de resursele necesare pentru a accede la finanțare și a-și asigura finanțarea în cadrul programelor UE existente, din cauza formalităților administrative și a birocrației excesive;

| J. | întrucât acțiunea UE are o valoare adăugată în promovarea cooperării dintre statele membre și în schimburile de informații și de bune practici din cadrul activității de voluntariat, ținând seama în mod corespunzător de principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

J.

întrucât acțiunea UE are o valoare adăugată în promovarea cooperării dintre statele membre și în schimburile de informații și de bune practici din cadrul activității de voluntariat, ținând seama în mod corespunzător de principiul subsidiarității,

| 1. | solicită statelor membre care nu au un cadru juridic clar și adecvat pentru voluntari să îl creeze și să elaboreze strategii naționale pentru promovarea multiplicării activităților de voluntariat, inclusiv recunoașterea drepturilor voluntarilor, și pentru a asigura calitatea, protecția și accesul egal pentru toți, fără discriminare, în special în ceea ce privește un acces adecvat la servicii medicale și protecție socială; |
| --- | --- |

1.

solicită statelor membre care nu au un cadru juridic clar și adecvat pentru voluntari să îl creeze și să elaboreze strategii naționale pentru promovarea multiplicării activităților de voluntariat, inclusiv recunoașterea drepturilor voluntarilor, și pentru a asigura calitatea, protecția și accesul egal pentru toți, fără discriminare, în special în ceea ce privește un acces adecvat la servicii medicale și protecție socială;

| 2. | solicită statelor membre care nu au realizat progrese substanțiale în domeniul voluntariatului să acorde mai multă atenție acestui sector în elaborarea viitoarelor lor politici, programe și finanțări; |
| --- | --- |

2.

solicită statelor membre care nu au realizat progrese substanțiale în domeniul voluntariatului să acorde mai multă atenție acestui sector în elaborarea viitoarelor lor politici, programe și finanțări;

| 3. | solicită statelor membre să ia măsuri pentru ca drepturile și responsabilitățile voluntarilor să fie recunoscute și respectate și pentru ca voluntarii înșiși să le cunoască; sugerează statelor membre, în acest sens, să utilizeze Carta europeană a drepturilor și responsabilităților voluntarilor, elaborată de conferința părților interesate cu ocazia celei de-a II-a Convenții a tineretului privind activitatea de voluntariat din 2011, ca referință pentru elaborarea politicilor și a legislației naționale în acest domeniu; |
| --- | --- |

3.

solicită statelor membre să ia măsuri pentru ca drepturile și responsabilitățile voluntarilor să fie recunoscute și respectate și pentru ca voluntarii înșiși să le cunoască; sugerează statelor membre, în acest sens, să utilizeze Carta europeană a drepturilor și responsabilităților voluntarilor, elaborată de conferința părților interesate cu ocazia celei de-a II-a Convenții a tineretului privind activitatea de voluntariat din 2011, ca referință pentru elaborarea politicilor și a legislației naționale în acest domeniu;

| 4. | solicită autorităților naționale, regionale, locale, precum și Uniunii Europene să acorde o atenție deosebită tinerilor dezavantajați și cu puține oportunități (în special persoanelor cu dizabilități), pentru ca aceștia să poată desfășura activități de voluntariat și, în acest scop, să beneficieze de un sprijin pedagogic și financiar corespunzător; |
| --- | --- |

4.

solicită autorităților naționale, regionale, locale, precum și Uniunii Europene să acorde o atenție deosebită tinerilor dezavantajați și cu puține oportunități (în special persoanelor cu dizabilități), pentru ca aceștia să poată desfășura activități de voluntariat și, în acest scop, să beneficieze de un sprijin pedagogic și financiar corespunzător;

| 5. | subliniază că voluntariatul reduce riscul excluderii sociale, fiind deci esențială atragerea într-o astfel de activitate a tuturor grupurilor sociale, în special a persoanelor cu dizabilități; atrage atenția asupra nevoii de a se asigura că voluntariatul devine recunoscut pe scară mai largă și este mai puțin afectat de diverse obstacole; |
| --- | --- |

5.

subliniază că voluntariatul reduce riscul excluderii sociale, fiind deci esențială atragerea într-o astfel de activitate a tuturor grupurilor sociale, în special a persoanelor cu dizabilități; atrage atenția asupra nevoii de a se asigura că voluntariatul devine recunoscut pe scară mai largă și este mai puțin afectat de diverse obstacole;

| 6. | reiterează necesitatea de a facilita accesul la activitățile de voluntariat imigranților și minorităților, ca factor necesar pentru favorizarea integrării și incluziunii sociale a acestora; |
| --- | --- |

6.

reiterează necesitatea de a facilita accesul la activitățile de voluntariat imigranților și minorităților, ca factor necesar pentru favorizarea integrării și incluziunii sociale a acestora;

| 7. | remarcă influența benefică a cooperării voluntarilor din țările Uniunii Europene și din țările terțe și subliniază faptul că această cooperare capătă o importanță deosebită în cadrul politicii europene de vecinătate; constată, de asemenea, că pe lângă principalele avantaje ale voluntariatului, acesta poate contribui, de asemenea, la promovarea democrației și a statului de drept în țările terțe; |
| --- | --- |

7.

remarcă influența benefică a cooperării voluntarilor din țările Uniunii Europene și din țările terțe și subliniază faptul că această cooperare capătă o importanță deosebită în cadrul politicii europene de vecinătate; constată, de asemenea, că pe lângă principalele avantaje ale voluntariatului, acesta poate contribui, de asemenea, la promovarea democrației și a statului de drept în țările terțe;

| 8. | solicită Consiliului și Comisiei să continue să avanseze în negocierile pentru un regim mai lejer al vizelor pentru cetățenii non-UE care doresc să intre pe teritoriul Uniunii pentru activități de voluntariat, cu condiția să îndeplinească criteriile necesare pentru desfășurarea activității de voluntariat; |
| --- | --- |

8.

solicită Consiliului și Comisiei să continue să avanseze în negocierile pentru un regim mai lejer al vizelor pentru cetățenii non-UE care doresc să intre pe teritoriul Uniunii pentru activități de voluntariat, cu condiția să îndeplinească criteriile necesare pentru desfășurarea activității de voluntariat;

| 9. | invită statele membre să pună în aplicare dispozițiile Directivei 2004/114/CE a Consiliului privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii, schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat, (12) și să simplifice și mai mult procedurile de acordare a vizelor pentru persoanele care doresc să întreprindă activități de voluntariat, în special în cadrul politicii europene de vecinătate; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre să pună în aplicare dispozițiile Directivei 2004/114/CE a Consiliului privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii, schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat, (12) și să simplifice și mai mult procedurile de acordare a vizelor pentru persoanele care doresc să întreprindă activități de voluntariat, în special în cadrul politicii europene de vecinătate;

| 10. | observă că activitățile de voluntariat implică cetățenii în dezvoltarea locală și transfrontalieră durabilă din punct de vedere economic, social și ecologic și adesea poate să asigure furnizarea rapidă de ajutor în caz de catastrofă; subliniază că acestea joacă un rol în promovarea solidarității, a cetățeniei active și a învățării interculturale, acordând voluntarilor posibilitatea de a studia limba și cultura țării în care lucrează, consolidând astfel coeziunea socială și democrația participativă; |
| --- | --- |

10.

observă că activitățile de voluntariat implică cetățenii în dezvoltarea locală și transfrontalieră durabilă din punct de vedere economic, social și ecologic și adesea poate să asigure furnizarea rapidă de ajutor în caz de catastrofă; subliniază că acestea joacă un rol în promovarea solidarității, a cetățeniei active și a învățării interculturale, acordând voluntarilor posibilitatea de a studia limba și cultura țării în care lucrează, consolidând astfel coeziunea socială și democrația participativă;

| 11. | încurajează statele membre să recunoască avantajele participării în cadrul activităților de voluntariat transfrontaliere care urmăresc să ofere cetățenilor posibilitatea de a-și dezvolta noi competențe, contribuind la capacitatea de inserție profesională și la mobilitatea acestora și consolidând dezvoltarea incluziunii sociale, și să susțină cooperarea dintre organizatorii activităților de voluntariat în țările UE în vederea promovării mobilității voluntarilor de toate vârstele în întreaga Europă, cu obiectivul de a favoriza o îmbogățire interculturală; |
| --- | --- |

11.

încurajează statele membre să recunoască avantajele participării în cadrul activităților de voluntariat transfrontaliere care urmăresc să ofere cetățenilor posibilitatea de a-și dezvolta noi competențe, contribuind la capacitatea de inserție profesională și la mobilitatea acestora și consolidând dezvoltarea incluziunii sociale, și să susțină cooperarea dintre organizatorii activităților de voluntariat în țările UE în vederea promovării mobilității voluntarilor de toate vârstele în întreaga Europă, cu obiectivul de a favoriza o îmbogățire interculturală;

| 12. | solicită Comisiei să amelioreze infrastructura organizațiilor și centrelor de voluntariat destinată informării, formării și coordonării activităților voluntarilor și ale organizațiilor de voluntari; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să amelioreze infrastructura organizațiilor și centrelor de voluntariat destinată informării, formării și coordonării activităților voluntarilor și ale organizațiilor de voluntari;

| 13. | solicită Comisiei să publice un raport în care să identifice obstacolele din calea voluntariatului transfrontalier, cum ar fi limita de vârstă pentru asigurări, și, după caz, să prezinte propuneri legislative; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să publice un raport în care să identifice obstacolele din calea voluntariatului transfrontalier, cum ar fi limita de vârstă pentru asigurări, și, după caz, să prezinte propuneri legislative;

| 14. | subliniază necesitatea susținerii unui voluntariat de calitate maximă, atât la nivel național, cât și transnațional, printr-un cadru structurat, care să ofere voluntarilor informații complete și formare adecvată și care să includă practicile optime actuale, dezvoltarea capacităților de primire a furnizorilor și organizațiilor de la nivel local și național, recunoașterea dreptului voluntarilor de a concilia activitatea de voluntariat cu viața personală; subliniază, de asemenea, necesitate creării infrastructuri necesare al toate nivelurile; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea susținerii unui voluntariat de calitate maximă, atât la nivel național, cât și transnațional, printr-un cadru structurat, care să ofere voluntarilor informații complete și formare adecvată și care să includă practicile optime actuale, dezvoltarea capacităților de primire a furnizorilor și organizațiilor de la nivel local și național, recunoașterea dreptului voluntarilor de a concilia activitatea de voluntariat cu viața personală; subliniază, de asemenea, necesitate creării infrastructuri necesare al toate nivelurile;

| 15. | evidențiază necesitatea de a prevedea dezvoltarea unor acțiuni care ar putea să răspundă motivațiilor posibililor voluntari și să le transmită mai departe, de a pune în valoare bagajul uman al fiecărei persoane și de a crește nivelul calitativ al voluntariatului în toate mediile și asociațiile și la nivelul fiecărui stat membru, acordând o atenție specială activităților de voluntariat transfrontaliere; |
| --- | --- |

15.

evidențiază necesitatea de a prevedea dezvoltarea unor acțiuni care ar putea să răspundă motivațiilor posibililor voluntari și să le transmită mai departe, de a pune în valoare bagajul uman al fiecărei persoane și de a crește nivelul calitativ al voluntariatului în toate mediile și asociațiile și la nivelul fiecărui stat membru, acordând o atenție specială activităților de voluntariat transfrontaliere;

| 16. | recomandă statelor membre să promoveze utilizarea timpului de voluntariat ca finanțare echivalentă pentru proiectele europene, în special pentru inițiativele transfrontaliere; |
| --- | --- |

16.

recomandă statelor membre să promoveze utilizarea timpului de voluntariat ca finanțare echivalentă pentru proiectele europene, în special pentru inițiativele transfrontaliere;

| 17. | îndeamnă statele membre să pună în aplicare inițiative și programe de voluntariat internaționale care să se extindă dincolo de frontierele Uniunii Europene și atrage atenția asupra exemplelor pozitive și bunelor practici care au fost deja utilizate în acest sens de anumite state membre; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă statele membre să pună în aplicare inițiative și programe de voluntariat internaționale care să se extindă dincolo de frontierele Uniunii Europene și atrage atenția asupra exemplelor pozitive și bunelor practici care au fost deja utilizate în acest sens de anumite state membre;

| 18. | invită statele membre să promoveze programe de formare profesională, să elaboreze ghiduri și materiale privind gestionarea voluntarilor și programe pentru a motiva cetățenii să se implice în activități de voluntariat transfrontaliere; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre să promoveze programe de formare profesională, să elaboreze ghiduri și materiale privind gestionarea voluntarilor și programe pentru a motiva cetățenii să se implice în activități de voluntariat transfrontaliere;

| 19. | solicită Comisiei și autorităților naționale, regionale și locale, precum și diferitelor organizații ale societății civile, să îmbunătățească rețelele de informare pentru a face cunoscute tuturor oportunitățile de voluntariat, să elimine obstacolele din calea participării, să sporească accesul la bunele practici în domeniul voluntariatului și să intensifice promovarea cooperării dincolo de frontiere; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei și autorităților naționale, regionale și locale, precum și diferitelor organizații ale societății civile, să îmbunătățească rețelele de informare pentru a face cunoscute tuturor oportunitățile de voluntariat, să elimine obstacolele din calea participării, să sporească accesul la bunele practici în domeniul voluntariatului și să intensifice promovarea cooperării dincolo de frontiere;

| 20. | propune, de aceea, crearea unui portal centralizat al UE, în cooperare cu organizațiile și asociațiile care activează în sector, și în special cu rețelele europene ale acestora, portal care să cuprindă o bancă de resurse a practicilor optime de voluntariat și o secțiune dedicată voluntariatului transfrontalier, și să ofere informații cu privire la programele disponibile, costul acestora și condițiile de participare, permițând schimbul de informații cu privire la formalitățile administrative, aspectele juridice și fiscale ale voluntariatului, obstacolele întâlnite în accesul la programe și modalitățile optime de depășire a acestora; |
| --- | --- |

20.

propune, de aceea, crearea unui portal centralizat al UE, în cooperare cu organizațiile și asociațiile care activează în sector, și în special cu rețelele europene ale acestora, portal care să cuprindă o bancă de resurse a practicilor optime de voluntariat și o secțiune dedicată voluntariatului transfrontalier, și să ofere informații cu privire la programele disponibile, costul acestora și condițiile de participare, permițând schimbul de informații cu privire la formalitățile administrative, aspectele juridice și fiscale ale voluntariatului, obstacolele întâlnite în accesul la programe și modalitățile optime de depășire a acestora;

| 21. | încurajează statele membre să utilizeze Manualul privind măsurarea activității de voluntariat al Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și Manualul Organizației Națiunilor Unite privind organizațiile non-profit, pentru a realiza statistici comparabile și a furniza date care să ofere o imagine clară a contribuției semnificative a voluntariatului, precum și a necesităților voluntarilor și ale organizațiilor din întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- |

21.

încurajează statele membre să utilizeze Manualul privind măsurarea activității de voluntariat al Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și Manualul Organizației Națiunilor Unite privind organizațiile non-profit, pentru a realiza statistici comparabile și a furniza date care să ofere o imagine clară a contribuției semnificative a voluntariatului, precum și a necesităților voluntarilor și ale organizațiilor din întreaga Uniune Europeană;

| 22. | solicită Comisiei să încurajeze statele membre să adopte Manualul privind măsurarea activității de voluntariat al OIM pentru a asigura existența unor date comparabile și viabile care pot contribui la îmbunătățirea monitorizării și a procesului de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să încurajeze statele membre să adopte Manualul privind măsurarea activității de voluntariat al OIM pentru a asigura existența unor date comparabile și viabile care pot contribui la îmbunătățirea monitorizării și a procesului de elaborare a politicilor;

| 23. | ia act de faptul că persoanele în vârstă care se implică în activități de voluntariat consideră că astfel le este mai ușor să facă trecerea de la locul de muncă la pensie, și anume prin părăsirea treptată a muncii active; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că persoanele în vârstă care se implică în activități de voluntariat consideră că astfel le este mai ușor să facă trecerea de la locul de muncă la pensie, și anume prin părăsirea treptată a muncii active;

| 24. | subliniază că este important ca cetățenii în vârstă care doresc să desfășoare activități de voluntariat într-un alt stat membru al UE să fie informați și să beneficieze de o finanțare și de un sprijin adecvate, prin promovarea unei vârste a treia active ca sursă bogată de înțelepciune și de experiență pentru societate; |
| --- | --- |

24.

subliniază că este important ca cetățenii în vârstă care doresc să desfășoare activități de voluntariat într-un alt stat membru al UE să fie informați și să beneficieze de o finanțare și de un sprijin adecvate, prin promovarea unei vârste a treia active ca sursă bogată de înțelepciune și de experiență pentru societate;

| 25. | observă că voluntariatul contribuie la integrare, la incluziunea socială și la inovația socială și poate contribui, de asemenea, la combaterea sărăciei, ajutând în același timp la realizarea coeziunii economice și sociale; subliniază că toate activitățile de voluntariat promovează solidaritatea dintre generații prin încurajarea cooperării dintre tineri și persoanele mai în vârstă, aceasta contribuind la promovarea îmbătrânirii active și la implicarea socială în toate fazele vieții, precum și la îmbunătățirea protecției mediului; |
| --- | --- |

25.

observă că voluntariatul contribuie la integrare, la incluziunea socială și la inovația socială și poate contribui, de asemenea, la combaterea sărăciei, ajutând în același timp la realizarea coeziunii economice și sociale; subliniază că toate activitățile de voluntariat promovează solidaritatea dintre generații prin încurajarea cooperării dintre tineri și persoanele mai în vârstă, aceasta contribuind la promovarea îmbătrânirii active și la implicarea socială în toate fazele vieții, precum și la îmbunătățirea protecției mediului;

| 26. | observă că voluntariatul crește toleranța persoanelor, creează capital uman și social și joacă un rol vital pentru emanciparea grupurilor excluse din punct de vedere social; subliniază nevoia de a asigura accesul la o paletă cât se poate de largă de posibilități de voluntariat și încurajează Comisia să realizeze programe europene mai favorabile incluziunii și deschise pentru toate grupurile de vârstă; |
| --- | --- |

26.

observă că voluntariatul crește toleranța persoanelor, creează capital uman și social și joacă un rol vital pentru emanciparea grupurilor excluse din punct de vedere social; subliniază nevoia de a asigura accesul la o paletă cât se poate de largă de posibilități de voluntariat și încurajează Comisia să realizeze programe europene mai favorabile incluziunii și deschise pentru toate grupurile de vârstă;

| 27. | încurajează statele membre să stabilească obiective naționale în materie de voluntariat și să elaboreze rapoarte oficiale privind înregistrarea, controlul și evaluarea acțiunilor de voluntariat; |
| --- | --- |

27.

încurajează statele membre să stabilească obiective naționale în materie de voluntariat și să elaboreze rapoarte oficiale privind înregistrarea, controlul și evaluarea acțiunilor de voluntariat;

| 28. | invită Comisia și statele membre să acorde o mai mare importanță activității de voluntariat în sport, în special la nivel local, să recunoască rolul important pe care îl joacă organizațiile sportive bazate pe voluntariat în formarea unei culturi solide, în promovarea incluziunii sociale și în întărirea comunităților, și să reducă obstacolele cu care se confruntă voluntariatul din domeniul sportiv în întreaga UE; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia și statele membre să acorde o mai mare importanță activității de voluntariat în sport, în special la nivel local, să recunoască rolul important pe care îl joacă organizațiile sportive bazate pe voluntariat în formarea unei culturi solide, în promovarea incluziunii sociale și în întărirea comunităților, și să reducă obstacolele cu care se confruntă voluntariatul din domeniul sportiv în întreaga UE;

| 29. | invită autoritățile naționale, regionale, locale, precum și Uniunea Europeană să recunoască importanta contribuție a voluntariatului și în domeniul protecției mediului, și să susțină activitățile de voluntariat care vizează educația privind mediul înconjurător, prevenirea și reacția în caz de urgențe, precum și protejarea patrimoniului artistic și cultural; |
| --- | --- |

29.

invită autoritățile naționale, regionale, locale, precum și Uniunea Europeană să recunoască importanta contribuție a voluntariatului și în domeniul protecției mediului, și să susțină activitățile de voluntariat care vizează educația privind mediul înconjurător, prevenirea și reacția în caz de urgențe, precum și protejarea patrimoniului artistic și cultural;

| 30. | încurajează operatorii economici din Uniunea Europeană să-și susțină activ colaboratorii și pensionarii prin angajamentul voluntar pe care și l-au asumat; |
| --- | --- |

30.

încurajează operatorii economici din Uniunea Europeană să-și susțină activ colaboratorii și pensionarii prin angajamentul voluntar pe care și l-au asumat;

| 31. | susține propunerea Comisiei de a crea un „pașaport european al competențelor”, astfel încât capacitățile dobândite prin intermediul voluntariatului să fie recunoscute oficial în scop profesional ori educațional, element esențial pentru motivarea potențialilor voluntari și pentru crearea unei legături între educația neformală și cea formală; |
| --- | --- |

31.

susține propunerea Comisiei de a crea un „pașaport european al competențelor”, astfel încât capacitățile dobândite prin intermediul voluntariatului să fie recunoscute oficial în scop profesional ori educațional, element esențial pentru motivarea potențialilor voluntari și pentru crearea unei legături între educația neformală și cea formală;

| 32. | subliniază faptul că pașaportul european al competențelor nu ar trebui să constituie un ansamblu de certificate noi și distincte, ci un document complet, pe care să figureze, la cererea persoanei voluntare, experiența practică, formările, aptitudinile personale și sociale, precum și calificările profesionale dobândite în cadrul învățării pe tot parcursul vieții, inclusiv competențele dobândite în cadrul unei activități de voluntariat; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că pașaportul european al competențelor nu ar trebui să constituie un ansamblu de certificate noi și distincte, ci un document complet, pe care să figureze, la cererea persoanei voluntare, experiența practică, formările, aptitudinile personale și sociale, precum și calificările profesionale dobândite în cadrul învățării pe tot parcursul vieții, inclusiv competențele dobândite în cadrul unei activități de voluntariat;

| 33. | sugerează, de aceea, includerea competențelor acumulate în cadrul activităților de voluntariat în ECTS (Sistemul European de Credite Transferabile), folosit pentru studenți. |
| --- | --- |

33.

sugerează, de aceea, includerea competențelor acumulate în cadrul activităților de voluntariat în ECTS (Sistemul European de Credite Transferabile), folosit pentru studenți.

| 34. | invită Comisia să analizeze posibilitatea de a elabora un sistem similar de calculare și de recunoaștere a competențelor dobândite în cadrul activităților de voluntariat pentru adulți în afara sistemului universitar; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să analizeze posibilitatea de a elabora un sistem similar de calculare și de recunoaștere a competențelor dobândite în cadrul activităților de voluntariat pentru adulți în afara sistemului universitar;

| 35. | recomandă Comisiei să introducă în mod real cât mai curând posibil pașaportul european al competențelor; subliniază că competențele dobândite în timpul activităților de voluntariat prezintă o importanță semnificativă și în viața profesională și reprezintă o valoare adăugată pentru CV; ia act de faptul că voluntariatul poate ajuta tinerii să-și aleagă o carieră; |
| --- | --- |

35.

recomandă Comisiei să introducă în mod real cât mai curând posibil pașaportul european al competențelor; subliniază că competențele dobândite în timpul activităților de voluntariat prezintă o importanță semnificativă și în viața profesională și reprezintă o valoare adăugată pentru CV; ia act de faptul că voluntariatul poate ajuta tinerii să-și aleagă o carieră;

| 36. | subliniază faptul că este esențială recunoașterea competențelor și a abilităților dobândite prin intermediul activităților de voluntariat în calitate de experiență profesională și de învățare non-formală și informală; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că este esențială recunoașterea competențelor și a abilităților dobândite prin intermediul activităților de voluntariat în calitate de experiență profesională și de învățare non-formală și informală;

| 37. | ia act de faptul că activitățile de voluntariat ajută voluntarii să-și lărgească orizonturile și să-și dezvolte personalitățile și subliniază faptul că voluntariatul aduce beneficii economice statelor membre, întrucât cei care se implică în activități de voluntariat contribuie la generarea produsului intern brut; |
| --- | --- |

37.

ia act de faptul că activitățile de voluntariat ajută voluntarii să-și lărgească orizonturile și să-și dezvolte personalitățile și subliniază faptul că voluntariatul aduce beneficii economice statelor membre, întrucât cei care se implică în activități de voluntariat contribuie la generarea produsului intern brut;

| 38. | solicită Comisiei ca, prin crearea „pașaportului european al competențelor”, să răspundă necesității unei abordări coerente și transferabile pentru o verificare și o selecție corespunzătoare a voluntarilor care lucrează cu minori și/sau cu membri vulnerabili ai societății; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei ca, prin crearea „pașaportului european al competențelor”, să răspundă necesității unei abordări coerente și transferabile pentru o verificare și o selecție corespunzătoare a voluntarilor care lucrează cu minori și/sau cu membri vulnerabili ai societății;

| 39. | solicită statelor membre să dezvolte mecanisme de validare a rezultatelor învățării neformale și formale, care vor crește valoarea și transferabilitatea competențelor dobândite în afara educației formale, facilitând în special achiziționarea de credite suplimentare ECTS la universitate datorită activităților de voluntariat, precum și un mecanism standardizat de recunoaștere în ECTS a competențelor acumulate prin voluntariat; solicită, de asemenea, statelor membre să exploreze modalități de a elimina obstacolele fiscale cu care voluntarii se confruntă atunci când participă la activități transfrontaliere; |
| --- | --- |

39.

solicită statelor membre să dezvolte mecanisme de validare a rezultatelor învățării neformale și formale, care vor crește valoarea și transferabilitatea competențelor dobândite în afara educației formale, facilitând în special achiziționarea de credite suplimentare ECTS la universitate datorită activităților de voluntariat, precum și un mecanism standardizat de recunoaștere în ECTS a competențelor acumulate prin voluntariat; solicită, de asemenea, statelor membre să exploreze modalități de a elimina obstacolele fiscale cu care voluntarii se confruntă atunci când participă la activități transfrontaliere;

| 40. | propune crearea unui cadru în materie de formare și calificări destinat antrenorilor voluntari, precum și integrarea acestuia în Cadrul european al calificărilor, în vederea stimulării mobilității antrenorilor voluntari și a creșterii transferabilității aptitudinilor și competențelor dezvoltate pe parcursul voluntariatului; |
| --- | --- |

40.

propune crearea unui cadru în materie de formare și calificări destinat antrenorilor voluntari, precum și integrarea acestuia în Cadrul european al calificărilor, în vederea stimulării mobilității antrenorilor voluntari și a creșterii transferabilității aptitudinilor și competențelor dezvoltate pe parcursul voluntariatului;

| 41. | invită statele membre să susțină voluntariatul angajaților și voluntariatul sprijinit de angajatori și în contextul responsabilității sociale a întreprinderilor; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre să susțină voluntariatul angajaților și voluntariatul sprijinit de angajatori și în contextul responsabilității sociale a întreprinderilor;

| 42. | susține propunerea Comisiei de a crea un „Corp voluntar european de ajutor umanitar”, datorită căruia va crește participarea voluntarilor la acțiuni de solidaritate în cadrul politicii UE privind ajutorul umanitar; |
| --- | --- |

42.

susține propunerea Comisiei de a crea un „Corp voluntar european de ajutor umanitar”, datorită căruia va crește participarea voluntarilor la acțiuni de solidaritate în cadrul politicii UE privind ajutorul umanitar;

| 43. | de asemenea, invită Comisia ca, în cadrul creării acestui corp voluntar, să țină seama, de la bun început, de structurile existente și să le integreze în mod activ; subliniază însă că o suprapunere a structurilor în domeniul protecției civile nu este de dorit și trebuie evitată; |
| --- | --- |

43.

de asemenea, invită Comisia ca, în cadrul creării acestui corp voluntar, să țină seama, de la bun început, de structurile existente și să le integreze în mod activ; subliniază însă că o suprapunere a structurilor în domeniul protecției civile nu este de dorit și trebuie evitată;

| 44. | solicită autorităților naționale, regionale și locale, precum și Uniunii Europene să asigure o finanțare adecvată și să simplifice procedurile administrative, inclusiv stimulentele fiscale, pentru organizațiile implicate în acțiunile de voluntariat, prin acestea înțelegându-se toate asociațiile și rețelele din domeniu, îndeosebi cele mici și cu mijloace limitate, cu scopul de a valorifica rolul, acțiunile și rezultatele acestora în beneficiul societății; |
| --- | --- |

44.

solicită autorităților naționale, regionale și locale, precum și Uniunii Europene să asigure o finanțare adecvată și să simplifice procedurile administrative, inclusiv stimulentele fiscale, pentru organizațiile implicate în acțiunile de voluntariat, prin acestea înțelegându-se toate asociațiile și rețelele din domeniu, îndeosebi cele mici și cu mijloace limitate, cu scopul de a valorifica rolul, acțiunile și rezultatele acestora în beneficiul societății;

| 45. | solicită, prin urmare, clarificarea noțiunii de subvenție acordată asociațiilor, astfel încât finanțările asociative să nu mai fie confundate cu ajutoarele de stat, ceea ce ar putea perturba concurența în sectorul economic; |
| --- | --- |

45.

solicită, prin urmare, clarificarea noțiunii de subvenție acordată asociațiilor, astfel încât finanțările asociative să nu mai fie confundate cu ajutoarele de stat, ceea ce ar putea perturba concurența în sectorul economic;

| 46. | invită Comisia să propună un mecanism care să permită statelor membre care doresc să consolideze societatea civilă să scutească de TVA ansamblul sau majoritatea activităților și tranzacțiilor efectuate de către organizațiile non-profit de voluntariat; subliniază faptul că de un asemenea mecanism ar trebui să beneficieze, cel puțin, organizațiile non-profit de dimensiuni mai reduse; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să propună un mecanism care să permită statelor membre care doresc să consolideze societatea civilă să scutească de TVA ansamblul sau majoritatea activităților și tranzacțiilor efectuate de către organizațiile non-profit de voluntariat; subliniază faptul că de un asemenea mecanism ar trebui să beneficieze, cel puțin, organizațiile non-profit de dimensiuni mai reduse;

| 47. | solicită statelor membre să asigure voluntarilor securitate juridică, nu în ultimul rând cu privire la problemele legate de asigurări, astfel încât diferitele sisteme din statele membre să încurajeze acțiunile de voluntariat transfrontaliere; solicită, de asemenea, să se asigure o mai bună informare a voluntarilor cu privire la drepturile lor și la acordurile instituționale și de reglementare aferente din diversele state membre; |
| --- | --- |

47.

solicită statelor membre să asigure voluntarilor securitate juridică, nu în ultimul rând cu privire la problemele legate de asigurări, astfel încât diferitele sisteme din statele membre să încurajeze acțiunile de voluntariat transfrontaliere; solicită, de asemenea, să se asigure o mai bună informare a voluntarilor cu privire la drepturile lor și la acordurile instituționale și de reglementare aferente din diversele state membre;

| 48. | invită Comisia să susțină procesul de eliminare a obstacolelor existente; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să susțină procesul de eliminare a obstacolelor existente;

| 49. | solicită statelor membre să revizuiască condițiile fiscale și de securitate socială transfrontaliere privind activitățile de voluntariat transfrontaliere pentru a se asigura că acestea nu ridică obstacole suplimentare pentru astfel de activități și că voluntarii transfrontalieri pot primi prestațiile de securitate socială la care au dreptul în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 883/2004; |
| --- | --- |

49.

solicită statelor membre să revizuiască condițiile fiscale și de securitate socială transfrontaliere privind activitățile de voluntariat transfrontaliere pentru a se asigura că acestea nu ridică obstacole suplimentare pentru astfel de activități și că voluntarii transfrontalieri pot primi prestațiile de securitate socială la care au dreptul în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 883/2004;

| 50. | menționează că, deși reprezintă o resursă importantă în economia și societatea noastră, voluntariatul nu trebuie să fie considerat o alternativă a muncii obișnuite, plătite, și nici un substitut al acesteia, și în nici un caz nu poate constitui un motiv pentru neîndeplinirea de către guverne a obligațiilor sociale care le revin; |
| --- | --- |

50.

menționează că, deși reprezintă o resursă importantă în economia și societatea noastră, voluntariatul nu trebuie să fie considerat o alternativă a muncii obișnuite, plătite, și nici un substitut al acesteia, și în nici un caz nu poate constitui un motiv pentru neîndeplinirea de către guverne a obligațiilor sociale care le revin;

| 51. | consideră că acest aspect ar trebui subliniat în special în sectorul serviciilor de îngrijire, în care ponderea activităților de voluntariat continuă să crească; subliniază, de asemenea, faptul că promovarea voluntariatului ca mijloc de dobândire, dezvoltare sau menținere a competențelor nu ar trebui să transforme voluntariatul într-o cerință obligatorie, întrucât acest fapt ar submina însuși caracterul său fundamental; |
| --- | --- |

51.

consideră că acest aspect ar trebui subliniat în special în sectorul serviciilor de îngrijire, în care ponderea activităților de voluntariat continuă să crească; subliniază, de asemenea, faptul că promovarea voluntariatului ca mijloc de dobândire, dezvoltare sau menținere a competențelor nu ar trebui să transforme voluntariatul într-o cerință obligatorie, întrucât acest fapt ar submina însuși caracterul său fundamental;

| 52. | solicită autorităților naționale, regionale și locale, și UE în special, să informeze actorii și partenerii implicați în acțiuni de voluntariat cu privire la programele europene existente, îndeosebi cu privire la cele care au drept obiectiv „cooperarea teritorială europeană” în cadrul politicii de coeziune, și să le faciliteze accesul la acestea, pentru a putea beneficia într-o mai mare măsură de programele în proiectele și acțiunile lor transfrontaliere; |
| --- | --- |

52.

solicită autorităților naționale, regionale și locale, și UE în special, să informeze actorii și partenerii implicați în acțiuni de voluntariat cu privire la programele europene existente, îndeosebi cu privire la cele care au drept obiectiv „cooperarea teritorială europeană” în cadrul politicii de coeziune, și să le faciliteze accesul la acestea, pentru a putea beneficia într-o mai mare măsură de programele în proiectele și acțiunile lor transfrontaliere;

| 53. | invită statele membre să promoveze și să pună în aplicare programe naționale pentru activități de voluntariat transfrontaliere pentru a contribui la dezvoltarea acestora pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

53.

invită statele membre să promoveze și să pună în aplicare programe naționale pentru activități de voluntariat transfrontaliere pentru a contribui la dezvoltarea acestora pe întreg teritoriul UE;

| 54. | solicită Comisiei, în special, ca parte a creării unor noi programe multianuale și având în vedere experiența importantă acumulată în urma Anului european al voluntariatului 2011, să ia măsuri pentru a garanta finanțarea pentru proiecte de voluntariat și pentru structurile organizate prin activități de voluntariat, și să dezvolte și să încurajeze coordonarea eficientă interinstituțională, în scopul promovării rolului voluntariatului în cadrul politicilor UE; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei, în special, ca parte a creării unor noi programe multianuale și având în vedere experiența importantă acumulată în urma Anului european al voluntariatului 2011, să ia măsuri pentru a garanta finanțarea pentru proiecte de voluntariat și pentru structurile organizate prin activități de voluntariat, și să dezvolte și să încurajeze coordonarea eficientă interinstituțională, în scopul promovării rolului voluntariatului în cadrul politicilor UE;

| 55. | solicită Comisiei să garanteze că există un acces liber la informațiile privind fondurile disponibile și programele specifice pentru proiectele inițiate de voluntari și că procedurile de depunere a solicitărilor nu devin inabordabile din cauza birocrației excesive; |
| --- | --- |

55.

solicită Comisiei să garanteze că există un acces liber la informațiile privind fondurile disponibile și programele specifice pentru proiectele inițiate de voluntari și că procedurile de depunere a solicitărilor nu devin inabordabile din cauza birocrației excesive;

| 56. | solicită Comisiei să se asigure că se furnizează o finanțare adecvată programelor din diverse domenii de politică pentru susținerea activităților transfrontaliere de voluntariat; invită statele membre să pună în aplicare în mod activ sisteme pentru stimularea activităților de voluntariat naționale și transfrontaliere; solicită să se acorde o atenție specială acordării de sprijin financiar pentru infrastructura de voluntariat; susține faptul că subvențiile publice pentru activitățile de voluntariat ar trebui alocate fără a discrimina nicio organizație; |
| --- | --- |

56.

solicită Comisiei să se asigure că se furnizează o finanțare adecvată programelor din diverse domenii de politică pentru susținerea activităților transfrontaliere de voluntariat; invită statele membre să pună în aplicare în mod activ sisteme pentru stimularea activităților de voluntariat naționale și transfrontaliere; solicită să se acorde o atenție specială acordării de sprijin financiar pentru infrastructura de voluntariat; susține faptul că subvențiile publice pentru activitățile de voluntariat ar trebui alocate fără a discrimina nicio organizație;

| 57. | propune realizarea unei rețele transfrontaliere a organizațiilor de voluntari din diversele state membre prin coordonarea organizațiilor de voluntari existente și facilitarea schimbului de bune practici și de experiențe; consideră că ar trebui să se deschidă noi puncte de contact doar în statele membre care nu au deja astfel de structuri; |
| --- | --- |

57.

propune realizarea unei rețele transfrontaliere a organizațiilor de voluntari din diversele state membre prin coordonarea organizațiilor de voluntari existente și facilitarea schimbului de bune practici și de experiențe; consideră că ar trebui să se deschidă noi puncte de contact doar în statele membre care nu au deja astfel de structuri;

| 58. | solicită Comisiei să propună un Statul european al asociațiilor, pentru a le oferi un cadru juridic de funcționare, pentru a reduce cheltuielile administrative necesare pentru activitățile de voluntariat transfrontaliere și pentru a crea structuri de voluntariat la nivel european, care să încurajeze mobilitatea voluntarilor în UE; |
| --- | --- |

58.

solicită Comisiei să propună un Statul european al asociațiilor, pentru a le oferi un cadru juridic de funcționare, pentru a reduce cheltuielile administrative necesare pentru activitățile de voluntariat transfrontaliere și pentru a crea structuri de voluntariat la nivel european, care să încurajeze mobilitatea voluntarilor în UE;

| 59. | subliniază rolul care poate fi jucat de activitățile de voluntariat pentru promovarea politicilor UE; |
| --- | --- |

59.

subliniază rolul care poate fi jucat de activitățile de voluntariat pentru promovarea politicilor UE;

| 60. | invită Comisia Europeană să recunoască și să promoveze activitățile de voluntariat în politicile relevante ale UE, luând în considerare natura transversală a acestor activități și asigurându-se că politicile menționate promovează dezvoltarea voluntariatului și încurajează implicarea tuturor categoriilor sociale; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia Europeană să recunoască și să promoveze activitățile de voluntariat în politicile relevante ale UE, luând în considerare natura transversală a acestor activități și asigurându-se că politicile menționate promovează dezvoltarea voluntariatului și încurajează implicarea tuturor categoriilor sociale;

| 61. | solicită Comisiei să recunoască cum se cuvine în cadrul programelor și proiectelor UE contribuția reală adusă comunității prin munca efectuată de voluntari; |
| --- | --- |

61.

solicită Comisiei să recunoască cum se cuvine în cadrul programelor și proiectelor UE contribuția reală adusă comunității prin munca efectuată de voluntari;

| 62. | invită Comisia să aloce resurse corespunzătoare pentru crearea unui Fond european de dezvoltare a centrelor de voluntariat, care vizează dezvoltarea unei infrastructuri pentru susținerea activităților de voluntariat; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să aloce resurse corespunzătoare pentru crearea unui Fond european de dezvoltare a centrelor de voluntariat, care vizează dezvoltarea unei infrastructuri pentru susținerea activităților de voluntariat;

| 63. | solicită Comisiei și statelor membre să permită includerea perioadei de voluntariat ca cofinanțare în toate programele finanțate de UE, echivalând-o cu o contribuție în natură cu valoare financiară; |
| --- | --- |

63.

solicită Comisiei și statelor membre să permită includerea perioadei de voluntariat ca cofinanțare în toate programele finanțate de UE, echivalând-o cu o contribuție în natură cu valoare financiară;

| 64. | recomandă Comisiei și statelor membre să mențină o continuitate între anul 2011 și anii următori, integrând în mod ferm dimensiunea voluntariatului atât în cadrul Anului european al îmbătrânirii active (2012), cât și în cadrul viitorului An european al cetățenilor (2013), ca manifestare a cetățeniei active care favorizează integrarea socială inclusiv pentru cetățenii în vârstă; |
| --- | --- |

64.

recomandă Comisiei și statelor membre să mențină o continuitate între anul 2011 și anii următori, integrând în mod ferm dimensiunea voluntariatului atât în cadrul Anului european al îmbătrânirii active (2012), cât și în cadrul viitorului An european al cetățenilor (2013), ca manifestare a cetățeniei active care favorizează integrarea socială inclusiv pentru cetățenii în vârstă;

| 65. | atrage atenția asupra nevoii de a promova voluntariatul, în special în timpul Anului European al Cetățenilor 2013, și solicită Comisiei să includă susținerea activităților de voluntariat în politicile internaționale de asistență pentru dezvoltare, inclusiv cu scopul de a realiza toate obiectivele identificate în Obiectivele de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

65.

atrage atenția asupra nevoii de a promova voluntariatul, în special în timpul Anului European al Cetățenilor 2013, și solicită Comisiei să includă susținerea activităților de voluntariat în politicile internaționale de asistență pentru dezvoltare, inclusiv cu scopul de a realiza toate obiectivele identificate în Obiectivele de dezvoltare ale mileniului;

| 66. | susține examinarea formală a propunerii „Solidarité”, vizând crearea unui program interinstituțional de resurse umane în instituțiile UE care să faciliteze implicarea personalului instituțiilor și a stagiarilor în activități de voluntariat, umanitare și sociale, atât ca parte a formării profesionale, cât și ca voluntariat în timpul lor liber; |
| --- | --- |

66.

susține examinarea formală a propunerii „Solidarité”, vizând crearea unui program interinstituțional de resurse umane în instituțiile UE care să faciliteze implicarea personalului instituțiilor și a stagiarilor în activități de voluntariat, umanitare și sociale, atât ca parte a formării profesionale, cât și ca voluntariat în timpul lor liber;

| 67. | subliniază faptul că programul propus va conduce la o scădere a cheltuielilor, are o valoare adăugată ridicată și va contribui la implementarea politicilor și programelor UE; |
| --- | --- |

67.

subliniază faptul că programul propus va conduce la o scădere a cheltuielilor, are o valoare adăugată ridicată și va contribui la implementarea politicilor și programelor UE;

| 68. | recomandă Comisiei să mențină punctele de contact utile stabilite atât cu „EYV 2011 Alliance” și cu succesoarea sa, Platforma Voluntarilor, care include multe organizații de voluntariat și rețele ale societății civile, cât și cu organismele naționale de coordonare, cu partenerii strategici și cu purtătorii de cuvânt ai guvernelor naționale în domeniu, având în vedere varietatea largă a organismelor implicate în voluntariat în UE, și încurajează aceste puncte de contact să se implice în mod activ în proiectul de portal centralizat al UE, în calitate de platformă paneuropeană, pentru a facilita coordonarea și intensificarea activităților transfrontaliere; |
| --- | --- |

68.

recomandă Comisiei să mențină punctele de contact utile stabilite atât cu „EYV 2011 Alliance” și cu succesoarea sa, Platforma Voluntarilor, care include multe organizații de voluntariat și rețele ale societății civile, cât și cu organismele naționale de coordonare, cu partenerii strategici și cu purtătorii de cuvânt ai guvernelor naționale în domeniu, având în vedere varietatea largă a organismelor implicate în voluntariat în UE, și încurajează aceste puncte de contact să se implice în mod activ în proiectul de portal centralizat al UE, în calitate de platformă paneuropeană, pentru a facilita coordonarea și intensificarea activităților transfrontaliere;

| 69. | subliniază importanța rețelelor de contact și a schimburilor de bune practici pentru difuzarea informațiilor cu privire la procedurile UE care pot ajuta și sprijini activitățile de voluntariat transfrontaliere; |
| --- | --- |

69.

subliniază importanța rețelelor de contact și a schimburilor de bune practici pentru difuzarea informațiilor cu privire la procedurile UE care pot ajuta și sprijini activitățile de voluntariat transfrontaliere;

| 70. | solicită Comisiei să ia măsurile necesare, atunci când consideră oportun, în legătură cu Agenda politică pentru voluntariat în Europa (PAVE), care a fost elaborată de organizațiile de voluntariat implicate în EYV 2011 Alliance. |
| --- | --- |

70.

solicită Comisiei să ia măsurile necesare, atunci când consideră oportun, în legătură cu Agenda politică pentru voluntariat în Europa (PAVE), care a fost elaborată de organizațiile de voluntariat implicate în EYV 2011 Alliance.

| 71. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

71.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 327, 24.11.2006, p. 30.

(2)  JO L 327, 24.11.2006, p. 45.

(3)  JO L 378, 27.12.2006, p. 32.

(4)  JO L 17, 22.1.2010, p. 43.

(5)  JO C 168, 20.7.2006, p. 1.

(6)  JO C 241, 20.9.2008, p. 1.

(7)  JO C 319, 13.12.2008, p. 8.

(8)  JO L 394, 30.12.2006, p. 5.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0101.

(10)  JO C 372, 20.12.2011, p. 24.

(11)  JO C 259 E, 29.10.2009, p. 9.

(12)  JO L 375, 23.12.2004, p. 12.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/22

---

Marți, 12 iunie 2012Protecția infrastructurilor informatice critice: către un context global de securitate cibernetică

P7_TA(2012)0237

Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la protecția infrastructurilor critice de informație - realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică (2011/2284(INI))

2013/C 332 E/03

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 mai 2010 intitulată „O nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 mai 2010 intitulată „O nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu” (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2010 intitulată „Guvernanța internetului: etapele următoare” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2010 intitulată „Guvernanța internetului: etapele următoare” (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 intitulată „Banda largă europeană: o investiție într-un promotor digital al creșterii” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 intitulată „Banda largă europeană: o investiție într-un promotor digital al creșterii” (3),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0167/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0167/2012),

| A. | întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pot să își mobilizeze întreaga capacitate pentru avansarea economiei și a societății doar dacă utilizatorii au încredere în siguranța și reziliența acestora și dacă legislația în domenii precum confidențialitatea datelor și drepturile de proprietate intelectuală este pusă în execuție în mod eficient în mediul online; |
| --- | --- |

A.

întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pot să își mobilizeze întreaga capacitate pentru avansarea economiei și a societății doar dacă utilizatorii au încredere în siguranța și reziliența acestora și dacă legislația în domenii precum confidențialitatea datelor și drepturile de proprietate intelectuală este pusă în execuție în mod eficient în mediul online;

| B. | întrucât impactul internetului și al TIC asupra diferitelor aspecte ale vieții cetățenilor devine cu rapiditate din ce în ce mai puternic și întrucât acestea reprezintă un factor esențial al interacțiunii sociale, al îmbogățirii culturale și al creșterii economice; |
| --- | --- |

B.

întrucât impactul internetului și al TIC asupra diferitelor aspecte ale vieții cetățenilor devine cu rapiditate din ce în ce mai puternic și întrucât acestea reprezintă un factor esențial al interacțiunii sociale, al îmbogățirii culturale și al creșterii economice;

| C. | întrucât securitatea TIC și a internetului reprezintă un concept cuprinzător, cu incidență globală asupra aspectelor economice, sociale, tehnologice și militare și care necesită atât definirea și diferențierea clară a responsabilităților, cât și un mecanism solid de cooperare internațională; |
| --- | --- |

C.

întrucât securitatea TIC și a internetului reprezintă un concept cuprinzător, cu incidență globală asupra aspectelor economice, sociale, tehnologice și militare și care necesită atât definirea și diferențierea clară a responsabilităților, cât și un mecanism solid de cooperare internațională;

| D. | întrucât inițiativa emblematică Agenda digitală a UE are ca obiectiv creșterea competitivității Europei, pe baza consolidării TIC, și crearea condițiilor atât pentru o creștere economică ridicată și solidă, cât și pentru locuri de muncă bazate pe tehnologie; |
| --- | --- |

D.

întrucât inițiativa emblematică Agenda digitală a UE are ca obiectiv creșterea competitivității Europei, pe baza consolidării TIC, și crearea condițiilor atât pentru o creștere economică ridicată și solidă, cât și pentru locuri de muncă bazate pe tehnologie;

| E. | întrucât sectorul privat rămâne investitorul, proprietarul și administratorul de prim rang al produselor, al serviciilor, al aplicațiilor și al infrastructurii de securitate a informațiilor, investind miliarde de euro în ultimul deceniu; întrucât această implicare ar trebui consolidată prin strategii corespunzătoare în materie de politici pentru promovarea rezilienței infrastructurilor fie aflate în proprietatea sectorului public, a sectorului privat sau a unor parteneriate public-private, fie operate de acestea; |
| --- | --- |

E.

întrucât sectorul privat rămâne investitorul, proprietarul și administratorul de prim rang al produselor, al serviciilor, al aplicațiilor și al infrastructurii de securitate a informațiilor, investind miliarde de euro în ultimul deceniu; întrucât această implicare ar trebui consolidată prin strategii corespunzătoare în materie de politici pentru promovarea rezilienței infrastructurilor fie aflate în proprietatea sectorului public, a sectorului privat sau a unor parteneriate public-private, fie operate de acestea;

| F. | întrucât dezvoltarea unui înalt nivel de securitate și de reziliență a rețelelor, a serviciilor și a tehnologiilor TIC ar trebui să consolideze competitivitatea economiei europene, atât prin îmbunătățirea evaluării și a gestionării riscurilor cibernetice, cât și prin punerea la dispoziția economiei UE în general a unor infrastructuri informaționale mai solide pentru a susține inovarea și creșterea economică, creând noi oportunități pentru creșterea productivității întreprinderilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât dezvoltarea unui înalt nivel de securitate și de reziliență a rețelelor, a serviciilor și a tehnologiilor TIC ar trebui să consolideze competitivitatea economiei europene, atât prin îmbunătățirea evaluării și a gestionării riscurilor cibernetice, cât și prin punerea la dispoziția economiei UE în general a unor infrastructuri informaționale mai solide pentru a susține inovarea și creșterea economică, creând noi oportunități pentru creșterea productivității întreprinderilor;

| G. | întrucât datele disponibile privind aplicarea legislației în materie de infracționalitate cibernetică – vizând atacurile cibernetice, dar și alte tipuri de infracțiuni online – sugerează o creștere semnificativă în diverse țări europene; întrucât, totuși, în ceea ce privește atacurile cibernetice există în continuare prea puține date reprezentative din punct de vedere statistic furnizate atât de autoritățile responsabile cu aplicarea legislației, cât și de CERT (echipele de intervenție în caz de urgențe informatice) și este necesar ca acestea să fie mai bine agregate în viitor, ceea ce va permite intervenții mai semnificative din partea autorităților responsabile cu aplicarea legislației la nivelul întregii UE și va asigura adoptarea unor intervenții legislative bazate pe informații mai bune privind aceste amenințări cibernetice tot mai evoluate; |
| --- | --- |

G.

întrucât datele disponibile privind aplicarea legislației în materie de infracționalitate cibernetică – vizând atacurile cibernetice, dar și alte tipuri de infracțiuni online – sugerează o creștere semnificativă în diverse țări europene; întrucât, totuși, în ceea ce privește atacurile cibernetice există în continuare prea puține date reprezentative din punct de vedere statistic furnizate atât de autoritățile responsabile cu aplicarea legislației, cât și de CERT (echipele de intervenție în caz de urgențe informatice) și este necesar ca acestea să fie mai bine agregate în viitor, ceea ce va permite intervenții mai semnificative din partea autorităților responsabile cu aplicarea legislației la nivelul întregii UE și va asigura adoptarea unor intervenții legislative bazate pe informații mai bune privind aceste amenințări cibernetice tot mai evoluate;

| H. | întrucât este esențial un nivel adecvat de securitate a informațiilor pentru a se asigura o extindere puternică a serviciilor bazate pe internet; |
| --- | --- |

H.

întrucât este esențial un nivel adecvat de securitate a informațiilor pentru a se asigura o extindere puternică a serviciilor bazate pe internet;

| I. | întrucât incidentele, perturbările și atacurile cibernetice recente împotriva infrastructurii de informație a instituțiilor UE, a industriei și a statelor membre demonstrează necesitatea de a stabili un sistem solid, inovator și eficient de protejare a infrastructurii critice de informație (CIIP), pe baza unei cooperări internaționale depline între statele membre și a unor standarde minime de rezistență în cadrul acestora; |
| --- | --- |

I.

întrucât incidentele, perturbările și atacurile cibernetice recente împotriva infrastructurii de informație a instituțiilor UE, a industriei și a statelor membre demonstrează necesitatea de a stabili un sistem solid, inovator și eficient de protejare a infrastructurii critice de informație (CIIP), pe baza unei cooperări internaționale depline între statele membre și a unor standarde minime de rezistență în cadrul acestora;

| J. | întrucât dezvoltarea rapidă a noilor mijloace ale TIC, precum informatica dematerializată (cloud computing), impune acordarea unei atenții deosebite securității pentru a putea profita pe deplin de beneficiile realizărilor tehnologice; |
| --- | --- |

J.

întrucât dezvoltarea rapidă a noilor mijloace ale TIC, precum informatica dematerializată (cloud computing), impune acordarea unei atenții deosebite securității pentru a putea profita pe deplin de beneficiile realizărilor tehnologice;

| K. | întrucât Parlamentul European a insistat în repetate rânduri asupra aplicării unor standarde ridicate pentru confidențialitatea și protecția datelor, pentru neutralitatea internetului și protecția drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

K.

întrucât Parlamentul European a insistat în repetate rânduri asupra aplicării unor standarde ridicate pentru confidențialitatea și protecția datelor, pentru neutralitatea internetului și protecția drepturilor de proprietate intelectuală;

Măsuri pentru consolidarea CIIP la nivel național și la nivelul Uniunii

| 1. | salută implementarea de către statele membre a Programului european pentru CIIP, inclusiv stabilirea rețelei de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN); |
| --- | --- |

1.

salută implementarea de către statele membre a Programului european pentru CIIP, inclusiv stabilirea rețelei de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN);

| 2. | consideră că eforturile de protejare a infrastructurilor critice de informație vor îmbunătăți nu doar securitatea generală a cetățenilor, ci și percepția acestora asupra securității și încrederea lor în măsurile adoptate de guvern cu scopul de a-i proteja; |
| --- | --- |

2.

consideră că eforturile de protejare a infrastructurilor critice de informație vor îmbunătăți nu doar securitatea generală a cetățenilor, ci și percepția acestora asupra securității și încrederea lor în măsurile adoptate de guvern cu scopul de a-i proteja;

| 3. | recunoaște că Comisia are în vedere posibila revizuire a Directivei 2008/114/CE a Consiliului (4) și solicită să se furnizeze dovezi privind eficacitatea și impactul directivei înainte de întreprinderea altor demersuri; solicită să se examineze posibilitatea lărgirii domeniului său de aplicare, în special prin includerea sectorului TIC și a serviciilor financiare; solicită, pe lângă acestea, să se acorde atenție domeniilor precum sistemele de sănătate, de alimentație și de furnizare a apei, cercetarea nucleară și industria nucleară (dacă nu sunt acoperite de dispoziții specifice); consideră că aceste sectoare ar trebui, de asemenea, să beneficieze de abordarea transsectorială adoptată de CIWIN (constând în cooperare, un sistem de avertizare și schimbul de bune practici); |
| --- | --- |

3.

recunoaște că Comisia are în vedere posibila revizuire a Directivei 2008/114/CE a Consiliului (4) și solicită să se furnizeze dovezi privind eficacitatea și impactul directivei înainte de întreprinderea altor demersuri; solicită să se examineze posibilitatea lărgirii domeniului său de aplicare, în special prin includerea sectorului TIC și a serviciilor financiare; solicită, pe lângă acestea, să se acorde atenție domeniilor precum sistemele de sănătate, de alimentație și de furnizare a apei, cercetarea nucleară și industria nucleară (dacă nu sunt acoperite de dispoziții specifice); consideră că aceste sectoare ar trebui, de asemenea, să beneficieze de abordarea transsectorială adoptată de CIWIN (constând în cooperare, un sistem de avertizare și schimbul de bune practici);

| 4. | subliniază importanța asigurării și implementării unei integrări durabile a activităților de cercetare europene pentru a menține și a consolida excelența europeană în domeniul CIIP; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța asigurării și implementării unei integrări durabile a activităților de cercetare europene pentru a menține și a consolida excelența europeană în domeniul CIIP;

| 5. | solicită, având în vedere natura interconectată și deosebit de interdependentă, sensibilă, strategică și vulnerabilă a CIIP naționale și ale UE, actualizarea periodică a standardelor minime de reziliență în ceea ce privește pregătirea și reacția în caz de perturbări, incidente, tentative de distrugere sau atacuri, precum cele rezultate din cauza unei infrastructuri insuficient de solide sau a unor terminale finale insuficient securizate; |
| --- | --- |

5.

solicită, având în vedere natura interconectată și deosebit de interdependentă, sensibilă, strategică și vulnerabilă a CIIP naționale și ale UE, actualizarea periodică a standardelor minime de reziliență în ceea ce privește pregătirea și reacția în caz de perturbări, incidente, tentative de distrugere sau atacuri, precum cele rezultate din cauza unei infrastructuri insuficient de solide sau a unor terminale finale insuficient securizate;

| 6. | subliniază importanța standardelor și a protocoalelor de securitate informatică și salută mandatarea în 2011 a CEN, Cenelec și ETSI să stabilească standarde de securitate; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța standardelor și a protocoalelor de securitate informatică și salută mandatarea în 2011 a CEN, Cenelec și ETSI să stabilească standarde de securitate;

| 7. | se așteaptă ca proprietarii și operatorii de infrastructuri critice de informație să permită și, dacă este necesar, să asiste utilizatorii să utilizeze mijloacele adecvate pentru a se proteja împotriva atacurilor și/sau a perturbărilor rău intenționate, atât prin supraveghere manuală, cât și prin supraveghere automată, când este necesar; |
| --- | --- |

7.

se așteaptă ca proprietarii și operatorii de infrastructuri critice de informație să permită și, dacă este necesar, să asiste utilizatorii să utilizeze mijloacele adecvate pentru a se proteja împotriva atacurilor și/sau a perturbărilor rău intenționate, atât prin supraveghere manuală, cât și prin supraveghere automată, când este necesar;

| 8. | susține cooperarea între părțile interesate publice și private la nivelul Uniunii și încurajează eforturile acestora de a dezvolta și de a implementa standarde de securitate și de rezistență pentru infrastructurile critice de informație civile (publice, private sau public-private) de la nivel național și european; |
| --- | --- |

8.

susține cooperarea între părțile interesate publice și private la nivelul Uniunii și încurajează eforturile acestora de a dezvolta și de a implementa standarde de securitate și de rezistență pentru infrastructurile critice de informație civile (publice, private sau public-private) de la nivel național și european;

| 9. | subliniază importanța exercițiilor paneuropene în vederea pregătirii pentru incidente la scară largă legate de securitatea rețelelor și importanța definirii unui singur set de standarde pentru evaluarea amenințărilor; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța exercițiilor paneuropene în vederea pregătirii pentru incidente la scară largă legate de securitatea rețelelor și importanța definirii unui singur set de standarde pentru evaluarea amenințărilor;

| 10. | solicită Comisiei, în cooperare cu statele membre, să evalueze implementarea planului de acțiune CIIP; îndeamnă statele membre să organizeze echipe naționale de intervenție în caz de urgență informatică (CERT), să dezvolte strategii naționale în materie de securitate cibernetică, să organizeze exerciții periodice privind incidente cibernetice la nivel național și paneuropean, să dezvolte planuri naționale de urgență privind incidentele cibernetice și să contribuie la dezvoltarea unui plan european de urgență privind incidentele cibernetice până la sfârșitul anului 2012; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei, în cooperare cu statele membre, să evalueze implementarea planului de acțiune CIIP; îndeamnă statele membre să organizeze echipe naționale de intervenție în caz de urgență informatică (CERT), să dezvolte strategii naționale în materie de securitate cibernetică, să organizeze exerciții periodice privind incidente cibernetice la nivel național și paneuropean, să dezvolte planuri naționale de urgență privind incidentele cibernetice și să contribuie la dezvoltarea unui plan european de urgență privind incidentele cibernetice până la sfârșitul anului 2012;

| 11. | recomandă stabilirea unor planuri de securitate ale operatorului sau a unor măsuri echivalente pentru toate infrastructurile critice de informație europene și numirea unor ofițeri de legătură pentru securitate; |
| --- | --- |

11.

recomandă stabilirea unor planuri de securitate ale operatorului sau a unor măsuri echivalente pentru toate infrastructurile critice de informație europene și numirea unor ofițeri de legătură pentru securitate;

| 12. | salută revizuirea actuală a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului privind atacurile împotriva sistemelor informaționale (5); constată nevoia de a coordona eforturile UE de combatere a atacurilor cibernetice de mare anvergură prin includerea competențelor ENISA, ale echipelor CERT ale statelor membre și ale viitoarei echipe CERT europene; |
| --- | --- |

12.

salută revizuirea actuală a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului privind atacurile împotriva sistemelor informaționale (5); constată nevoia de a coordona eforturile UE de combatere a atacurilor cibernetice de mare anvergură prin includerea competențelor ENISA, ale echipelor CERT ale statelor membre și ale viitoarei echipe CERT europene;

| 13. | consideră că ENISA poate să îndeplinească un rol-cheie la nivel european în ceea ce privește protecția infrastructurilor critice de informație oferind informații tehnice de specialitate statelor membre și instituțiilor și organismelor Uniunii Europene, precum și realizând rapoarte și analize privind securitatea sistemelor de informație la nivel european și global; |
| --- | --- |

13.

consideră că ENISA poate să îndeplinească un rol-cheie la nivel european în ceea ce privește protecția infrastructurilor critice de informație oferind informații tehnice de specialitate statelor membre și instituțiilor și organismelor Uniunii Europene, precum și realizând rapoarte și analize privind securitatea sistemelor de informație la nivel european și global;

Activități suplimentare întreprinse de UE pentru a garanta că internetul beneficiază de o securitate solidă

| 14. | solicită ENISA să coordoneze și să implementeze anual Lunile de conștientizare a securității internetului ale UE, astfel încât problemele care au legătură cu securitatea cibernetică să devină o preocupare specială pentru statele membre și cetățenii UE; |
| --- | --- |

14.

solicită ENISA să coordoneze și să implementeze anual Lunile de conștientizare a securității internetului ale UE, astfel încât problemele care au legătură cu securitatea cibernetică să devină o preocupare specială pentru statele membre și cetățenii UE;

| 15. | susține ENISA, în conformitate cu obiectivele Agendei digitale, în exercitarea sarcinilor sale privind securitatea informațiilor în rețea îndeplinite, în special, prin asigurarea de îndrumare și de consultanță pentru statele membre privind modul în care să asigure capabilitățile de bază ale echipelor lor CERT, precum și modul în care să susțină schimbul de bune practici prin intermediul dezvoltării unui mediu de încredere; solicită agenției să consulte părțile interesate relevante pentru definirea unor măsuri similare de securitate cibernetică pentru proprietarii și operatorii de rețele și de infrastructuri private, precum și să furnizeze asistență Comisiei și statelor membre pentru a contribui la dezvoltarea și la asimilarea de sisteme de certificare a securității informațiilor, de coduri de conduită și de practici de cooperare în rândul echipelor CERT naționale și europene și al proprietarilor/operatorilor de infrastructuri, când este nevoie inclusiv prin definirea unor cerințe minime neutre și comune în materie de tehnologie; |
| --- | --- |

15.

susține ENISA, în conformitate cu obiectivele Agendei digitale, în exercitarea sarcinilor sale privind securitatea informațiilor în rețea îndeplinite, în special, prin asigurarea de îndrumare și de consultanță pentru statele membre privind modul în care să asigure capabilitățile de bază ale echipelor lor CERT, precum și modul în care să susțină schimbul de bune practici prin intermediul dezvoltării unui mediu de încredere; solicită agenției să consulte părțile interesate relevante pentru definirea unor măsuri similare de securitate cibernetică pentru proprietarii și operatorii de rețele și de infrastructuri private, precum și să furnizeze asistență Comisiei și statelor membre pentru a contribui la dezvoltarea și la asimilarea de sisteme de certificare a securității informațiilor, de coduri de conduită și de practici de cooperare în rândul echipelor CERT naționale și europene și al proprietarilor/operatorilor de infrastructuri, când este nevoie inclusiv prin definirea unor cerințe minime neutre și comune în materie de tehnologie;

| 16. | salută propunerea actuală de revizuire a mandatului ENISA, în special prelungirea acestuia, și de extindere a sarcinilor agenției; consideră că, pe lângă asistența oferită statelor membre prin furnizarea de expertiză și analiză, ENISA ar trebui să aibă dreptul de a gestiona un număr de sarcini executive la nivelul UE și, în cooperare cu omologii săi din SUA, de sarcini care sunt legate de prevenirea și detectarea incidentelor în domeniul securității rețelelor și a informațiilor și care întăresc coordonarea între statele membre; subliniază că, în temeiul Regulamentului ENISA, agenției i s-ar putea atribui responsabilități suplimentare privind intervenția în caz de atacuri prin internet, în măsura în care asigură o valoare adăugată clară pentru mecanismele naționale de intervenție. |
| --- | --- |

16.

salută propunerea actuală de revizuire a mandatului ENISA, în special prelungirea acestuia, și de extindere a sarcinilor agenției; consideră că, pe lângă asistența oferită statelor membre prin furnizarea de expertiză și analiză, ENISA ar trebui să aibă dreptul de a gestiona un număr de sarcini executive la nivelul UE și, în cooperare cu omologii săi din SUA, de sarcini care sunt legate de prevenirea și detectarea incidentelor în domeniul securității rețelelor și a informațiilor și care întăresc coordonarea între statele membre; subliniază că, în temeiul Regulamentului ENISA, agenției i s-ar putea atribui responsabilități suplimentare privind intervenția în caz de atacuri prin internet, în măsura în care asigură o valoare adăugată clară pentru mecanismele naționale de intervenție.

| 17. | salută rezultatele exercițiilor paneuropene privind securitatea cibernetică din 2010 și din 2011, realizate la nivelul întregii Uniuni și monitorizate de ENISA, al căror scop a fost să furnizeze asistență statelor membre pentru proiectarea, întreținerea și testarea unui plan paneuropean de urgență; solicită ENISA să mențină în programul său astfel de exerciții și să implice treptat operatorii privați relevanți, dacă este cazul, pentru a spori capacitățile generale în materie de securitate a internetului ale Europei; așteptă cu interes continuarea extinderii la nivel internațional alături de parteneri care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

17.

salută rezultatele exercițiilor paneuropene privind securitatea cibernetică din 2010 și din 2011, realizate la nivelul întregii Uniuni și monitorizate de ENISA, al căror scop a fost să furnizeze asistență statelor membre pentru proiectarea, întreținerea și testarea unui plan paneuropean de urgență; solicită ENISA să mențină în programul său astfel de exerciții și să implice treptat operatorii privați relevanți, dacă este cazul, pentru a spori capacitățile generale în materie de securitate a internetului ale Europei; așteptă cu interes continuarea extinderii la nivel internațional alături de parteneri care împărtășesc aceeași viziune;

| 18. | solicită statelor membre să stabilească planuri naționale de urgență în caz de incidente cibernetice, care să includă elemente-cheie, precum punctele de contact relevante și dispozițiile privind asistența, limitarea extinderii incidentului și remedierea daunelor în cazul unor defecțiuni sau atacuri cibernetice cu relevanță regională, națională sau transfrontalieră; observă faptul că statele membre trebuie să instituie, de asemenea, mecanisme și structuri corespunzătoare de coordonare la nivel național, care ar trebui să ajute la o mai bună coordonare în rândul autorităților naționale competente și să asigure o mai mare coerență a acțiunilor acestora; |
| --- | --- |

18.

solicită statelor membre să stabilească planuri naționale de urgență în caz de incidente cibernetice, care să includă elemente-cheie, precum punctele de contact relevante și dispozițiile privind asistența, limitarea extinderii incidentului și remedierea daunelor în cazul unor defecțiuni sau atacuri cibernetice cu relevanță regională, națională sau transfrontalieră; observă faptul că statele membre trebuie să instituie, de asemenea, mecanisme și structuri corespunzătoare de coordonare la nivel național, care ar trebui să ajute la o mai bună coordonare în rândul autorităților naționale competente și să asigure o mai mare coerență a acțiunilor acestora;

| 19. | sugerează Comisiei să propună măsuri obligatorii prin intermediul planului UE de urgență privind incidentele cibernetice pentru a asigura o mai bună coordonare la nivelul UE a funcțiilor tehnice și de conducere în rândul echipelor CERT naționale și guvernamentale; |
| --- | --- |

19.

sugerează Comisiei să propună măsuri obligatorii prin intermediul planului UE de urgență privind incidentele cibernetice pentru a asigura o mai bună coordonare la nivelul UE a funcțiilor tehnice și de conducere în rândul echipelor CERT naționale și guvernamentale;

| 20. | solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsurile necesare în vederea protejării infrastructurilor critice împotriva atacurilor cibernetice și să asigure mijloacele necesare pentru întreruperea ermetică a accesului la o infrastructură critică în cazul în care un atac cibernetic direct amenință în mod grav funcționarea corespunzătoare a acesteia; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsurile necesare în vederea protejării infrastructurilor critice împotriva atacurilor cibernetice și să asigure mijloacele necesare pentru întreruperea ermetică a accesului la o infrastructură critică în cazul în care un atac cibernetic direct amenință în mod grav funcționarea corespunzătoare a acesteia;

| 21. | așteaptă cu interes implementarea completă a CERT-UE, care va fi un factor important în prevenirea, detectarea, intervenția și recuperarea în urma unor atacuri cibernetice voluntare și rău-intenționate care au ca țintă instituțiile UE; |
| --- | --- |

21.

așteaptă cu interes implementarea completă a CERT-UE, care va fi un factor important în prevenirea, detectarea, intervenția și recuperarea în urma unor atacuri cibernetice voluntare și rău-intenționate care au ca țintă instituțiile UE;

| 22. | recomandă propunerea de către Comisie a unor măsuri obligatorii destinate să impună standarde minime în materie de securitate și de reziliență și să îmbunătățească coordonarea la nivelul CERT naționale; |
| --- | --- |

22.

recomandă propunerea de către Comisie a unor măsuri obligatorii destinate să impună standarde minime în materie de securitate și de reziliență și să îmbunătățească coordonarea la nivelul CERT naționale;

| 23. | solicită statelor membre și instituțiilor UE să asigure existența unor echipe CERT funcționale, care să aibă în dotare capacități minime de securitate și de reziliență, pe baza celor mai bune practici convenite; subliniază că echipele CERT naționale ar trebui să facă parte dintr-o rețea eficientă, în cadrul căreia să se facă schimb de informații relevante, în conformitate cu standardele necesare de confidențialitate; solicită asigurarea unei permanențe 24 ore din 24, 7 zile din 7 în cadrul serviciilor CIIP pentru fiecare stat membru, precum și crearea unui protocol de urgență comun la nivel european care să fie aplicabil între punctele de contact naționale; |
| --- | --- |

23.

solicită statelor membre și instituțiilor UE să asigure existența unor echipe CERT funcționale, care să aibă în dotare capacități minime de securitate și de reziliență, pe baza celor mai bune practici convenite; subliniază că echipele CERT naționale ar trebui să facă parte dintr-o rețea eficientă, în cadrul căreia să se facă schimb de informații relevante, în conformitate cu standardele necesare de confidențialitate; solicită asigurarea unei permanențe 24 ore din 24, 7 zile din 7 în cadrul serviciilor CIIP pentru fiecare stat membru, precum și crearea unui protocol de urgență comun la nivel european care să fie aplicabil între punctele de contact naționale;

| 24. | subliniază că sunt esențiale consolidarea încrederii și promovarea cooperării dintre statele membre pentru protejarea datelor și a rețelelor și infrastructurilor naționale; solicită Comisiei să propună o procedură comună pentru identificarea și desemnarea unei abordări comune în vederea gestionării amenințărilor transfrontaliere de tip TIC, cu condiția ca statele membre să furnizeze Comisiei informații generice privind riscurile, amenințările și vulnerabilitățile propriilor infrastructuri critice de informație; |
| --- | --- |

24.

subliniază că sunt esențiale consolidarea încrederii și promovarea cooperării dintre statele membre pentru protejarea datelor și a rețelelor și infrastructurilor naționale; solicită Comisiei să propună o procedură comună pentru identificarea și desemnarea unei abordări comune în vederea gestionării amenințărilor transfrontaliere de tip TIC, cu condiția ca statele membre să furnizeze Comisiei informații generice privind riscurile, amenințările și vulnerabilitățile propriilor infrastructuri critice de informație;

| 25. | salută inițiativa Comisiei de a dezvolta până în 2013 un sistem european de alertare și partajare a informațiilor; |
| --- | --- |

25.

salută inițiativa Comisiei de a dezvolta până în 2013 un sistem european de alertare și partajare a informațiilor;

| 26. | salută diversele consultări cu părțile interesate privind securitatea internetului și CIIP inițiate de Comisie, precum Parteneriatul european public-privat pentru reziliență; recunoscând implicarea și angajamentul deja semnificative ale furnizorilor de TIC în ceea ce privește aceste eforturi, încurajează Comisia să facă eforturi suplimentare pentru a încuraja mediul universitar și asociațiile de utilizatori TIC să joace un rol mai activ și să stimuleze un dialog constructiv, cu mai multe părți interesate, pe probleme de securitate cibernetică; susține dezvoltarea în continuare a Agendei digitale, ca un cadru pentru guvernanța CIIP; |
| --- | --- |

26.

salută diversele consultări cu părțile interesate privind securitatea internetului și CIIP inițiate de Comisie, precum Parteneriatul european public-privat pentru reziliență; recunoscând implicarea și angajamentul deja semnificative ale furnizorilor de TIC în ceea ce privește aceste eforturi, încurajează Comisia să facă eforturi suplimentare pentru a încuraja mediul universitar și asociațiile de utilizatori TIC să joace un rol mai activ și să stimuleze un dialog constructiv, cu mai multe părți interesate, pe probleme de securitate cibernetică; susține dezvoltarea în continuare a Agendei digitale, ca un cadru pentru guvernanța CIIP;

| 27. | salută activitatea realizată până în prezent de Forumul european al statelor membre în ceea ce privește stabilirea de criterii specifice sectorului pentru identificarea infrastructurilor europene critice, acordând atenție comunicațiilor fixe și mobile, precum și în ceea ce privește discutarea principiilor și a orientărilor UE privind reziliența și stabilitatea internetului; așteaptă cu interes continuarea procesului de obținere a unui consens între statele membre, iar în acest context încurajează forumul să completeze abordarea actuală axată pe active corporale cu eforturi de a include și active ale infrastructurii logice care, datorită dezvoltării virtualizării și a tehnologiilor dematerializate, vor deveni tot mai relevante pentru eficacitatea CIIP; |
| --- | --- |

27.

salută activitatea realizată până în prezent de Forumul european al statelor membre în ceea ce privește stabilirea de criterii specifice sectorului pentru identificarea infrastructurilor europene critice, acordând atenție comunicațiilor fixe și mobile, precum și în ceea ce privește discutarea principiilor și a orientărilor UE privind reziliența și stabilitatea internetului; așteaptă cu interes continuarea procesului de obținere a unui consens între statele membre, iar în acest context încurajează forumul să completeze abordarea actuală axată pe active corporale cu eforturi de a include și active ale infrastructurii logice care, datorită dezvoltării virtualizării și a tehnologiilor dematerializate, vor deveni tot mai relevante pentru eficacitatea CIIP;

| 28. | sugerează Comisiei să lanseze o inițiativă de educație publică paneuropeană, axată pe educarea și sensibilizarea utilizatorilor finali atât din mediul privat, cât și din cel de afaceri, cu privire la eventuale amenințări împotriva internetului și a dispozitivelor TIC fixe și mobile de la toate nivelurile lanțului de utilități, precum și pe promovarea unei conduite individuale online mai sigure; reamintește, în această privință, riscurile asociate echipamentelor și programelor IT depășite; |
| --- | --- |

28.

sugerează Comisiei să lanseze o inițiativă de educație publică paneuropeană, axată pe educarea și sensibilizarea utilizatorilor finali atât din mediul privat, cât și din cel de afaceri, cu privire la eventuale amenințări împotriva internetului și a dispozitivelor TIC fixe și mobile de la toate nivelurile lanțului de utilități, precum și pe promovarea unei conduite individuale online mai sigure; reamintește, în această privință, riscurile asociate echipamentelor și programelor IT depășite;

| 29. | solicită statelor membre să consolideze, cu ajutorul Comisiei, programele de formare și de educare în domeniul securității informațiilor, destinate autorităților naționale de aplicare a legislației și celor judiciare, precum și agențiilor UE relevante; |
| --- | --- |

29.

solicită statelor membre să consolideze, cu ajutorul Comisiei, programele de formare și de educare în domeniul securității informațiilor, destinate autorităților naționale de aplicare a legislației și celor judiciare, precum și agențiilor UE relevante;

| 30. | susține crearea unui program de învățământ al UE pentru experții universitari în domeniul securității informațiilor, deoarece aceasta ar avea un impact pozitiv asupra cunoștințelor și gradului de pregătire ale UE în ceea ce privește spațiul cibernetic și amenințările la adresa acestuia, care se află în continuă evoluție; |
| --- | --- |

30.

susține crearea unui program de învățământ al UE pentru experții universitari în domeniul securității informațiilor, deoarece aceasta ar avea un impact pozitiv asupra cunoștințelor și gradului de pregătire ale UE în ceea ce privește spațiul cibernetic și amenințările la adresa acestuia, care se află în continuă evoluție;

| 31. | susține promovarea învățământului în domeniul securității cibernetice (stagii pentru doctoranzi, cursuri universitare, ateliere, cursuri de formare pentru studenți etc.) și a exercițiilor de formare specializate în domeniul CIIP; |
| --- | --- |

31.

susține promovarea învățământului în domeniul securității cibernetice (stagii pentru doctoranzi, cursuri universitare, ateliere, cursuri de formare pentru studenți etc.) și a exercițiilor de formare specializate în domeniul CIIP;

| 32. | solicită Comisiei să propună, până la sfârșitul anului 2012, o strategie cuprinzătoare privind securitatea internetului pentru Uniune, pe baza unei terminologii clare; consideră că strategia privind securitatea internetului ar trebui să aibă ca scop crearea unui spațiu cibernetic – sprijinit de o infrastructură sigură și rezilientă și de standarde deschise – care să fie favorabil inovării și prosperității prin libera circulație a informațiilor, asigurându-se în același timp o protecție puternică a vieții private și a celorlalte libertăți civile; susține că strategia ar trebui să detalieze principiile, obiectivele, metodele, instrumentele și politicile (atât interne, cât și externe) necesare pentru a raționaliza eforturile naționale și ale UE și pentru a stabili standarde minime de reziliență între statele membre pentru a asigura un serviciu sigur, continuu, solid și rezilient, fie în ceea ce privește infrastructura critică, fie în ceea ce privește utilizarea generală a internetului; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să propună, până la sfârșitul anului 2012, o strategie cuprinzătoare privind securitatea internetului pentru Uniune, pe baza unei terminologii clare; consideră că strategia privind securitatea internetului ar trebui să aibă ca scop crearea unui spațiu cibernetic – sprijinit de o infrastructură sigură și rezilientă și de standarde deschise – care să fie favorabil inovării și prosperității prin libera circulație a informațiilor, asigurându-se în același timp o protecție puternică a vieții private și a celorlalte libertăți civile; susține că strategia ar trebui să detalieze principiile, obiectivele, metodele, instrumentele și politicile (atât interne, cât și externe) necesare pentru a raționaliza eforturile naționale și ale UE și pentru a stabili standarde minime de reziliență între statele membre pentru a asigura un serviciu sigur, continuu, solid și rezilient, fie în ceea ce privește infrastructura critică, fie în ceea ce privește utilizarea generală a internetului;

| 33. | subliniază faptul că viitoarea strategie privind securitatea internetului a Comisiei ar trebui să aibă ca punct central de referință activitatea privind CIIP și să urmărească o abordare globală și sistematică a securității cibernetice prin includerea atât a unor măsuri proactive, precum introducerea de standarde minime privind măsurile de securitate sau instruirea utilizatorilor individuali, a întreprinderilor și a instituțiilor publice, cât și a unor măsuri luate ca răspuns la o acțiune, precum sancțiuni penale, civile și administrative; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că viitoarea strategie privind securitatea internetului a Comisiei ar trebui să aibă ca punct central de referință activitatea privind CIIP și să urmărească o abordare globală și sistematică a securității cibernetice prin includerea atât a unor măsuri proactive, precum introducerea de standarde minime privind măsurile de securitate sau instruirea utilizatorilor individuali, a întreprinderilor și a instituțiilor publice, cât și a unor măsuri luate ca răspuns la o acțiune, precum sancțiuni penale, civile și administrative;

| 34. | îndeamnă Comisia să propună un mecanism solid pentru coordonarea implementării și a actualizării periodice a strategiei privind securitatea internetului; consideră că acest mecanism ar trebui să fie susținut de suficiente resurse administrative, specializate și financiare și să aibă competența de a facilita elaborarea de poziții ale UE în relațiile atât cu părțile interesate interne, cât și cu cele internaționale, privind aspecte legate de securitatea internetului; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă Comisia să propună un mecanism solid pentru coordonarea implementării și a actualizării periodice a strategiei privind securitatea internetului; consideră că acest mecanism ar trebui să fie susținut de suficiente resurse administrative, specializate și financiare și să aibă competența de a facilita elaborarea de poziții ale UE în relațiile atât cu părțile interesate interne, cât și cu cele internaționale, privind aspecte legate de securitatea internetului;

| 35. | solicită Comisiei să propună un cadru UE pentru notificarea cazurilor de încălcare a securității în sectoarele critice cum ar fi energia, transporturile, aprovizionarea cu apă și alimente, precum și în sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor și al serviciilor financiare, pentru a garanta că autoritățile competente ale statelor membre și utilizatorii sunt notificați cu privire la incidentele, atacurile și perturbările cibernetice; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să propună un cadru UE pentru notificarea cazurilor de încălcare a securității în sectoarele critice cum ar fi energia, transporturile, aprovizionarea cu apă și alimente, precum și în sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor și al serviciilor financiare, pentru a garanta că autoritățile competente ale statelor membre și utilizatorii sunt notificați cu privire la incidentele, atacurile și perturbările cibernetice;

| 36. | îndeamnă Comisia să îmbunătățească disponibilitatea datelor relevante din punct de vedere statistic privind costurile atacurilor cibernetice în UE, în statele membre și în industrie (în special în sectorul serviciilor financiare și al TIC) prin consolidarea capacităților de colectare a datelor ale Centrului european de combatere a criminalității cibernetice a cărei înființare este prevăzută până în 2013, ale echipelor CERT și ale altor inițiative ale Comisiei, precum sistemul european de schimb de informații și de alertă, astfel încât să se asigure raportarea și schimbul de date sistematice privind atacurile cibernetice și alte forme de criminalitate cibernetică care afectează industria europeană și statele membre și astfel încât să se consolideze măsurile de asigurare a aplicării legii; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă Comisia să îmbunătățească disponibilitatea datelor relevante din punct de vedere statistic privind costurile atacurilor cibernetice în UE, în statele membre și în industrie (în special în sectorul serviciilor financiare și al TIC) prin consolidarea capacităților de colectare a datelor ale Centrului european de combatere a criminalității cibernetice a cărei înființare este prevăzută până în 2013, ale echipelor CERT și ale altor inițiative ale Comisiei, precum sistemul european de schimb de informații și de alertă, astfel încât să se asigure raportarea și schimbul de date sistematice privind atacurile cibernetice și alte forme de criminalitate cibernetică care afectează industria europeană și statele membre și astfel încât să se consolideze măsurile de asigurare a aplicării legii;

| 37. | susține o legătură și o interacțiune strânse între sectoarele private naționale și ENISA pentru a se asigura interfața dintre echipele CERT naționale/guvernamentale și dezvoltarea sistemului european de alertă și schimb de informații (EISAS); |
| --- | --- |

37.

susține o legătură și o interacțiune strânse între sectoarele private naționale și ENISA pentru a se asigura interfața dintre echipele CERT naționale/guvernamentale și dezvoltarea sistemului european de alertă și schimb de informații (EISAS);

| 38. | subliniază faptul că forța motrice primară din spatele dezvoltării și utilizării tehnologiilor destinate îmbunătățirii securității internetului este industria TIC; reamintește faptul că politicile UE trebuie să evite împiedicarea creșterii economiei europene bazate pe internet și să includă stimulentele necesare pentru a exploata în totalitate potențialul afacerilor și al parteneriatelor publice-private; recomandă examinarea altor stimulente pentru industrie în vederea dezvoltării de planuri de securitate mai solide pentru operatori, în conformitate cu Directiva 2008/114/CE; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că forța motrice primară din spatele dezvoltării și utilizării tehnologiilor destinate îmbunătățirii securității internetului este industria TIC; reamintește faptul că politicile UE trebuie să evite împiedicarea creșterii economiei europene bazate pe internet și să includă stimulentele necesare pentru a exploata în totalitate potențialul afacerilor și al parteneriatelor publice-private; recomandă examinarea altor stimulente pentru industrie în vederea dezvoltării de planuri de securitate mai solide pentru operatori, în conformitate cu Directiva 2008/114/CE;

| 39. | solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă pentru o mai bună încadrare penală a atacurilor cibernetice ((adică practica „spear-phishing”, frauda online etc.); |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă pentru o mai bună încadrare penală a atacurilor cibernetice ((adică practica „spear-phishing”, frauda online etc.);

Cooperarea internațională

| 40. | reamintește că procesul de cooperare internațională este instrumentul esențial pentru introducerea unor măsuri eficiente privind securitatea cibernetică; recunoaște că, în prezent, UE nu este implicată permanent în mod activ în procesele internaționale de cooperare și dialogurile cu privire la securitatea cibernetică; solicită Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să înceapă un dialog constructiv cu toate țările care împărtășesc aceeași viziune în vederea dezvoltării unei înțelegeri și a unor politici comune, cu scopul de a spori reziliența internetului și a infrastructurii critice; susține că, în același timp, UE ar trebui să includă în permanență problemele privind securitatea internetului în sfera de aplicare a relațiilor sale externe, printre altele la crearea diverselor instrumente financiare sau la angajarea în acorduri internaționale care implică schimbul și stocarea de date sensibile; |
| --- | --- |

40.

reamintește că procesul de cooperare internațională este instrumentul esențial pentru introducerea unor măsuri eficiente privind securitatea cibernetică; recunoaște că, în prezent, UE nu este implicată permanent în mod activ în procesele internaționale de cooperare și dialogurile cu privire la securitatea cibernetică; solicită Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să înceapă un dialog constructiv cu toate țările care împărtășesc aceeași viziune în vederea dezvoltării unei înțelegeri și a unor politici comune, cu scopul de a spori reziliența internetului și a infrastructurii critice; susține că, în același timp, UE ar trebui să includă în permanență problemele privind securitatea internetului în sfera de aplicare a relațiilor sale externe, printre altele la crearea diverselor instrumente financiare sau la angajarea în acorduri internaționale care implică schimbul și stocarea de date sensibile;

| 41. | ia act de realizările pozitive ale Convenției Consiliului Europei privind criminalitatea cibernetică, care a avut loc în 2001 în Budapesta; subliniază, totuși, că, în timp ce încurajează mai multe țări să semneze și să ratifice Convenția, SEAE ar trebui, de asemenea, să elaboreze acorduri bilaterale și multilaterale privind securitatea internetului și reziliența acestuia împreună cu parteneri internaționali care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

41.

ia act de realizările pozitive ale Convenției Consiliului Europei privind criminalitatea cibernetică, care a avut loc în 2001 în Budapesta; subliniază, totuși, că, în timp ce încurajează mai multe țări să semneze și să ratifice Convenția, SEAE ar trebui, de asemenea, să elaboreze acorduri bilaterale și multilaterale privind securitatea internetului și reziliența acestuia împreună cu parteneri internaționali care împărtășesc aceeași viziune;

| 42. | evidențiază faptul că, pentru a evita dublarea unor acțiuni, este necesară coordonarea marelui număr de activități care sunt desfășurate în prezent de către diverse instituții, organisme și agenții internaționale și ale UE, precum și de către statele membre, în acest sens meritând să se aibă în vedere desemnarea unei persoane oficiale care să fie responsabile cu această coordonare, eventual prin numirea unui coordonator pentru securitatea cibernetică al UE; |
| --- | --- |

42.

evidențiază faptul că, pentru a evita dublarea unor acțiuni, este necesară coordonarea marelui număr de activități care sunt desfășurate în prezent de către diverse instituții, organisme și agenții internaționale și ale UE, precum și de către statele membre, în acest sens meritând să se aibă în vedere desemnarea unei persoane oficiale care să fie responsabile cu această coordonare, eventual prin numirea unui coordonator pentru securitatea cibernetică al UE;

| 43. | subliniază importanța unui dialog structurat între principalii actori și legislatori din UE și din SUA implicați în activități legate de CIIP, pentru a asigura o viziune comună și pentru a stabili interpretări și poziții comune în ceea ce privește cadrul juridic și de guvernanță; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța unui dialog structurat între principalii actori și legislatori din UE și din SUA implicați în activități legate de CIIP, pentru a asigura o viziune comună și pentru a stabili interpretări și poziții comune în ceea ce privește cadrul juridic și de guvernanță;

| 44. | salută crearea, la Summitul UE-SUA din noiembrie 2010, a Grupului de lucru UE-SUA privind securitatea și infracționalitatea cibernetică și susține eforturile sale de a include problemele privind securitatea internetului în dialogul politic transatlantic; salută stabilirea în comun de Comisie și Guvernul SUA, în cadrul Grupului de lucru UE-SUA, a unui program comun și a unei foi de parcurs pentru realizarea de exerciții transcontinentale comune/sincronizate în domeniul securității și infracționalității cibernetice în 2012-2013; |
| --- | --- |

44.

salută crearea, la Summitul UE-SUA din noiembrie 2010, a Grupului de lucru UE-SUA privind securitatea și infracționalitatea cibernetică și susține eforturile sale de a include problemele privind securitatea internetului în dialogul politic transatlantic; salută stabilirea în comun de Comisie și Guvernul SUA, în cadrul Grupului de lucru UE-SUA, a unui program comun și a unei foi de parcurs pentru realizarea de exerciții transcontinentale comune/sincronizate în domeniul securității și infracționalității cibernetice în 2012-2013;

| 45. | sugerează stabilirea unui dialog structurat între legislatorii din UE și SUA pentru a discuta problemele legate de internet ca parte a unei cercetări pentru o înțelegere, interpretare și poziții comune; |
| --- | --- |

45.

sugerează stabilirea unui dialog structurat între legislatorii din UE și SUA pentru a discuta problemele legate de internet ca parte a unei cercetări pentru o înțelegere, interpretare și poziții comune;

| 46. | solicită SEAE și Comisiei, pe baza lucrărilor desfășurate de forumul european al statelor membre, să garanteze o poziție activă în cadrul forumurilor internaționale de profil, printre altele prin coordonarea pozițiilor statelor membre, având în vedere promovarea valorilor, obiectivelor și politicilor esențiale ale UE în domeniul securității și rezilienței internetului; observă că aceste forumuri includ NATO, ONU (în special prin Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor și Forumul pentru guvernarea internetului), Internet Corporation for Assigned Names and Numbers, Internet Assigned Numbers Authority, OSCE, OCDE și Banca Mondială; |
| --- | --- |

46.

solicită SEAE și Comisiei, pe baza lucrărilor desfășurate de forumul european al statelor membre, să garanteze o poziție activă în cadrul forumurilor internaționale de profil, printre altele prin coordonarea pozițiilor statelor membre, având în vedere promovarea valorilor, obiectivelor și politicilor esențiale ale UE în domeniul securității și rezilienței internetului; observă că aceste forumuri includ NATO, ONU (în special prin Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor și Forumul pentru guvernarea internetului), Internet Corporation for Assigned Names and Numbers, Internet Assigned Numbers Authority, OSCE, OCDE și Banca Mondială;

| 47. | încurajează Comisia și ENISA să participe la dialogurile dintre principalele părți interesate pentru a defini norme tehnice și juridice privind spațiul cibernetic la nivel internațional; |
| --- | --- |

47.

încurajează Comisia și ENISA să participe la dialogurile dintre principalele părți interesate pentru a defini norme tehnice și juridice privind spațiul cibernetic la nivel internațional;

*

* *

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 45.

(2)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 33.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0322.

(4)  JO L 345, 23.12.2008, p. 75.

(5)  JO L 69, 16.3.2005, p. 67.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/28

---

Marți, 12 iunie 2012Cooperarea în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre

P7_TA(2012)0238

Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (2012/2029(INI))

2013/C 332 E/04

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” (COM(2011)0539),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei (COM(2011)0540), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei (COM(2011)0540),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 24 noiembrie 2011 privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 24 noiembrie 2011 privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 intitulată „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 intitulată „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020” (1),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru comerț internațional (A7-0168/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru comerț internațional (A7-0168/2012),

| A. | întrucât provocările comune la nivel mondial în materie de energie din prezent și punerea în practică a obiectivelor ambițioase ale UE în materie de energie și schimbări climatice necesită acțiuni comune, eficiente și echitabile din partea Uniunii Europene la nivel internațional, în special prin consolidarea dimensiunii externe a politicii sale energetice și prin adoptarea unei poziții unite în vederea unei mai mari diversificări a surselor și a rutelor energetice, a consolidării securității aprovizionării și a sprijinirii producției și consumului sustenabile; |
| --- | --- |

A.

întrucât provocările comune la nivel mondial în materie de energie din prezent și punerea în practică a obiectivelor ambițioase ale UE în materie de energie și schimbări climatice necesită acțiuni comune, eficiente și echitabile din partea Uniunii Europene la nivel internațional, în special prin consolidarea dimensiunii externe a politicii sale energetice și prin adoptarea unei poziții unite în vederea unei mai mari diversificări a surselor și a rutelor energetice, a consolidării securității aprovizionării și a sprijinirii producției și consumului sustenabile;

| B. | întrucât conform tendințelor actuale este de așteptat ca populația globală să atingă 9 miliarde de oameni până în 2050, cererea de energie la nivel mondial va crește cu 40 % până în 2030, în principal în țările non-OCDE, iar concurența la nivel mondial pentru resursele de combustibili fosili din economiile emergente se va intensifica; |
| --- | --- |

B.

întrucât conform tendințelor actuale este de așteptat ca populația globală să atingă 9 miliarde de oameni până în 2050, cererea de energie la nivel mondial va crește cu 40 % până în 2030, în principal în țările non-OCDE, iar concurența la nivel mondial pentru resursele de combustibili fosili din economiile emergente se va intensifica;

| C. | întrucât este posibil ca dependența UE de importurile de energie să crească în următorul deceniu din cauza epuizării resurselor sale de combustibili fosili, în ciuda contribuției din ce în ce mai mari din surse regenerabile de energie, a eficienței energetice și a cercetării în materie de tehnologii energetice; |
| --- | --- |

C.

întrucât este posibil ca dependența UE de importurile de energie să crească în următorul deceniu din cauza epuizării resurselor sale de combustibili fosili, în ciuda contribuției din ce în ce mai mari din surse regenerabile de energie, a eficienței energetice și a cercetării în materie de tehnologii energetice;

| D. | întrucât eficiența energetică este fundamentală pentru reducerea dependenței UE de energia externă și pentru creșterea independenței sale geopolitice și a securității energetice, deoarece UE cheltuiește peste 400 miliarde EUR pe an pe importurile de energie; întrucât realizarea obiectivului de reducere a consumului de energie cu minimum 20 % nu doar că va consolida securitatea noastră energetică, ci va și reduce cu cel puțin 50 miliarde EUR pe an transferul de valori din economiile UE către țările producătoare de energie; |
| --- | --- |

D.

întrucât eficiența energetică este fundamentală pentru reducerea dependenței UE de energia externă și pentru creșterea independenței sale geopolitice și a securității energetice, deoarece UE cheltuiește peste 400 miliarde EUR pe an pe importurile de energie; întrucât realizarea obiectivului de reducere a consumului de energie cu minimum 20 % nu doar că va consolida securitatea noastră energetică, ci va și reduce cu cel puțin 50 miliarde EUR pe an transferul de valori din economiile UE către țările producătoare de energie;

| E. | întrucât este important ca UE să acorde prioritate protejării și dezvoltării surselor interne de combustibili fosili, în special a rezervelor semnificative descoperite recent în Marea Mediterană, care ar reduce dependența Europei de importurile de energie; întrucât există posibilități semnificative de codezvoltare și coexploatare a surselor de combustibili fosili cu țările învecinate ale UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât este important ca UE să acorde prioritate protejării și dezvoltării surselor interne de combustibili fosili, în special a rezervelor semnificative descoperite recent în Marea Mediterană, care ar reduce dependența Europei de importurile de energie; întrucât există posibilități semnificative de codezvoltare și coexploatare a surselor de combustibili fosili cu țările învecinate ale UE;

| F. | întrucât în prezent UE, în calitate de economie și societate digitalizată, este mult mai dependentă de aprovizionarea continuă și fiabilă cu energie electrică decât oricând; |
| --- | --- |

F.

întrucât în prezent UE, în calitate de economie și societate digitalizată, este mult mai dependentă de aprovizionarea continuă și fiabilă cu energie electrică decât oricând;

| G. | întrucât UE este deja un importatori major de combustibili fosili și este din ce în ce mai dependentă de importuri și vulnerabilă față de furnizorii externi și țările de tranzit; întrucât, pe de altă parte, acest lucru îi conferă UE o putere considerabilă ca important cumpărător pe piețele mondiale de energie; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE este deja un importatori major de combustibili fosili și este din ce în ce mai dependentă de importuri și vulnerabilă față de furnizorii externi și țările de tranzit; întrucât, pe de altă parte, acest lucru îi conferă UE o putere considerabilă ca important cumpărător pe piețele mondiale de energie;

| H. | întrucât creșterea populației și standardele de viață tot mai ridicate ar putea spori cererea de energie la nivel mondial cu până la 40 % până în 2030; întrucât gradul ridicat și în creștere de dependență a UE de importuri impune politici care să reflecte și să abordeze aceste posibile evoluții; |
| --- | --- |

H.

întrucât creșterea populației și standardele de viață tot mai ridicate ar putea spori cererea de energie la nivel mondial cu până la 40 % până în 2030; întrucât gradul ridicat și în creștere de dependență a UE de importuri impune politici care să reflecte și să abordeze aceste posibile evoluții;

| I. | întrucât o politică externă comună în domeniul energiei, bazată pe solidaritate, diversificare și cooperare strategică, inclusiv cu țări cu un consum important de energie, precum și pe promovarea surselor regenerabile de energie autohtone, ar crea sinergii care contribuie la asigurarea securității aprovizionării pentru Uniunea Europeană și ar consolida capacitatea de acțiune a UE în domeniul politicii externe și credibilitatea sa ca actor global, inclusiv în domeniul schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

I.

întrucât o politică externă comună în domeniul energiei, bazată pe solidaritate, diversificare și cooperare strategică, inclusiv cu țări cu un consum important de energie, precum și pe promovarea surselor regenerabile de energie autohtone, ar crea sinergii care contribuie la asigurarea securității aprovizionării pentru Uniunea Europeană și ar consolida capacitatea de acțiune a UE în domeniul politicii externe și credibilitatea sa ca actor global, inclusiv în domeniul schimbărilor climatice;

| J. | întrucât întreprinderi din țările terțe au de câștigat de pe urma deschiderii pieței energiei a UE, dar activitățile comerciale netransparente ale unor astfel de întreprinderi și acțiunile lor ostile de preluare reprezintă o amenințare care impune o punere în aplicare strictă a normelor UE privind concurența și a altor acte legislative relevante, pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a pieței interne, cu surse diversificate de aprovizionare cu energie, și pentru a preveni întreruperea aprovizionării cu gaze și petrol brut și crizele în viitor; |
| --- | --- |

J.

întrucât întreprinderi din țările terțe au de câștigat de pe urma deschiderii pieței energiei a UE, dar activitățile comerciale netransparente ale unor astfel de întreprinderi și acțiunile lor ostile de preluare reprezintă o amenințare care impune o punere în aplicare strictă a normelor UE privind concurența și a altor acte legislative relevante, pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a pieței interne, cu surse diversificate de aprovizionare cu energie, și pentru a preveni întreruperea aprovizionării cu gaze și petrol brut și crizele în viitor;

| K. | întrucât statele membre devin tot mai interconectate, iar eforturile de a asigura securitatea aprovizionării cu energie exclusiv la nivel național s-au dovedit, prin urmare, insuficiente și incapabile să protejeze interesele pe termen lung ale tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

K.

întrucât statele membre devin tot mai interconectate, iar eforturile de a asigura securitatea aprovizionării cu energie exclusiv la nivel național s-au dovedit, prin urmare, insuficiente și incapabile să protejeze interesele pe termen lung ale tuturor statelor membre;

| L. | întrucât, deși UE a recunoscut în mare măsură necesitatea dezvoltării infrastructurii energetice, investițiile necesare lipsesc încă; |
| --- | --- |

L.

întrucât, deși UE a recunoscut în mare măsură necesitatea dezvoltării infrastructurii energetice, investițiile necesare lipsesc încă;

| M. | întrucât numai o piață europeană a energiei pe deplin integrată care funcționează pe principiul solidarității poate aborda în mod suficient provocările în materie de securitate a aprovizionării cu energie care decurg din diferențele de alcătuire și partajare a importurilor de energie în diferitele state membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât numai o piață europeană a energiei pe deplin integrată care funcționează pe principiul solidarității poate aborda în mod suficient provocările în materie de securitate a aprovizionării cu energie care decurg din diferențele de alcătuire și partajare a importurilor de energie în diferitele state membre;

| N. | întrucât asigurarea consecvenței și a coerenței în relațiile externe ale UE în domeniul energetic cu principalele țări producătoare, de tranzit și consumatoare este extrem de importantă, iar coordonarea strategică și politică între statele membre în cadrul negocierilor cu furnizorii puternici de energie din țările terțe este esențială; |
| --- | --- |

N.

întrucât asigurarea consecvenței și a coerenței în relațiile externe ale UE în domeniul energetic cu principalele țări producătoare, de tranzit și consumatoare este extrem de importantă, iar coordonarea strategică și politică între statele membre în cadrul negocierilor cu furnizorii puternici de energie din țările terțe este esențială;

| O. | întrucât relațiile în domeniul energiei necesită predictibilitate, stabilitate și investiții pe termen lung; |
| --- | --- |

O.

întrucât relațiile în domeniul energiei necesită predictibilitate, stabilitate și investiții pe termen lung;

| P. | întrucât provocarea în ceea ce privește securitatea energetică este reprezentată de atenuarea incertitudinilor care dau naștere unor tensiuni între țări și de reducerea insuficiențelor de pe piață, care contravin beneficiilor comerțului, atât pentru furnizori, cât și pentru consumatori; |
| --- | --- |

P.

întrucât provocarea în ceea ce privește securitatea energetică este reprezentată de atenuarea incertitudinilor care dau naștere unor tensiuni între țări și de reducerea insuficiențelor de pe piață, care contravin beneficiilor comerțului, atât pentru furnizori, cât și pentru consumatori;

| Q. | întrucât, conform estimărilor, regiunea arctică conține o treime din media estimată de gaz nedescoperit din lume și 13 % din petrolul nedescoperit; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, conform estimărilor, regiunea arctică conține o treime din media estimată de gaz nedescoperit din lume și 13 % din petrolul nedescoperit;

Piața internă a energiei – O mai bună coordonare la nivelul UE

| 1. | accentuează nevoia luării de măsuri pentru ca infrastructura energetică transfrontalieră din cadrul Uniunii să fie dezvoltată complet; accentuează, de asemenea, nevoia unei strânse coordonări între politicile statelor membre, a unei acțiuni comune și s solidarității în domeniul politicii externe a energiei și al securității energetice, recunoscând importanța transparenței și a implementării complete a pieței interne a energiei, în conformitate cu obiectivele UE pe termen lung în materie de energie și schimbări climatice; |
| --- | --- |

1.

accentuează nevoia luării de măsuri pentru ca infrastructura energetică transfrontalieră din cadrul Uniunii să fie dezvoltată complet; accentuează, de asemenea, nevoia unei strânse coordonări între politicile statelor membre, a unei acțiuni comune și s solidarității în domeniul politicii externe a energiei și al securității energetice, recunoscând importanța transparenței și a implementării complete a pieței interne a energiei, în conformitate cu obiectivele UE pe termen lung în materie de energie și schimbări climatice;

| 2. | consideră că politica energetică trebuie să fie o parte integrantă și importantă a politicii externe comune și că aceasta ar trebui elaborată și pusă în aplicare în sinergie cu alte politici cu dimensiune externă; |
| --- | --- |

2.

consideră că politica energetică trebuie să fie o parte integrantă și importantă a politicii externe comune și că aceasta ar trebui elaborată și pusă în aplicare în sinergie cu alte politici cu dimensiune externă;

| 3. | subliniază faptul că, având în vedere atât condițiile economice actuale, cât și obiectivul de a realiza o piață europeană a energiei cu adevărat unică, UE ar trebui să acorde prioritate investițiilor în infrastructura energetică, care permit o creștere treptată a capacităților la costuri marginale de investiții, permițând pieței unice să beneficieze de o utilizare optimizată a infrastructurii energetice și în același timp asigurând și promovând securitatea aprovizionării, competitivitatea și sustenabilitatea într-o manieră rentabilă; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că, având în vedere atât condițiile economice actuale, cât și obiectivul de a realiza o piață europeană a energiei cu adevărat unică, UE ar trebui să acorde prioritate investițiilor în infrastructura energetică, care permit o creștere treptată a capacităților la costuri marginale de investiții, permițând pieței unice să beneficieze de o utilizare optimizată a infrastructurii energetice și în același timp asigurând și promovând securitatea aprovizionării, competitivitatea și sustenabilitatea într-o manieră rentabilă;

| 4. | reamintește cererea Parlamentului de elaborare a planurilor pentru o Comunitate Energetică Europeană care implică o cooperare strânsă în domeniul rețelelor energetice și al finanțării europene a noilor tehnologii energetice, pentru a depăși fragmentarea politicii energetice europene și a acorda Uniunii o voce internațională puternică în relațiile sale în domeniul energiei; |
| --- | --- |

4.

reamintește cererea Parlamentului de elaborare a planurilor pentru o Comunitate Energetică Europeană care implică o cooperare strânsă în domeniul rețelelor energetice și al finanțării europene a noilor tehnologii energetice, pentru a depăși fragmentarea politicii energetice europene și a acorda Uniunii o voce internațională puternică în relațiile sale în domeniul energiei;

| 5. | îndeamnă Comisia să prezinte o propunere pentru crearea unui observator al energiei cu scopul de a îmbunătăți activitățile legate de informații privind piețele de import de energie și de a consolida activitățile de analiză a piețelor de export; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să prezinte o propunere pentru crearea unui observator al energiei cu scopul de a îmbunătăți activitățile legate de informații privind piețele de import de energie și de a consolida activitățile de analiză a piețelor de export;

| 6. | consideră că o piață internă europeană a energiei complet funcțională, interconectată și integrată poate consolida semnificativ securitatea aprovizionării chiar și pe termen scurt și reprezintă un element esențial pentru o politică energetică externă europeană de succes; consideră, de asemenea, că cadrul european de reglementare în domeniul energetic este esențial în procesul de realizare a pieței interne a energiei și ar trebui să fie promovat în țările partenere printr-o mai mare sensibilizare în ceea ce privește scopul, avantajele și beneficiile sale; scopul general este acela de a asigura faptul că politica energetică externă a UE și acordurile bilaterale ale statelor membre respectă pe deplin legislația UE; |
| --- | --- |

6.

consideră că o piață internă europeană a energiei complet funcțională, interconectată și integrată poate consolida semnificativ securitatea aprovizionării chiar și pe termen scurt și reprezintă un element esențial pentru o politică energetică externă europeană de succes; consideră, de asemenea, că cadrul european de reglementare în domeniul energetic este esențial în procesul de realizare a pieței interne a energiei și ar trebui să fie promovat în țările partenere printr-o mai mare sensibilizare în ceea ce privește scopul, avantajele și beneficiile sale; scopul general este acela de a asigura faptul că politica energetică externă a UE și acordurile bilaterale ale statelor membre respectă pe deplin legislația UE;

| 7. | subliniază că Comisia și SEAE trebuie să se asigure că toate acordurile multilaterale și bilaterale ale Uniunii, și în mod special acordurile de parteneriat și de cooperare, respectă pe deplin normele pieței interne a UE; subliniază că asemenea acorduri ar trebui să asigure reciprocitate, condiții de concurență echitabile și transparență, astfel încât să ofere investitorilor din UE în țările furnizoare de energie și în țările de tranzit un mediu juridic sigur; |
| --- | --- |

7.

subliniază că Comisia și SEAE trebuie să se asigure că toate acordurile multilaterale și bilaterale ale Uniunii, și în mod special acordurile de parteneriat și de cooperare, respectă pe deplin normele pieței interne a UE; subliniază că asemenea acorduri ar trebui să asigure reciprocitate, condiții de concurență echitabile și transparență, astfel încât să ofere investitorilor din UE în țările furnizoare de energie și în țările de tranzit un mediu juridic sigur;

| 8. | invită UE și statele membre să asigure o piață internă a energiei conectată care să poată rezista la presiuni externe și la încercările de a folosi aprovizionarea cu energie și prețurile la energie ca mijloc de a face presiune asupra politicii externe; subliniază, prin urmare, nevoia de sporire a resurselor pentru proiectele de interconectare a piețelor energetice din UE și de realizare, până la sfârșitul anului 2015, a rețelelor de infrastructuri de energie electrică și gaz europene, îndeosebi a planului de interconectare baltică, în conformitate cu prevederile celui de-al treilea pachet legislativ al UE privind energia; |
| --- | --- |

8.

invită UE și statele membre să asigure o piață internă a energiei conectată care să poată rezista la presiuni externe și la încercările de a folosi aprovizionarea cu energie și prețurile la energie ca mijloc de a face presiune asupra politicii externe; subliniază, prin urmare, nevoia de sporire a resurselor pentru proiectele de interconectare a piețelor energetice din UE și de realizare, până la sfârșitul anului 2015, a rețelelor de infrastructuri de energie electrică și gaz europene, îndeosebi a planului de interconectare baltică, în conformitate cu prevederile celui de-al treilea pachet legislativ al UE privind energia;

| 9. | subliniază că funcționarea corespunzătoare a pieței interne impune ca energia importată în Uniune, odată ce se află pe teritoriul UE, să fie pe deplin reglementată de normele privind piața internă a energiei; prin urmare, accentuează faptul că UE ar trebui să aibă ca scop convergența de reglementare cu țările vecine care doresc să adopte normele sale privind piața internă a energiei; subliniază importanța și rolul Comunității Energetice în acest sens; |
| --- | --- |

9.

subliniază că funcționarea corespunzătoare a pieței interne impune ca energia importată în Uniune, odată ce se află pe teritoriul UE, să fie pe deplin reglementată de normele privind piața internă a energiei; prin urmare, accentuează faptul că UE ar trebui să aibă ca scop convergența de reglementare cu țările vecine care doresc să adopte normele sale privind piața internă a energiei; subliniază importanța și rolul Comunității Energetice în acest sens;

| 10. | solicită Comisiei să susțină crearea unui sistem european cuprinzător de indexare a gazului, bazat pe prețurile de piață ale gazului, astfel încât să permită tuturor societăților de comercializare a gazului din UE să încheie tranzacții cu furnizorii externi de gaz într-un mod mai corect și mai previzibil, independent de prețurile la petrol, și să stimuleze în și mai mare măsură concurența pe piața internă a gazului din UE; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să susțină crearea unui sistem european cuprinzător de indexare a gazului, bazat pe prețurile de piață ale gazului, astfel încât să permită tuturor societăților de comercializare a gazului din UE să încheie tranzacții cu furnizorii externi de gaz într-un mod mai corect și mai previzibil, independent de prețurile la petrol, și să stimuleze în și mai mare măsură concurența pe piața internă a gazului din UE;

| 11. | accentuează faptul că puterea rezultată din integrarea pieței interne a energiei și a infrastructurii ar trebui să fie pe deplin exploatată prin combinarea mijloacelor, a cunoștințelor în domeniu și a capacităților de care dispun statele membre și UE; solicită, prin urmare, o mai mare transparență și o implicare sporită a UE în negocierile privind acordurile dintre statele membre și țările terțe, deoarece aceste acorduri ar putea avea impact și asupra funcționării pieței interne a energiei din UE; sprijină Comisia în demersurile sale pentru o mai mare transparență și un schimb de informații sporit între statele membre și solicită intensificarea aplicării măsurilor existente privind concurența pentru a asigura faptul că dreptul UE nu este evitat; |
| --- | --- |

11.

accentuează faptul că puterea rezultată din integrarea pieței interne a energiei și a infrastructurii ar trebui să fie pe deplin exploatată prin combinarea mijloacelor, a cunoștințelor în domeniu și a capacităților de care dispun statele membre și UE; solicită, prin urmare, o mai mare transparență și o implicare sporită a UE în negocierile privind acordurile dintre statele membre și țările terțe, deoarece aceste acorduri ar putea avea impact și asupra funcționării pieței interne a energiei din UE; sprijină Comisia în demersurile sale pentru o mai mare transparență și un schimb de informații sporit între statele membre și solicită intensificarea aplicării măsurilor existente privind concurența pentru a asigura faptul că dreptul UE nu este evitat;

| 12. | subliniază responsabilitățile suplimentare ale Parlamentului în domeniul energiei în temeiul articolului 194 din TFUE și insistă asupra unei implicări corespunzătoare a Parlamentului în toate procesele de informare și consultare privind politica energetică externă; subliniază în acest sens că partajarea datelor în acțiunile, programele și proiectele colective realizate de UE, instituțiile sale financiare sau alte entități ale UE ar trebui să includă Parlamentul European; |
| --- | --- |

12.

subliniază responsabilitățile suplimentare ale Parlamentului în domeniul energiei în temeiul articolului 194 din TFUE și insistă asupra unei implicări corespunzătoare a Parlamentului în toate procesele de informare și consultare privind politica energetică externă; subliniază în acest sens că partajarea datelor în acțiunile, programele și proiectele colective realizate de UE, instituțiile sale financiare sau alte entități ale UE ar trebui să includă Parlamentul European;

| 13. | salută aderarea Republicii Moldova și a Ucrainei la Comunitatea Energetică, precum și statutul de observator al Armeniei și al Georgiei, fapt care va contribui la îmbunătățirea cooperării regionale în domeniul energiei printr-un cadru de reglementare mai bun pentru viitoarele parteneriate între UE și țările partenere respective; |
| --- | --- |

13.

salută aderarea Republicii Moldova și a Ucrainei la Comunitatea Energetică, precum și statutul de observator al Armeniei și al Georgiei, fapt care va contribui la îmbunătățirea cooperării regionale în domeniul energiei printr-un cadru de reglementare mai bun pentru viitoarele parteneriate între UE și țările partenere respective;

| 14. | reînnoiește apelul Parlamentului în vederea reglementării proiectelor energetice internaționale prin acorduri interguvernamentale transparente la nivelul statelor membre sau la nivelul Uniunii; subliniază că dacă proiectele energetice se bazează doar pe acordurile comerciale, există riscuri în ceea ce privește atât protecția investitorilor, cât și respectarea în întregime a regulilor pieței interne; |
| --- | --- |

14.

reînnoiește apelul Parlamentului în vederea reglementării proiectelor energetice internaționale prin acorduri interguvernamentale transparente la nivelul statelor membre sau la nivelul Uniunii; subliniază că dacă proiectele energetice se bazează doar pe acordurile comerciale, există riscuri în ceea ce privește atât protecția investitorilor, cât și respectarea în întregime a regulilor pieței interne;

| 15. | solicită o sinergie mai mare între politicile UE în domeniul comercial și cel energetic, în conformitate cu documentele strategice de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara UE, inclusiv cu strategia „Energie 2020” și cu comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională în domeniul energiei; |
| --- | --- |

15.

solicită o sinergie mai mare între politicile UE în domeniul comercial și cel energetic, în conformitate cu documentele strategice de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara UE, inclusiv cu strategia „Energie 2020” și cu comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională în domeniul energiei;

| 16. | subliniază că consolidarea dimensiunii externe a politicii UE în domeniul energiei este esențială atât pentru consolidarea securității energetice a UE, cât și pentru îmbunătățirea relațiilor sale comerciale cu țările terțe; pune accentul pe necesitatea creării unui cadru stabil pentru cooperarea în domeniul energiei și al materiilor prime cu partenerii noștri comerciali strategici, care să respecte pe deplin reglementările de pe piața internă a energiei; |
| --- | --- |

16.

subliniază că consolidarea dimensiunii externe a politicii UE în domeniul energiei este esențială atât pentru consolidarea securității energetice a UE, cât și pentru îmbunătățirea relațiilor sale comerciale cu țările terțe; pune accentul pe necesitatea creării unui cadru stabil pentru cooperarea în domeniul energiei și al materiilor prime cu partenerii noștri comerciali strategici, care să respecte pe deplin reglementările de pe piața internă a energiei;

| 17. | consideră că îmbunătățirea coordonării în rândul statelor membre și între statele membre și Comisie ar trebui să le permită statelor membre să profite pe deplin de puterea politică și economică a Uniunii; salută, în acest context, propunerea Comisiei de decizie de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei; subliniază valoarea adăugată pe care o aduc avizul și asistența Comisiei pe parcursul procesului de negociere pentru a asigura compatibilitatea AIG cu legislația privind piața internă a energiei, în conformitate cu obiectivele UE pe termen lung în materie de energie și schimbări climatice; |
| --- | --- |

17.

consideră că îmbunătățirea coordonării în rândul statelor membre și între statele membre și Comisie ar trebui să le permită statelor membre să profite pe deplin de puterea politică și economică a Uniunii; salută, în acest context, propunerea Comisiei de decizie de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei; subliniază valoarea adăugată pe care o aduc avizul și asistența Comisiei pe parcursul procesului de negociere pentru a asigura compatibilitatea AIG cu legislația privind piața internă a energiei, în conformitate cu obiectivele UE pe termen lung în materie de energie și schimbări climatice;

| 18. | subliniază că instituirea unui mecanism de schimb de informații pentru acordurile interguvernamentale între statele membre ale UE și țările terțe cu privire la politica energetică ar spori într-o mare măsură transparența, coordonarea și eficiența politicilor în cadrul UE în ansamblul său; |
| --- | --- |

18.

subliniază că instituirea unui mecanism de schimb de informații pentru acordurile interguvernamentale între statele membre ale UE și țările terțe cu privire la politica energetică ar spori într-o mare măsură transparența, coordonarea și eficiența politicilor în cadrul UE în ansamblul său;

| 19. | solicită o coordonare mai strânsă între Consiliu, Comisie și Serviciul European de Acțiune Externă, astfel încât acestea să poată adopta o poziție comună și să acționeze împreună în chestiunile legate de o politică externă comună privind energia; subliniază nevoia de a crea un oficiu pentru politica energetică în cadrul SEAE, precum și de a implica delegațiile UE în aplicarea pe teren a diplomației energetice; |
| --- | --- |

19.

solicită o coordonare mai strânsă între Consiliu, Comisie și Serviciul European de Acțiune Externă, astfel încât acestea să poată adopta o poziție comună și să acționeze împreună în chestiunile legate de o politică externă comună privind energia; subliniază nevoia de a crea un oficiu pentru politica energetică în cadrul SEAE, precum și de a implica delegațiile UE în aplicarea pe teren a diplomației energetice;

| 20. | sprijină utilizarea unor instrumente precum mecanismul de avertizare timpurie în relațiile cu furnizorii de energie și cu țările de tranzit; este convins că promovarea într-o mai mare măsură a ideii de achiziție comună a materiilor prime energetice de către statele membre este necesară în contextul competiției din ce în ce mai mari pentru resurse și al monopolului actual al producătorilor; |
| --- | --- |

20.

sprijină utilizarea unor instrumente precum mecanismul de avertizare timpurie în relațiile cu furnizorii de energie și cu țările de tranzit; este convins că promovarea într-o mai mare măsură a ideii de achiziție comună a materiilor prime energetice de către statele membre este necesară în contextul competiției din ce în ce mai mari pentru resurse și al monopolului actual al producătorilor;

| 21. | solicită statelor membre și Comisiei să identifice obstacolele care stau în calea comerțului și a investițiilor în domeniul energetic în relațiile cu țările terțe și să adopte măsuri, după caz, pentru a le elimina atât în mod bilateral cât și prin intermediul Organizației Mondiale a Comerțului; |
| --- | --- |

21.

solicită statelor membre și Comisiei să identifice obstacolele care stau în calea comerțului și a investițiilor în domeniul energetic în relațiile cu țările terțe și să adopte măsuri, după caz, pentru a le elimina atât în mod bilateral cât și prin intermediul Organizației Mondiale a Comerțului;

| 22. | sprijină propunerea Consiliului de a analiza funcționarea Tratatului de instituire a Comunității Energiei, precum și elaborarea unei foi de parcurs care să permită modernizarea accelerată a sectoarelor energetice; solicită acordarea unei atenții sporite punerii în aplicare a reformelor și tehnologiilor precum rețelele inteligente pentru a stimula integrarea energiei regenerabile și pentru a spori eficiența energetică; prin urmare, sprijină ideile de a da un nou impuls Tratatului privind Carta energiei și propune introducerea unor parteneriate strategice în acest scop; reiterează faptul că dimensiunea socială a tratatului trebuie dezvoltată pentru a aborda în mod eficient problemele precum sărăcia energetică și corupția; |
| --- | --- |

22.

sprijină propunerea Consiliului de a analiza funcționarea Tratatului de instituire a Comunității Energiei, precum și elaborarea unei foi de parcurs care să permită modernizarea accelerată a sectoarelor energetice; solicită acordarea unei atenții sporite punerii în aplicare a reformelor și tehnologiilor precum rețelele inteligente pentru a stimula integrarea energiei regenerabile și pentru a spori eficiența energetică; prin urmare, sprijină ideile de a da un nou impuls Tratatului privind Carta energiei și propune introducerea unor parteneriate strategice în acest scop; reiterează faptul că dimensiunea socială a tratatului trebuie dezvoltată pentru a aborda în mod eficient problemele precum sărăcia energetică și corupția;

| 23. | invită Comisia să sublinieze importanța Conferinței privind Carta energiei și necesitatea sprijinirii acesteia, pentru a valorifica mai bine potențialul Cartei energiei în domenii-cheie cum ar fi comerțul, tranzitul, investițiile și soluționarea litigiilor, inclusiv prin extinderea Tratatului privind Carta energiei către țări care nu l-au semnat și/sau ratificat încă; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să sublinieze importanța Conferinței privind Carta energiei și necesitatea sprijinirii acesteia, pentru a valorifica mai bine potențialul Cartei energiei în domenii-cheie cum ar fi comerțul, tranzitul, investițiile și soluționarea litigiilor, inclusiv prin extinderea Tratatului privind Carta energiei către țări care nu l-au semnat și/sau ratificat încă;

| 24. | consideră că fiecare stat membru ar trebui să publice și să transmită către Eurostat prețul mediu de import bilateral pentru gaz natural, cel puțin trimestrial, cu o întârziere de cel mult două trimestre; |
| --- | --- |

24.

consideră că fiecare stat membru ar trebui să publice și să transmită către Eurostat prețul mediu de import bilateral pentru gaz natural, cel puțin trimestrial, cu o întârziere de cel mult două trimestre;

| 25. | consideră că punerea în aplicare a unei politici energetice externe a UE uniforme și coerente necesită o coordonare regulată între statele membre și Comisie; solicită Comisiei să organizeze schimburi regulate cu statele membre, în special prin intermediul Grupului strategic pentru cooperare internațională în domeniul energiei propus, privind prioritățile și activitățile UE și ale statelor membre în domeniul strategiei energetice externe atât la nivel politic, cât și la nivel de experți; solicită participarea în calitate de experți a autorităților independente de reglementare în domeniul energiei în cadrul Grupului strategic pentru cooperare internațională în domeniul energiei, având în vedere experiența acestora și faptul că aceștia cunosc în profunzime funcționarea piețelor transfrontaliere de gaz și electricitate; |
| --- | --- |

25.

consideră că punerea în aplicare a unei politici energetice externe a UE uniforme și coerente necesită o coordonare regulată între statele membre și Comisie; solicită Comisiei să organizeze schimburi regulate cu statele membre, în special prin intermediul Grupului strategic pentru cooperare internațională în domeniul energiei propus, privind prioritățile și activitățile UE și ale statelor membre în domeniul strategiei energetice externe atât la nivel politic, cât și la nivel de experți; solicită participarea în calitate de experți a autorităților independente de reglementare în domeniul energiei în cadrul Grupului strategic pentru cooperare internațională în domeniul energiei, având în vedere experiența acestora și faptul că aceștia cunosc în profunzime funcționarea piețelor transfrontaliere de gaz și electricitate;

| 26. | consideră că eficiența măsurilor propuse de Comisie ar putea fi sporită prin stabilirea priorităților în ceea ce le privește, prin stabilirea unor calendare și a unor planuri de acțiune și prin indicarea progreselor realizate și a termenelor-limită; |
| --- | --- |

26.

consideră că eficiența măsurilor propuse de Comisie ar putea fi sporită prin stabilirea priorităților în ceea ce le privește, prin stabilirea unor calendare și a unor planuri de acțiune și prin indicarea progreselor realizate și a termenelor-limită;

| 27. | consideră că asigurarea coerenței între obiectivele orizontale stabilite în Tratatul de la Lisabona este esențială pentru politica externă a UE în domeniul energiei; solicită informarea la timp a Parlamentului cu privire la proiectele prioritare ale UE; |
| --- | --- |

27.

consideră că asigurarea coerenței între obiectivele orizontale stabilite în Tratatul de la Lisabona este esențială pentru politica externă a UE în domeniul energiei; solicită informarea la timp a Parlamentului cu privire la proiectele prioritare ale UE;

| 28. | solicită statelor membre să nu încheie contracte privind energia sau furnizarea de tehnologie asociată cu energia cu țări terțe care încalcă interesele unui alt stat membru al Uniunii; |
| --- | --- |

28.

solicită statelor membre să nu încheie contracte privind energia sau furnizarea de tehnologie asociată cu energia cu țări terțe care încalcă interesele unui alt stat membru al Uniunii;

| 29. | consideră că ar trebui organizate dezbateri regulate privind provocările cu care se confruntă politica energetică externă a UE, în cursul reuniunilor oficiale și neoficiale ale miniștrilor energiei din cadrul Consiliului, cu participarea și sprijinul ferm al Înaltului Reprezentant, al comisarului pentru energie și al serviciilor relevante ale acestora; ar trebuie să se recurgă la astfel de reuniuni și pentru a se coordona o poziție europeană comună și consecventă înaintea reuniunilor la nivel înalt din cadrul organizațiilor internaționale cum ar fi AIE, ONU, IRENA, IPEEC și AIEA, situații în care este important ca UE să joace un rol mai activ și mai influent; Parlamentul ar trebui informat și consultat cu regularitate cu privire la toate chestiunile relevante; |
| --- | --- |

29.

consideră că ar trebui organizate dezbateri regulate privind provocările cu care se confruntă politica energetică externă a UE, în cursul reuniunilor oficiale și neoficiale ale miniștrilor energiei din cadrul Consiliului, cu participarea și sprijinul ferm al Înaltului Reprezentant, al comisarului pentru energie și al serviciilor relevante ale acestora; ar trebuie să se recurgă la astfel de reuniuni și pentru a se coordona o poziție europeană comună și consecventă înaintea reuniunilor la nivel înalt din cadrul organizațiilor internaționale cum ar fi AIE, ONU, IRENA, IPEEC și AIEA, situații în care este important ca UE să joace un rol mai activ și mai influent; Parlamentul ar trebui informat și consultat cu regularitate cu privire la toate chestiunile relevante;

| 30. | consideră că, în cazul în care un proiect de infrastructură de importanță strategică afectează securitatea aprovizionării cu energie pentru întreaga UE, Consiliul ar trebui să aibă în vedere acordarea unui mandat Comisiei pentru conducerea negocierilor, iar un astfel de mandat ar trebui avut în vedere și în cazul altor acorduri interguvernamentale considerate a avea un impact semnificativ asupra obiectivelor pe termen lung ale politicii energetice a UE, în special în ceea ce privește independența sa energetică; solicită, în acest sens, consultarea și comunicarea corespunzătoare cu Parlamentul; |
| --- | --- |

30.

consideră că, în cazul în care un proiect de infrastructură de importanță strategică afectează securitatea aprovizionării cu energie pentru întreaga UE, Consiliul ar trebui să aibă în vedere acordarea unui mandat Comisiei pentru conducerea negocierilor, iar un astfel de mandat ar trebui avut în vedere și în cazul altor acorduri interguvernamentale considerate a avea un impact semnificativ asupra obiectivelor pe termen lung ale politicii energetice a UE, în special în ceea ce privește independența sa energetică; solicită, în acest sens, consultarea și comunicarea corespunzătoare cu Parlamentul;

| 31. | solicită Comisiei să dezvolte un instrument de partajare a informațiilor pentru colectarea și punerea la dispoziție a datelor relevante privind programele și proiectele energetice din țări terțe ale instituțiilor administrative și financiare ale statelor membre și ale UE; solicită statelor membre să furnizeze Comisiei datele relevante în acest context; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să dezvolte un instrument de partajare a informațiilor pentru colectarea și punerea la dispoziție a datelor relevante privind programele și proiectele energetice din țări terțe ale instituțiilor administrative și financiare ale statelor membre și ale UE; solicită statelor membre să furnizeze Comisiei datele relevante în acest context;

| 32. | solicită Comisiei să monitorizeze piețele de energie de la nivel mondial și să coopereze în acest sens cu statele membre și organizațiile internaționale precum AIE; solicită Comisiei să prezinte un instrument juridic în acest scop înainte de sfârșitul anului 2012; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să monitorizeze piețele de energie de la nivel mondial și să coopereze în acest sens cu statele membre și organizațiile internaționale precum AIE; solicită Comisiei să prezinte un instrument juridic în acest scop înainte de sfârșitul anului 2012;

| 33. | subliniază faptul că, având în vedere gradul ridicat de dependență a Uniunii de importurile de energie, diversificarea sporită a surselor de aprovizionare – inclusiv a noilor surse de energie – și a rutelor de tranzit și dezvoltarea surselor de energie regenerabilă ale UE constituie elemente imperioase și esențiale pentru sprijinirea politicii de securitate externă, a rolului strategic și a independenței, coerenței, credibilității și eficacității politicii externe a Uniunii; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că, având în vedere gradul ridicat de dependență a Uniunii de importurile de energie, diversificarea sporită a surselor de aprovizionare – inclusiv a noilor surse de energie – și a rutelor de tranzit și dezvoltarea surselor de energie regenerabilă ale UE constituie elemente imperioase și esențiale pentru sprijinirea politicii de securitate externă, a rolului strategic și a independenței, coerenței, credibilității și eficacității politicii externe a Uniunii;

| 34. | solicită dezvoltarea unei strategii politice coordonate și unificate a UE pentru noii furnizori de energie, acordându-se o atenție deosebită îmbunătățirii condițiilor concurențiale în cadrul UE, în vederea creării de oportunități care să atragă noi furnizori pe piața UE; |
| --- | --- |

34.

solicită dezvoltarea unei strategii politice coordonate și unificate a UE pentru noii furnizori de energie, acordându-se o atenție deosebită îmbunătățirii condițiilor concurențiale în cadrul UE, în vederea creării de oportunități care să atragă noi furnizori pe piața UE;

| 35. | solicită sinergii mai mari între politica energetică și cea comercială a UE, în conformitate cu Strategia Europa 2020; subliniază necesitatea de a promova structurile de guvernanță mondială pentru materiile prime în vederea reducerii tensiunilor internaționale din acest domeniu și apreciază, în acest sens, exemplul Forumului internațional al energiei (FIE); consideră că încheierea de contracte pe termen lung cu partenerii noștri comerciali strategici pentru aprovizionarea cu energie și cu materii prime la prețuri corecte este una dintre prioritățile principale; prin urmare, invită UE să adopte o strategie coerentă în ceea ce privește încheierea de contracte pentru aprovizionarea cu energie cu acești parteneri; |
| --- | --- |

35.

solicită sinergii mai mari între politica energetică și cea comercială a UE, în conformitate cu Strategia Europa 2020; subliniază necesitatea de a promova structurile de guvernanță mondială pentru materiile prime în vederea reducerii tensiunilor internaționale din acest domeniu și apreciază, în acest sens, exemplul Forumului internațional al energiei (FIE); consideră că încheierea de contracte pe termen lung cu partenerii noștri comerciali strategici pentru aprovizionarea cu energie și cu materii prime la prețuri corecte este una dintre prioritățile principale; prin urmare, invită UE să adopte o strategie coerentă în ceea ce privește încheierea de contracte pentru aprovizionarea cu energie cu acești parteneri;

Diversificarea – consolidarea securității aprovizionării cu energie a Europei

| 36. | subliniază că Tratatul privind UE solicită solidaritatea între statele membre, care ar trebui să se manifeste atât în activitatea zilnică, cât și în gestionarea crizelor în ceea ce privește politica internă și externă în domeniul energiei; solicită Comisiei să ofere o definiție clară a „solidarității energetice” pentru a se asigura că poate fi respectată de către toate statele membre; |
| --- | --- |

36.

subliniază că Tratatul privind UE solicită solidaritatea între statele membre, care ar trebui să se manifeste atât în activitatea zilnică, cât și în gestionarea crizelor în ceea ce privește politica internă și externă în domeniul energiei; solicită Comisiei să ofere o definiție clară a „solidarității energetice” pentru a se asigura că poate fi respectată de către toate statele membre;

| 37. | subliniază faptul că dependența tot mai mare a UE de combustibili fosili importați îi va submina influența politică și poate avea consecințe semnificative asupra independenței procedurii decizionale în alte domenii politice și numai o trecere completă la o aprovizionare cu energie care să nu dăuneze mediului înconjurător, la eficiență energetică și la interconectare, interdependența și solidaritatea în rândul statelor membre pot contrabalansa această situație nefavorabilă; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că dependența tot mai mare a UE de combustibili fosili importați îi va submina influența politică și poate avea consecințe semnificative asupra independenței procedurii decizionale în alte domenii politice și numai o trecere completă la o aprovizionare cu energie care să nu dăuneze mediului înconjurător, la eficiență energetică și la interconectare, interdependența și solidaritatea în rândul statelor membre pot contrabalansa această situație nefavorabilă;

| 38. | subliniază că politica energetică comună a UE și obiectivele sale strategice ar trebui să se reflecte în mod adecvat în relațiile sale externe și în politicile sale regionale și de vecinătate; |
| --- | --- |

38.

subliniază că politica energetică comună a UE și obiectivele sale strategice ar trebui să se reflecte în mod adecvat în relațiile sale externe și în politicile sale regionale și de vecinătate;

| 39. | solicită Comisiei, de asemenea, să sprijine cercetarea și dezvoltarea în domeniul resurselor proprii de combustibili și să sprijine furnizarea de combustibili de la diverși furnizori, din diverse surse de aprovizionare și pe diverse rute de transport al combustibilului către diferitele regiuni ale UE, pentru a asigura cel puțin două surse diferite de aprovizionare pentru fiecare regiune, în conformitate cu Comunicarea Comisiei intitulată „Priorități în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele energetice europene integrate” (COM(2010)0677); |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei, de asemenea, să sprijine cercetarea și dezvoltarea în domeniul resurselor proprii de combustibili și să sprijine furnizarea de combustibili de la diverși furnizori, din diverse surse de aprovizionare și pe diverse rute de transport al combustibilului către diferitele regiuni ale UE, pentru a asigura cel puțin două surse diferite de aprovizionare pentru fiecare regiune, în conformitate cu Comunicarea Comisiei intitulată „Priorități în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele energetice europene integrate” (COM(2010)0677);

| 40. | subliniază că politica externă a UE în domeniul energiei ar trebui să contribuie la asigurarea unei energii sigure, protejate, sustenabile și accesibile, în conformitate cu obiectivele generale ale politicii energetice a UE privind competitivitatea, siguranța aprovizionării și sustenabilitatea, precum și cu obiectivele UE privind clima și energia pentru 2050; |
| --- | --- |

40.

subliniază că politica externă a UE în domeniul energiei ar trebui să contribuie la asigurarea unei energii sigure, protejate, sustenabile și accesibile, în conformitate cu obiectivele generale ale politicii energetice a UE privind competitivitatea, siguranța aprovizionării și sustenabilitatea, precum și cu obiectivele UE privind clima și energia pentru 2050;

| 41. | accentuează faptul că măsurile de diversificare a furnizorilor, a rutelor și a surselor de aprovizionare cu energie a UE ar trebui accelerate, ținându-se seama de coridoarele prioritare de infrastructură energetică, în special cele care au ca scop crearea unei piețe competitive reale a gazului, crearea unor noi coridoare de tranzit (coridorul sudic și bazinul mediteraneean), consolidarea coridoarelor existente (coridorul estic) și crearea unei concurențe reale în rândul surselor de aprovizionare cu gaz majorând cota UE de GNL și ajungând la noi furnizori îndepărtați (Australia, Canada, Statele Unite, America Latină, Africa Subsahariană, Asia Centrală etc.); |
| --- | --- |

41.

accentuează faptul că măsurile de diversificare a furnizorilor, a rutelor și a surselor de aprovizionare cu energie a UE ar trebui accelerate, ținându-se seama de coridoarele prioritare de infrastructură energetică, în special cele care au ca scop crearea unei piețe competitive reale a gazului, crearea unor noi coridoare de tranzit (coridorul sudic și bazinul mediteraneean), consolidarea coridoarelor existente (coridorul estic) și crearea unei concurențe reale în rândul surselor de aprovizionare cu gaz majorând cota UE de GNL și ajungând la noi furnizori îndepărtați (Australia, Canada, Statele Unite, America Latină, Africa Subsahariană, Asia Centrală etc.);

| 42. | subliniază, de asemenea, importanța îmbunătățirii interconectării rețelelor energetice și a finalizării rețelelor de infrastructuri de energie electrică și de gaz euro-mediteraneene și euro-atlantice și a planului de interconectare a pieței energiei din zona baltică, modernizând și îmbunătățind în același timp parcul actual de centrale electrice și pe gaze și infrastructura (interconectările, rețelele, conductele, rețelele de transport, depozitarea și terminalele GNL); aceste măsuri ar trebui să asigure faptul că niciun stat membru nu rămâne o „insulă energetică” și că energia poate circula liber în întreaga UE; în acest sens, salută mecanismul Conectarea Europei propus; |
| --- | --- |

42.

subliniază, de asemenea, importanța îmbunătățirii interconectării rețelelor energetice și a finalizării rețelelor de infrastructuri de energie electrică și de gaz euro-mediteraneene și euro-atlantice și a planului de interconectare a pieței energiei din zona baltică, modernizând și îmbunătățind în același timp parcul actual de centrale electrice și pe gaze și infrastructura (interconectările, rețelele, conductele, rețelele de transport, depozitarea și terminalele GNL); aceste măsuri ar trebui să asigure faptul că niciun stat membru nu rămâne o „insulă energetică” și că energia poate circula liber în întreaga UE; în acest sens, salută mecanismul Conectarea Europei propus;

| 43. | solicită Comisiei să sprijine includerea așa-numitei „clauze privind securitatea energetică” în cadrul acordurilor comerciale, de asociere și de parteneriat și cooperare cu țările producătoare și de tranzit, care să prevadă un cod de conduită și să prezinte în mod explicit măsurile care trebuie adoptate în eventualitatea unei schimbări unilaterale a termenilor de către unul dintre parteneri; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să sprijine includerea așa-numitei „clauze privind securitatea energetică” în cadrul acordurilor comerciale, de asociere și de parteneriat și cooperare cu țările producătoare și de tranzit, care să prevadă un cod de conduită și să prezinte în mod explicit măsurile care trebuie adoptate în eventualitatea unei schimbări unilaterale a termenilor de către unul dintre parteneri;

| 44. | salută Comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” (COM(2011)0539); consideră, totuși, că sunt necesare instrumente suplimentare bazate pe solidaritatea dintre statele membre UE, care să-i confere UE abilitatea de a-și proteja interesele în domeniul securității energetice în negocierile cu partenerii săi externi, îndeosebi în situații de criză; |
| --- | --- |

44.

salută Comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” (COM(2011)0539); consideră, totuși, că sunt necesare instrumente suplimentare bazate pe solidaritatea dintre statele membre UE, care să-i confere UE abilitatea de a-și proteja interesele în domeniul securității energetice în negocierile cu partenerii săi externi, îndeosebi în situații de criză;

| 45. | solicită Comisiei să stabilească un set cuprinzător de priorități pe termen scurt, mediu și lung ale politicii energetice față de vecinii săi, în vederea stabilirii unui spațiu juridic comun, întemeiat pe principiile și normele bazate pe acquis ale pieței interne; subliniază importanța extinderii în continuare a Comunității Europene a Energiei și a stabilirii unor mecanisme de control juridic pentru a aborda aplicarea deficientă a acquis-ului; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să stabilească un set cuprinzător de priorități pe termen scurt, mediu și lung ale politicii energetice față de vecinii săi, în vederea stabilirii unui spațiu juridic comun, întemeiat pe principiile și normele bazate pe acquis ale pieței interne; subliniază importanța extinderii în continuare a Comunității Europene a Energiei și a stabilirii unor mecanisme de control juridic pentru a aborda aplicarea deficientă a acquis-ului;

| 46. | sprijină dialogul politic și economic cu statele vecine ale UE cu privire la utilizarea de noi surse de energie; |
| --- | --- |

46.

sprijină dialogul politic și economic cu statele vecine ale UE cu privire la utilizarea de noi surse de energie;

| 47. | solicită aplicarea mecanismelor existente și crearea de mecanisme noi în cadrul politicii europene de vecinătate și al Sinergiei Mării Negre, pentru a consolida cooperarea în vederea obținerii unei mai mari transparențe și stabilitate a aprovizionării și a tranzitului; |
| --- | --- |

47.

solicită aplicarea mecanismelor existente și crearea de mecanisme noi în cadrul politicii europene de vecinătate și al Sinergiei Mării Negre, pentru a consolida cooperarea în vederea obținerii unei mai mari transparențe și stabilitate a aprovizionării și a tranzitului;

| 48. | se declară în favoarea dialogului politic cu Norvegia și Rusia pe tema explorării noilor surse de energie din Marea Barents, pe baza condițiilor prealabile de protejare a mediului vulnerabil din regiunea arctică și de cooperare cu Norvegia în ceea ce privește importul de energie hidroelectrică prin linii electrice submarine pe distanțe lungi; solicită elaborarea mai rapidă a unei strategii UE cu privire la regiunea arctică; |
| --- | --- |

48.

se declară în favoarea dialogului politic cu Norvegia și Rusia pe tema explorării noilor surse de energie din Marea Barents, pe baza condițiilor prealabile de protejare a mediului vulnerabil din regiunea arctică și de cooperare cu Norvegia în ceea ce privește importul de energie hidroelectrică prin linii electrice submarine pe distanțe lungi; solicită elaborarea mai rapidă a unei strategii UE cu privire la regiunea arctică;

| 49. | consideră că dialogul politic extern este esențial pentru decuplarea creșterii economice globale de utilizarea resurselor energetice și pentru promovarea unor piețe energetice mai previzibile, precum și pentru favorizarea relațiilor politice; subliniază importanța dialogului cu economiile emergente, cum ar fi China, India, Brazilia, Indonezia și Africa de Sud, pe lângă alte țări consumatoare principale, cum ar fi Statele Unite și Japonia; |
| --- | --- |

49.

consideră că dialogul politic extern este esențial pentru decuplarea creșterii economice globale de utilizarea resurselor energetice și pentru promovarea unor piețe energetice mai previzibile, precum și pentru favorizarea relațiilor politice; subliniază importanța dialogului cu economiile emergente, cum ar fi China, India, Brazilia, Indonezia și Africa de Sud, pe lângă alte țări consumatoare principale, cum ar fi Statele Unite și Japonia;

| 50. | consideră că UE ar trebui să promoveze dezvoltarea și consolidarea cooperării în domeniul politicii energetice cu țările terțe care împărtășesc aceleași valori și care sunt dispuse să se angajeze în reforme democratice și în promovarea valorilor pe care se întemeiază UE; |
| --- | --- |

50.

consideră că UE ar trebui să promoveze dezvoltarea și consolidarea cooperării în domeniul politicii energetice cu țările terțe care împărtășesc aceleași valori și care sunt dispuse să se angajeze în reforme democratice și în promovarea valorilor pe care se întemeiază UE;

| 51. | salută recomandările Comisiei privind consolidarea cooperării politice cu vecinii din est și consideră că este esențial ca aderarea Turciei la Tratatul de instituire a Comunității Energiei și deschiderea capitolului privind energia în negocierile de aderare la UE să fie tratate cu statut de urgență; în plus, salută inițiativa unui dialog tripartit UE-Ucraina-Rusia și subliniază necesitatea asigurării unei cooperări administrative și politice temeinice cu ambii parteneri; |
| --- | --- |

51.

salută recomandările Comisiei privind consolidarea cooperării politice cu vecinii din est și consideră că este esențial ca aderarea Turciei la Tratatul de instituire a Comunității Energiei și deschiderea capitolului privind energia în negocierile de aderare la UE să fie tratate cu statut de urgență; în plus, salută inițiativa unui dialog tripartit UE-Ucraina-Rusia și subliniază necesitatea asigurării unei cooperări administrative și politice temeinice cu ambii parteneri;

| 52. | subliniază că măsurile de creștere a producției interne de energie regenerabilă sunt esențiale pentru reducerea dependenței UE de importurile de hidrocarburi; susține că structura UE de producție și distribuție a energiei ar trebui reevaluată în conformitate cu obiectivele sale pe termen lung în materie de climă și energie; |
| --- | --- |

52.

subliniază că măsurile de creștere a producției interne de energie regenerabilă sunt esențiale pentru reducerea dependenței UE de importurile de hidrocarburi; susține că structura UE de producție și distribuție a energiei ar trebui reevaluată în conformitate cu obiectivele sale pe termen lung în materie de climă și energie;

| 53. | reamintește contribuția semnificativă a GNL la aprovizionarea cu energie a UE și solicită consolidarea cooperării cu furnizorii principali și cu consumatorii actuali și viitori; |
| --- | --- |

53.

reamintește contribuția semnificativă a GNL la aprovizionarea cu energie a UE și solicită consolidarea cooperării cu furnizorii principali și cu consumatorii actuali și viitori;

| 54. | subliniază faptul că diversificarea ar trebui să însemne surse noi de petrol, gaz și energie electrică care nu provin din Rusia pentru statele membre care sunt excesiv de dependente de acest furnizor unic; subliniază că deși gazul provenit din Rusia reprezintă doar 24 % din gazul consumat în întreaga UE, acesta reprezintă între 48 % și 100 % în 12 din cele 27 de state membre și, prin urmare, are un impact direct asupra securității energetice a Uniunii; |
| --- | --- |

54.

subliniază faptul că diversificarea ar trebui să însemne surse noi de petrol, gaz și energie electrică care nu provin din Rusia pentru statele membre care sunt excesiv de dependente de acest furnizor unic; subliniază că deși gazul provenit din Rusia reprezintă doar 24 % din gazul consumat în întreaga UE, acesta reprezintă între 48 % și 100 % în 12 din cele 27 de state membre și, prin urmare, are un impact direct asupra securității energetice a Uniunii;

| 55. | consideră că, odată cu dezvoltarea noilor tehnologii energetice neconvenționale (nisipurile bituminoase și gazul de șist din Canada, Statele Unite, Australia, Qatar, Brazilia și Argentina, explorarea energetică a regiunii arctice și exploatările suplimentare din Irak, Venezuela și Africa), noi actori, parteneri și regiuni apar ca posibili viitori furnizori, iar UE ar trebui, prin urmare, să se concentreze și pe valorificarea pe deplin a acestei noi situații și să încheie noi parteneriate în domeniul energiei pentru a-și diversifica furnizorii; |
| --- | --- |

55.

consideră că, odată cu dezvoltarea noilor tehnologii energetice neconvenționale (nisipurile bituminoase și gazul de șist din Canada, Statele Unite, Australia, Qatar, Brazilia și Argentina, explorarea energetică a regiunii arctice și exploatările suplimentare din Irak, Venezuela și Africa), noi actori, parteneri și regiuni apar ca posibili viitori furnizori, iar UE ar trebui, prin urmare, să se concentreze și pe valorificarea pe deplin a acestei noi situații și să încheie noi parteneriate în domeniul energiei pentru a-și diversifica furnizorii;

| 56. | apreciind importanța trecerii la o economie bazată pe emisii reduse de dioxid de carbon, subliniază necesitatea menținerii competitivității și a inovării, printre altele prin utilizarea unor instrumente adecvate de politică comercială; trecerea la o economie bazată pe emisii reduse de dioxid de carbon trebuie adaptată la potențialul zonei geografice în cauză, la caracterul specific al sistemului energetic și al mixului energetic al statului membru în cauză și la structura sa geologică; consideră că această abordare va face posibilă menținerea nivelului maxim de securitate energetică și competitivitate economică, respectând în același timp, conform tratatelor, autonomia fiecărui stat membru în ceea ce privește stabilirea condițiilor de exploatare a resurselor sale energetice, alegerea între diferite surse de energie și definirea structurii generale a aprovizionării sale cu energie; |
| --- | --- |

56.

apreciind importanța trecerii la o economie bazată pe emisii reduse de dioxid de carbon, subliniază necesitatea menținerii competitivității și a inovării, printre altele prin utilizarea unor instrumente adecvate de politică comercială; trecerea la o economie bazată pe emisii reduse de dioxid de carbon trebuie adaptată la potențialul zonei geografice în cauză, la caracterul specific al sistemului energetic și al mixului energetic al statului membru în cauză și la structura sa geologică; consideră că această abordare va face posibilă menținerea nivelului maxim de securitate energetică și competitivitate economică, respectând în același timp, conform tratatelor, autonomia fiecărui stat membru în ceea ce privește stabilirea condițiilor de exploatare a resurselor sale energetice, alegerea între diferite surse de energie și definirea structurii generale a aprovizionării sale cu energie;

| 57. | recunoaște importanța investițiilor străine directe ale UE în construcția și modernizarea infrastructurii energetice în țările în curs de dezvoltare; subliniază în același timp necesitatea unei protecții juridice adecvate a acestor investiții, care poate fi obținută prin extinderea acquis-ul comunitar în țările terțe (printre altele prin consolidarea și extinderea domeniului de aplicare al Tratatului de instituire a Comunității Energiei); |
| --- | --- |

57.

recunoaște importanța investițiilor străine directe ale UE în construcția și modernizarea infrastructurii energetice în țările în curs de dezvoltare; subliniază în același timp necesitatea unei protecții juridice adecvate a acestor investiții, care poate fi obținută prin extinderea acquis-ul comunitar în țările terțe (printre altele prin consolidarea și extinderea domeniului de aplicare al Tratatului de instituire a Comunității Energiei);

| 58. | ia act de importanța unei cooperări extinse în regiunea arctică, în special în rândul țărilor din zona euro-atlantică; |
| --- | --- |

58.

ia act de importanța unei cooperări extinse în regiunea arctică, în special în rândul țărilor din zona euro-atlantică;

Sustenabilitatea – consolidarea parteneriatelor cu țările furnizoare și organizațiile internaționale

| 59. | consideră că cererea tot mai mare de energie la nivel mondial și concentrarea sporită a rezervelor de combustibili fosili în țări care sunt în mare parte instabile și nedemocratice face ca UE să fie vulnerabilă și subminează profund elaborarea unor politici europene comune credibile, eficiente și consecvente; |
| --- | --- |

59.

consideră că cererea tot mai mare de energie la nivel mondial și concentrarea sporită a rezervelor de combustibili fosili în țări care sunt în mare parte instabile și nedemocratice face ca UE să fie vulnerabilă și subminează profund elaborarea unor politici europene comune credibile, eficiente și consecvente;

| 60. | consideră că parteneriatele UE în domeniul energiei și participarea UE la forumuri mondiale precum G 20 trebuie folosite pentru promovarea unor politici energetice mai sustenabile în țările terțe, îmbunătățind totodată transparența pieței, reducând volatilitatea pe piețele internaționale și contribuind la realizarea unei piețe mondiale a energiei mai puțin vulnerabile în fața șocurilor și a întreruperilor la nivelul aprovizionării; |
| --- | --- |

60.

consideră că parteneriatele UE în domeniul energiei și participarea UE la forumuri mondiale precum G 20 trebuie folosite pentru promovarea unor politici energetice mai sustenabile în țările terțe, îmbunătățind totodată transparența pieței, reducând volatilitatea pe piețele internaționale și contribuind la realizarea unei piețe mondiale a energiei mai puțin vulnerabile în fața șocurilor și a întreruperilor la nivelul aprovizionării;

| 61. | accentuează nevoia de extindere a legăturilor dintre rețeaua energetică europeană și țările vecine (Balcanii de Vest, țările vecine din est, țările din zona Mării Caspice, Nordul Africii și Orientul Mijlociu) prin construirea de noi linii de interconexiune și prin promovarea unui spațiu de reglementare mai vast, extinzând standardele UE în materie de mediu și siguranță cât mai mult posibil, astfel încât toate tipurile de centrale din vecinătatea frontierelor UE să respecte cele mai înalte standarde de siguranță nucleară; |
| --- | --- |

61.

accentuează nevoia de extindere a legăturilor dintre rețeaua energetică europeană și țările vecine (Balcanii de Vest, țările vecine din est, țările din zona Mării Caspice, Nordul Africii și Orientul Mijlociu) prin construirea de noi linii de interconexiune și prin promovarea unui spațiu de reglementare mai vast, extinzând standardele UE în materie de mediu și siguranță cât mai mult posibil, astfel încât toate tipurile de centrale din vecinătatea frontierelor UE să respecte cele mai înalte standarde de siguranță nucleară;

| 62. | subliniază importanța derulării unor proiecte de infrastructură de interes comun, astfel cum se menționează în propunerea Comisiei de regulament privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și în Comunicarea Comisiei privind prioritățile în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020; având în vedere importanța strategică a acestor proiecte, consideră că este esențial ca, în ceea ce privește acordurile rezultate cu partenerii externi, să fie stabilite prioritățile în mod corespunzător, iar acestea să fie dezvoltate în mod durabil și încheiate cât mai repede, în cadrul unui sistem de piață bazat pe norme; |
| --- | --- |

62.

subliniază importanța derulării unor proiecte de infrastructură de interes comun, astfel cum se menționează în propunerea Comisiei de regulament privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și în Comunicarea Comisiei privind prioritățile în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020; având în vedere importanța strategică a acestor proiecte, consideră că este esențial ca, în ceea ce privește acordurile rezultate cu partenerii externi, să fie stabilite prioritățile în mod corespunzător, iar acestea să fie dezvoltate în mod durabil și încheiate cât mai repede, în cadrul unui sistem de piață bazat pe norme;

| 63. | accentuează faptul că în cadrul dialogului dintre UE și Rusia în domeniul energiei, unde UE ar trebui să aibă o poziție comună, ar trebui luată în considerare situația specifică și de dependență a statelor membre din Europa Centrală și de Est, deoarece siguranța aprovizionării cu energie a acestor state poate fi garantată numai prin interconectarea infrastructurii energetice a UE în ansamblu și prin punerea în aplicare pe deplin a normelor privind piața internă a energiei; consideră că în cadrul dialogului ar trebui să se țină seama de aspecte esențiale precum accesul la resursele și rețelele energetice și la piețele de export, protecția investițiilor, reciprocitatea, prevenirea crizelor și cooperarea, condițiile de concurență echitabile și stabilirea prețurilor pentru resursele energetice; subliniază faptul că ar trebui acordată o atenție deosebită chestiunii „Drujba“ și că ar trebui luate măsuri specifice la nivelul UE în vederea reluării furnizării de petrol prin ramificația închisă; |
| --- | --- |

63.

accentuează faptul că în cadrul dialogului dintre UE și Rusia în domeniul energiei, unde UE ar trebui să aibă o poziție comună, ar trebui luată în considerare situația specifică și de dependență a statelor membre din Europa Centrală și de Est, deoarece siguranța aprovizionării cu energie a acestor state poate fi garantată numai prin interconectarea infrastructurii energetice a UE în ansamblu și prin punerea în aplicare pe deplin a normelor privind piața internă a energiei; consideră că în cadrul dialogului ar trebui să se țină seama de aspecte esențiale precum accesul la resursele și rețelele energetice și la piețele de export, protecția investițiilor, reciprocitatea, prevenirea crizelor și cooperarea, condițiile de concurență echitabile și stabilirea prețurilor pentru resursele energetice; subliniază faptul că ar trebui acordată o atenție deosebită chestiunii „Drujba“ și că ar trebui luate măsuri specifice la nivelul UE în vederea reluării furnizării de petrol prin ramificația închisă;

| 64. | subliniază că pe măsură ce statele membre încep conectarea și integrarea piețelor lor naționale prin investiții în infrastructură și aprobarea de reglementări comune, ar trebui depuse eforturi și în ceea ce privește colaborarea cu Rusia pentru a identifica măsuri creative și reciproc acceptabile destinate să reducă discrepanțele dintre cele două piețe ale energiei; |
| --- | --- |

64.

subliniază că pe măsură ce statele membre încep conectarea și integrarea piețelor lor naționale prin investiții în infrastructură și aprobarea de reglementări comune, ar trebui depuse eforturi și în ceea ce privește colaborarea cu Rusia pentru a identifica măsuri creative și reciproc acceptabile destinate să reducă discrepanțele dintre cele două piețe ale energiei;

| 65. | subliniază importanța dialogului cu Rusia pe tema energiei și a unei foi de parcurs UE-Rusia astfel cum a fost propusă de Consiliul Energie; subliniază importanța cooperării în domenii de interes reciproc precum transferul comun de cercetare și tehnologie, în special în domeniul eficienței energetice și al energiei regenerabile; |
| --- | --- |

65.

subliniază importanța dialogului cu Rusia pe tema energiei și a unei foi de parcurs UE-Rusia astfel cum a fost propusă de Consiliul Energie; subliniază importanța cooperării în domenii de interes reciproc precum transferul comun de cercetare și tehnologie, în special în domeniul eficienței energetice și al energiei regenerabile;

| 66. | solicită ca Tratatul privind Carta energiei să fie extins la mai multe țări, iar participanții la Conferința privind Carta energiei să depună eforturi în vederea unei soluționări negociate care să ducă la acceptarea deplină de către Rusia a principiilor Cartei și a protocoalelor sale; |
| --- | --- |

66.

solicită ca Tratatul privind Carta energiei să fie extins la mai multe țări, iar participanții la Conferința privind Carta energiei să depună eforturi în vederea unei soluționări negociate care să ducă la acceptarea deplină de către Rusia a principiilor Cartei și a protocoalelor sale;

| 67. | solicită consolidarea parteneriatului strategic cu Rusia prin încheierea unui nou acord de parteneriat și cooperare; subliniază faptul că acesta ar trebui să fie în deplină conformitate cu regulile pieței interne și cu reglementările celui de-al treilea pachet energetic al UE, precum și să se bazeze pe respect și reciprocitate; subliniază că Rusia se supune deja normelor care decurg din articolul 45 din Tratatul privind Carta Energiei; este convins că ratificarea de către Rusia a acestui tratat ar avea efecte benefice reciproce asupra relațiilor bilaterale în domeniul energiei; |
| --- | --- |

67.

solicită consolidarea parteneriatului strategic cu Rusia prin încheierea unui nou acord de parteneriat și cooperare; subliniază faptul că acesta ar trebui să fie în deplină conformitate cu regulile pieței interne și cu reglementările celui de-al treilea pachet energetic al UE, precum și să se bazeze pe respect și reciprocitate; subliniază că Rusia se supune deja normelor care decurg din articolul 45 din Tratatul privind Carta Energiei; este convins că ratificarea de către Rusia a acestui tratat ar avea efecte benefice reciproce asupra relațiilor bilaterale în domeniul energiei;

| 68. | subliniază rolul Adunării Parlamentare Euronest, care va contribui la îndeplinirea obiectivelor Parteneriatului estic și astfel va avea un impact pozitiv asupra problemelor legate de securitatea energetică; |
| --- | --- |

68.

subliniază rolul Adunării Parlamentare Euronest, care va contribui la îndeplinirea obiectivelor Parteneriatului estic și astfel va avea un impact pozitiv asupra problemelor legate de securitatea energetică;

| 69. | subliniază că țările membre ale Spațiului Economic European fac deja parte din piața internă a UE, iar cooperarea lor este esențială în vederea atingerii obiectivelor în materie de energie pentru 2020; salută inițiativele actuale de intensificare a cooperării cu Elveția, care ar trebui să aibă, de asemenea, ca scop integrarea sa deplină în piața internă a energiei din UE; |
| --- | --- |

69.

subliniază că țările membre ale Spațiului Economic European fac deja parte din piața internă a UE, iar cooperarea lor este esențială în vederea atingerii obiectivelor în materie de energie pentru 2020; salută inițiativele actuale de intensificare a cooperării cu Elveția, care ar trebui să aibă, de asemenea, ca scop integrarea sa deplină în piața internă a energiei din UE;

| 70. | consideră că politica energetică externă a UE ar trebui să promoveze și să se întemeieze pe principiile solidarității, transparenței, subsidiarității, sustenabilității, cooperării și reciprocității, pe o abordare a pieței bazată pe norme și pe coordonarea dintre UE, statele sale membre și țările partenere; consideră că respectarea obiectivelor orizontale stabilite în Tratatul de la Lisabona este esențială pentru a susține rolul Europei în contextul politic regional în schimbare; solicită Consiliului să acorde un mandat Comisiei pentru a începe negocierile privind transformarea actualelor memorandumuri de înțelegere pe probleme legate de energie cu statele învecinate în texte cu caracter juridic obligatoriu; |
| --- | --- |

70.

consideră că politica energetică externă a UE ar trebui să promoveze și să se întemeieze pe principiile solidarității, transparenței, subsidiarității, sustenabilității, cooperării și reciprocității, pe o abordare a pieței bazată pe norme și pe coordonarea dintre UE, statele sale membre și țările partenere; consideră că respectarea obiectivelor orizontale stabilite în Tratatul de la Lisabona este esențială pentru a susține rolul Europei în contextul politic regional în schimbare; solicită Consiliului să acorde un mandat Comisiei pentru a începe negocierile privind transformarea actualelor memorandumuri de înțelegere pe probleme legate de energie cu statele învecinate în texte cu caracter juridic obligatoriu;

| 71. | subliniază importanța continuării dezvoltării parteneriatului energetic Africa-UE, lansat în 2010; |
| --- | --- |

71.

subliniază importanța continuării dezvoltării parteneriatului energetic Africa-UE, lansat în 2010;

| 72. | este convins că gestionarea mai eficientă la nivel global ar îmbunătăți cooperarea cu statele producătoare, de tranzit și consumatoare; consideră, prin urmare, că UE ar trebui să joace un rol major în gestionarea la nivel internațional a politicii energetice în vederea promovării unor principii transparente și nediscriminatorii, a îndeplinirii obiectivului privind sustenabilitatea, a reducerii costurilor de tranzacționare și a stabilirii unor stimulente pentru ca actorii de pe piață să concureze în materie de prețuri și calitate; |
| --- | --- |

72.

este convins că gestionarea mai eficientă la nivel global ar îmbunătăți cooperarea cu statele producătoare, de tranzit și consumatoare; consideră, prin urmare, că UE ar trebui să joace un rol major în gestionarea la nivel internațional a politicii energetice în vederea promovării unor principii transparente și nediscriminatorii, a îndeplinirii obiectivului privind sustenabilitatea, a reducerii costurilor de tranzacționare și a stabilirii unor stimulente pentru ca actorii de pe piață să concureze în materie de prețuri și calitate;

| 73. | salută includerea obiectivului privind accesul universal la energie până în 2030 în Comunicarea intitulată „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” și consideră că, în cazul țărilor în curs de dezvoltare, acesta ar trebui să se axeze pe energia descentralizată, sustenabilă și la prețuri accesibile, în special pentru populațiile rurale și sărace; încurajează sprijinul acordat schemelor inovatoare de plată cu implicare privată și publică menite să ofere un acces la energie la prețuri accesibile pentru consumatorii finali; |
| --- | --- |

73.

salută includerea obiectivului privind accesul universal la energie până în 2030 în Comunicarea intitulată „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” și consideră că, în cazul țărilor în curs de dezvoltare, acesta ar trebui să se axeze pe energia descentralizată, sustenabilă și la prețuri accesibile, în special pentru populațiile rurale și sărace; încurajează sprijinul acordat schemelor inovatoare de plată cu implicare privată și publică menite să ofere un acces la energie la prețuri accesibile pentru consumatorii finali;

| 74. | subliniază faptul că energia sustenabilă este unul dintre motoarele esențiale ale dezvoltării și își reiterează recomandarea cu privire la un program specific privind „energia și dezvoltarea” axat în special pe soluții energetice regenerabile, eficiente din punctul de vedere al consumului de energie, la scară mică și descentralizate și pe promovarea dezvoltării capacității și a transferului tehnologic cu scopul de a asigura producția locală; constată că pot fi necesare scheme de energie regenerabilă la scară largă pentru a satisface în mod sustenabil cererea de energie din ce în ce mai mare din partea centrelor urbane și a industriei, în special în țările emergente; solicită ca aceste scheme să respecte, în toate cazurile, cele mai ridicate criterii sociale și de mediu; |
| --- | --- |

74.

subliniază faptul că energia sustenabilă este unul dintre motoarele esențiale ale dezvoltării și își reiterează recomandarea cu privire la un program specific privind „energia și dezvoltarea” axat în special pe soluții energetice regenerabile, eficiente din punctul de vedere al consumului de energie, la scară mică și descentralizate și pe promovarea dezvoltării capacității și a transferului tehnologic cu scopul de a asigura producția locală; constată că pot fi necesare scheme de energie regenerabilă la scară largă pentru a satisface în mod sustenabil cererea de energie din ce în ce mai mare din partea centrelor urbane și a industriei, în special în țările emergente; solicită ca aceste scheme să respecte, în toate cazurile, cele mai ridicate criterii sociale și de mediu;

| 75. | solicită respectarea obiectivelor prioritare de dezvoltare ale UE, a democrației și a drepturilor omului, în cadrul relațiilor în materie de energie cu țările în curs de dezvoltare, în contextul unei abordări strategice pentru asigurarea unei aprovizionări cu energie sigure, sustenabile și competitive, care să aibă ca punct central interesele populației din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

75.

solicită respectarea obiectivelor prioritare de dezvoltare ale UE, a democrației și a drepturilor omului, în cadrul relațiilor în materie de energie cu țările în curs de dezvoltare, în contextul unei abordări strategice pentru asigurarea unei aprovizionări cu energie sigure, sustenabile și competitive, care să aibă ca punct central interesele populației din țările în curs de dezvoltare;

| 76. | subliniază importanța transparenței, a supravegherii democratice și a implicării societății civile în relațiile cu țările terțe în domeniul energiei; |
| --- | --- |

76.

subliniază importanța transparenței, a supravegherii democratice și a implicării societății civile în relațiile cu țările terțe în domeniul energiei;

| 77. | subliniază importanța continuării includerii unor principii fundamentale comerciale și de investiții, inclusiv a celor care promovează condiții de concurență echitabile pentru investițiile în energia sustenabilă, atât în acordurile bilaterale, cât și în cadrele juridice multilaterale precum Tratatul privind Carta energiei și OMC și făcându-le aplicabile prin mecanisme eficiente de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

77.

subliniază importanța continuării includerii unor principii fundamentale comerciale și de investiții, inclusiv a celor care promovează condiții de concurență echitabile pentru investițiile în energia sustenabilă, atât în acordurile bilaterale, cât și în cadrele juridice multilaterale precum Tratatul privind Carta energiei și OMC și făcându-le aplicabile prin mecanisme eficiente de soluționare a litigiilor;

| 78. | consideră că, deși se cooperează în ceea ce privește exploatarea și comercializarea de produse energetice, precum și tranzitul acestora către UE, este, de asemenea, necesară intensificarea cooperării cu privire la alte chestiuni importante legate de energie; solicită, prin urmare, dezvoltarea unor parteneriate energetice strategice între UE și țări terțe-cheie, cum ar fi China, India, Rusia și Brazilia (BRICS) și țările al căror consum de energie crește rapid, printre altele, în următoarele domenii:






  — | cooperarea în domeniul cercetării și dezvoltării privind inovarea și tehnologiile cu emisii reduse de dioxid de carbon, |
| --- | --- | --- |

78.

consideră că, deși se cooperează în ceea ce privește exploatarea și comercializarea de produse energetice, precum și tranzitul acestora către UE, este, de asemenea, necesară intensificarea cooperării cu privire la alte chestiuni importante legate de energie; solicită, prin urmare, dezvoltarea unor parteneriate energetice strategice între UE și țări terțe-cheie, cum ar fi China, India, Rusia și Brazilia (BRICS) și țările al căror consum de energie crește rapid, printre altele, în următoarele domenii:

—

cooperarea în domeniul cercetării și dezvoltării privind inovarea și tehnologiile cu emisii reduse de dioxid de carbon,

| — | investițiile în producția sustenabilă de energie, |
| --- | --- |

—

investițiile în producția sustenabilă de energie,

| — | siguranța și securitatea tehnologiilor energetice, |
| --- | --- |

—

siguranța și securitatea tehnologiilor energetice,

| — | partajarea de date privind transferul de know-how, inclusiv în domeniul surselor de energie ecologice și regenerabile, |
| --- | --- |

—

partajarea de date privind transferul de know-how, inclusiv în domeniul surselor de energie ecologice și regenerabile,

| — | promovarea eficienței energetice și a economiei de energie, |
| --- | --- |

—

promovarea eficienței energetice și a economiei de energie,

| — | echilibrarea sistemelor, |
| --- | --- |

—

echilibrarea sistemelor,

| — | rețelele inteligente, |
| --- | --- |

—

rețelele inteligente,

| — | stocarea energiei, |
| --- | --- |

—

stocarea energiei,

| — | cercetarea în domeniul fuziunii, |
| --- | --- |

—

cercetarea în domeniul fuziunii,

| — | tehnologiile nepoluante de exploatare a cărbunelui și captarea și stocarea dioxidului de carbon; |
| --- | --- |

—

tehnologiile nepoluante de exploatare a cărbunelui și captarea și stocarea dioxidului de carbon;

| 79. | îndeamnă Comisia să solicite și să aplice cele mai înalte standarde internaționale de siguranță privind centralele nucleare din țările învecinate ale UE, folosindu-se de toate instrumentele și tratatele disponibile, precum Convenția privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier („Convenția Espoo”) și Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu („Convenția de la Aarhus”); solicită țărilor vecine ale UE să efectueze teste UE aprofundate de siguranță nucleară și de rezistență și solicită Comisiei să ofere asistență tehnică UE în acest scop; |
| --- | --- |

79.

îndeamnă Comisia să solicite și să aplice cele mai înalte standarde internaționale de siguranță privind centralele nucleare din țările învecinate ale UE, folosindu-se de toate instrumentele și tratatele disponibile, precum Convenția privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier („Convenția Espoo”) și Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu („Convenția de la Aarhus”); solicită țărilor vecine ale UE să efectueze teste UE aprofundate de siguranță nucleară și de rezistență și solicită Comisiei să ofere asistență tehnică UE în acest scop;

| 80. | îndeamnă Comisia să promoveze adoptarea, în cadrul tuturor acordurilor comerciale relevante, inclusiv în cadrul OMC, a principiilor Inițiativei privind transparența în industriile extractive și a standardelor internaționale cu privire la guvernanța piețelor energetice, inclusiv eliminarea treptată, însoțită de obiective cantitative, a subvențiilor pentru combustibilii fosili; |
| --- | --- |

80.

îndeamnă Comisia să promoveze adoptarea, în cadrul tuturor acordurilor comerciale relevante, inclusiv în cadrul OMC, a principiilor Inițiativei privind transparența în industriile extractive și a standardelor internaționale cu privire la guvernanța piețelor energetice, inclusiv eliminarea treptată, însoțită de obiective cantitative, a subvențiilor pentru combustibilii fosili;

| 81. | ia act de faptul că stocarea de energie și energie electrică produsă din surse regenerabile și alte aplicații avansate în domeniul energetic necesită o serie de materii prime, inclusiv minerale din pământuri rare, greu de obținut în prezent; consideră că o acțiune coordonată a UE și a altor lideri în domeniul tehnologiei, inclusiv SUA și Japonia, este necesară pentru progrese în activitățile de cercetare pentru crearea de noi materii prime și materiale de substituție sau pentru reducerea utilizării materiilor prime care ridică probleme din punct de vedere al continuității aprovizionării, al toxicității sau al impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

81.

ia act de faptul că stocarea de energie și energie electrică produsă din surse regenerabile și alte aplicații avansate în domeniul energetic necesită o serie de materii prime, inclusiv minerale din pământuri rare, greu de obținut în prezent; consideră că o acțiune coordonată a UE și a altor lideri în domeniul tehnologiei, inclusiv SUA și Japonia, este necesară pentru progrese în activitățile de cercetare pentru crearea de noi materii prime și materiale de substituție sau pentru reducerea utilizării materiilor prime care ridică probleme din punct de vedere al continuității aprovizionării, al toxicității sau al impactului asupra mediului;

| 82. | în vederea promovării producției de energie sigure, protejate și ecologice la nivel mondial, susține consolidarea și promovarea radioprotecției și garanțiilor, a normelor de siguranță nucleară, a cerințelor riguroase pentru operațiunile petroliere și gaziere offshore, a siguranței transportului maritim de petrol brut și de produse petroliere și GNL, precum și a cooperării privind noile tehnologii și cercetarea, dezvoltarea și inovarea și a colaborării în ceea ce privește standardele internaționale; |
| --- | --- |

82.

în vederea promovării producției de energie sigure, protejate și ecologice la nivel mondial, susține consolidarea și promovarea radioprotecției și garanțiilor, a normelor de siguranță nucleară, a cerințelor riguroase pentru operațiunile petroliere și gaziere offshore, a siguranței transportului maritim de petrol brut și de produse petroliere și GNL, precum și a cooperării privind noile tehnologii și cercetarea, dezvoltarea și inovarea și a colaborării în ceea ce privește standardele internaționale;

| 83. | consideră că provocările globale ale schimbărilor climatice nu pot fi atenuate fără implicarea marilor emițători și încurajează Comisia să stabilească o strategie comună pentru a obține o soluție globală care să implice țările respective; recunoaște că sporirea cunoștințelor în domeniu în cadrul UE, pe baza experienței acumulate în proiectarea și în punerea în aplicare a sistemului de comercializare a cotelor de emisii (ETS), ar putea fi de ajutor țărilor terțe și îndeamnă Comisia să furnizeze asistență și sprijin țărilor terțe pentru elaborarea și dezvoltarea propriilor ETS, în vederea conectării unor astfel de sisteme la cel al UE; |
| --- | --- |

83.

consideră că provocările globale ale schimbărilor climatice nu pot fi atenuate fără implicarea marilor emițători și încurajează Comisia să stabilească o strategie comună pentru a obține o soluție globală care să implice țările respective; recunoaște că sporirea cunoștințelor în domeniu în cadrul UE, pe baza experienței acumulate în proiectarea și în punerea în aplicare a sistemului de comercializare a cotelor de emisii (ETS), ar putea fi de ajutor țărilor terțe și îndeamnă Comisia să furnizeze asistență și sprijin țărilor terțe pentru elaborarea și dezvoltarea propriilor ETS, în vederea conectării unor astfel de sisteme la cel al UE;

| 84. | subliniază nevoia Europei de o perspectivă pe termen lung privind politica, care să cuprindă parteneriate globale noi și instrumente de cooperare bilaterală, care să îi permită UE să joace un rol esențial în stabilirea ordinii de zi la nivel mondial pe tema energiei, preluând conducerea în crearea unor noi standarde de piață și fiind lider în ceea ce privește eforturile internaționale în cercetarea tehnologică și inovarea în domeniul energetic; |
| --- | --- |

84.

subliniază nevoia Europei de o perspectivă pe termen lung privind politica, care să cuprindă parteneriate globale noi și instrumente de cooperare bilaterală, care să îi permită UE să joace un rol esențial în stabilirea ordinii de zi la nivel mondial pe tema energiei, preluând conducerea în crearea unor noi standarde de piață și fiind lider în ceea ce privește eforturile internaționale în cercetarea tehnologică și inovarea în domeniul energetic;

| 85. | subliniază necesitatea îmbunătățirii cooperării în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării cu țări terțe, pentru a combate provocările globale; consideră că UE ar trebui să colaboreze îndeaproape cu exportatorii importanți de biocombustibili din țări terțe pentru a garanta că aceste alternative de energie nepoluantă, care pot contribui la diversificarea aprovizionării, pot fi cu adevărat sustenabile și că schimbarea indirectă a utilizării terenurilor cu consecințe negative poate fi evitată; subliniază că sursele externe de biocombustibili ar trebui să facă obiectul acelorași standarde ca cele ale UE, în special standardele privind clima și mediul înconjurător; consideră că Uniunea ar trebui să promoveze adoptarea tehnologiilor de biocombustibili de generația a doua și a treia, atât la nivel intern, cât și extern; |
| --- | --- |

85.

subliniază necesitatea îmbunătățirii cooperării în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării cu țări terțe, pentru a combate provocările globale; consideră că UE ar trebui să colaboreze îndeaproape cu exportatorii importanți de biocombustibili din țări terțe pentru a garanta că aceste alternative de energie nepoluantă, care pot contribui la diversificarea aprovizionării, pot fi cu adevărat sustenabile și că schimbarea indirectă a utilizării terenurilor cu consecințe negative poate fi evitată; subliniază că sursele externe de biocombustibili ar trebui să facă obiectul acelorași standarde ca cele ale UE, în special standardele privind clima și mediul înconjurător; consideră că Uniunea ar trebui să promoveze adoptarea tehnologiilor de biocombustibili de generația a doua și a treia, atât la nivel intern, cât și extern;

| 86. | atrage atenția asupra relației complexe dintre energie, aprovizionarea cu alimente și securitate, în special în ceea ce privește biocombustibilii, care pot avea un impact social și de mediu negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare; consideră că dreptul la alimente trebuie să aibă prioritate asupra obiectivului UE privind energia regenerabilă în ceea ce privește biocombustibilii; |
| --- | --- |

86.

atrage atenția asupra relației complexe dintre energie, aprovizionarea cu alimente și securitate, în special în ceea ce privește biocombustibilii, care pot avea un impact social și de mediu negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare; consideră că dreptul la alimente trebuie să aibă prioritate asupra obiectivului UE privind energia regenerabilă în ceea ce privește biocombustibilii;

| 87. | constată că dezvoltarea agrocarburanților s-a bazat în cea mai mare măsură pe extinderea monoculturilor industriale de mari dimensiuni, astfel extinzându-se și practicile agricole dăunătoare mediului, biodiversității, fertilității solului și disponibilității apei; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, prin încurajarea concentrării proprietății asupra terenurilor, această dezvoltare a agrocarburanților poate avea consecințe dramatice legate de încălcarea drepturilor privind terenurile, pierderea accesului la resursele naturale esențiale, defrișare și degradarea mediului; |
| --- | --- |

87.

constată că dezvoltarea agrocarburanților s-a bazat în cea mai mare măsură pe extinderea monoculturilor industriale de mari dimensiuni, astfel extinzându-se și practicile agricole dăunătoare mediului, biodiversității, fertilității solului și disponibilității apei; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, prin încurajarea concentrării proprietății asupra terenurilor, această dezvoltare a agrocarburanților poate avea consecințe dramatice legate de încălcarea drepturilor privind terenurile, pierderea accesului la resursele naturale esențiale, defrișare și degradarea mediului;

| 88. | își exprimă preocuparea cu privire la absența unor criterii de sustenabilitate obligatorii pentru producția de biomasă în cadrul Directivei privind energia din surse regenerabile (RED); consideră că, în aceste circumstanțe, bioenergia ar putea avea un efect negativ în combaterea schimbărilor climatice și ar putea deveni un factor adițional important al acaparării terenurilor, al insecurității alimentare, al defrișării și al degradării fondului forestier în țările în curs de dezvoltare; din acest motiv, îndeamnă Comisia să elaboreze criterii de sustenabilitate cu caracter juridic obligatoriu cu scopul de a preîntâmpina apariția de efecte negative la nivel social, de climă și de mediu cauzate de producția și utilizarea de biomasă pentru energie; |
| --- | --- |

88.

își exprimă preocuparea cu privire la absența unor criterii de sustenabilitate obligatorii pentru producția de biomasă în cadrul Directivei privind energia din surse regenerabile (RED); consideră că, în aceste circumstanțe, bioenergia ar putea avea un efect negativ în combaterea schimbărilor climatice și ar putea deveni un factor adițional important al acaparării terenurilor, al insecurității alimentare, al defrișării și al degradării fondului forestier în țările în curs de dezvoltare; din acest motiv, îndeamnă Comisia să elaboreze criterii de sustenabilitate cu caracter juridic obligatoriu cu scopul de a preîntâmpina apariția de efecte negative la nivel social, de climă și de mediu cauzate de producția și utilizarea de biomasă pentru energie;

| 89. | solicită UE să elaboreze o politică pentru producția sustenabilă de biomasă și pentru utilizarea sa în scopuri energetice, care să respecte cerințele politicii privind schimbările climatice și care să fie, de asemenea, coerentă cu politica Uniunii de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

89.

solicită UE să elaboreze o politică pentru producția sustenabilă de biomasă și pentru utilizarea sa în scopuri energetice, care să respecte cerințele politicii privind schimbările climatice și care să fie, de asemenea, coerentă cu politica Uniunii de cooperare pentru dezvoltare;

| 90. | consideră că UE ar trebui să garanteze că energia devine o componentă principală a programelor sale de asistență externă, dat fiind faptul că accesul la energie, esențial pentru dezvoltarea economică, continuă să fie o provocare în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

90.

consideră că UE ar trebui să garanteze că energia devine o componentă principală a programelor sale de asistență externă, dat fiind faptul că accesul la energie, esențial pentru dezvoltarea economică, continuă să fie o provocare în țările în curs de dezvoltare;

| 91. | consideră că cooperarea privind dezvoltarea și desfășurarea de tehnologii energetice orientate către viitor ar trebui să fie în centrul cooperării UE cu partenerii industrializați și cu economiile emergente; |
| --- | --- |

91.

consideră că cooperarea privind dezvoltarea și desfășurarea de tehnologii energetice orientate către viitor ar trebui să fie în centrul cooperării UE cu partenerii industrializați și cu economiile emergente;

| 92. | consideră că UE ar trebui să pună aspectele legate de energie în centrul inițiativelor europene precum Parteneriatul estic, Uniunea pentru Mediterana și Politica europeană de vecinătate; |
| --- | --- |

92.

consideră că UE ar trebui să pună aspectele legate de energie în centrul inițiativelor europene precum Parteneriatul estic, Uniunea pentru Mediterana și Politica europeană de vecinătate;

| 93. | solicită Comisiei să elaboreze foi de parcurs comune în domeniul energiei cu toți furnizorii principali de energie și cu țările de tranzit importante din punct de vedere strategic și să încheie parteneriate cu țări care întâmpină provocări energetice similare și împărtășesc valori similare, în special cu scopul de a promova cooperarea în domeniul tehnologiei, al cercetării și al industriei și de a crea standarde comune privind tehnologiile din domeniul surselor regenerabile de energie, eficiența energetică, vehiculele electrice, tehnologiile energetice noi și neconvenționale, siguranța operațiunilor de foraj offshore, precum și siguranța nucleară și neproliferarea; |
| --- | --- |

93.

solicită Comisiei să elaboreze foi de parcurs comune în domeniul energiei cu toți furnizorii principali de energie și cu țările de tranzit importante din punct de vedere strategic și să încheie parteneriate cu țări care întâmpină provocări energetice similare și împărtășesc valori similare, în special cu scopul de a promova cooperarea în domeniul tehnologiei, al cercetării și al industriei și de a crea standarde comune privind tehnologiile din domeniul surselor regenerabile de energie, eficiența energetică, vehiculele electrice, tehnologiile energetice noi și neconvenționale, siguranța operațiunilor de foraj offshore, precum și siguranța nucleară și neproliferarea;

| 94. | în scopul asigurării accesului tuturor la energie și în conformitate cu obiectivul de dezvoltare al mileniului, reafirmă importanța creșterii investițiilor străine directe ale UE în construirea și modernizarea infrastructurii energetice și în eficiența energetică în țările în curs de dezvoltare prin capacitatea de producție de energie din surse regenerabile și prin sprijinul pentru crearea unor cadre legislative adecvate care să contribuie la diversificarea mixului lor energetic, consolidând totodată protecția investițiilor europene în aceste țări prin mijloacele juridice adecvate; |
| --- | --- |

94.

în scopul asigurării accesului tuturor la energie și în conformitate cu obiectivul de dezvoltare al mileniului, reafirmă importanța creșterii investițiilor străine directe ale UE în construirea și modernizarea infrastructurii energetice și în eficiența energetică în țările în curs de dezvoltare prin capacitatea de producție de energie din surse regenerabile și prin sprijinul pentru crearea unor cadre legislative adecvate care să contribuie la diversificarea mixului lor energetic, consolidând totodată protecția investițiilor europene în aceste țări prin mijloacele juridice adecvate;

| 95. | solicită acțiunea coordonată cu alți lideri tehnologici (de exemplu SUA și Japonia) pentru a face față provocărilor emergente precum lipsa materiilor prime, inclusiv a mineralelor din pământuri rare, care afectează dezvoltarea tehnologiilor de energie regenerabilă, stocarea energiei și aplicațiile avansate ale energiei; |
| --- | --- |

95.

solicită acțiunea coordonată cu alți lideri tehnologici (de exemplu SUA și Japonia) pentru a face față provocărilor emergente precum lipsa materiilor prime, inclusiv a mineralelor din pământuri rare, care afectează dezvoltarea tehnologiilor de energie regenerabilă, stocarea energiei și aplicațiile avansate ale energiei;

| 96. | solicită programe UE de cooperare în domeniul energiei cu țările în curs de dezvoltare pentru a facilita instituirea unei structuri relevante a pieței și a unor norme, pentru a asigura consumatorilor locali beneficiile provenite din energia regenerabilă la costuri adecvate; |
| --- | --- |

96.

solicită programe UE de cooperare în domeniul energiei cu țările în curs de dezvoltare pentru a facilita instituirea unei structuri relevante a pieței și a unor norme, pentru a asigura consumatorilor locali beneficiile provenite din energia regenerabilă la costuri adecvate;

| 97. | consideră că normele stricte privind siguranța nucleară existente în UE trebuie să se reflecte în strategiile UE în raport cu țările externe, în special cu țările învecinate în care funcționează deja sau sunt planificate centrale nucleare ce pot avea efecte semnificative asupra securității UE; |
| --- | --- |

97.

consideră că normele stricte privind siguranța nucleară existente în UE trebuie să se reflecte în strategiile UE în raport cu țările externe, în special cu țările învecinate în care funcționează deja sau sunt planificate centrale nucleare ce pot avea efecte semnificative asupra securității UE;

| 98. | salută, în acest context, angajamentul recent al Consiliului Economic Transatlantic și al Consiliului pentru energie UE-SUA de a stimula cooperarea privind securitatea energetică, standardele pentru rețelele inteligente, tehnologia în domeniul hidrogenului și al pilelor de combustie, sursele regenerabile de energie și alte tehnologii nepoluante de generare a energiei, eficiența energetică și politicile eficiente de facilitare a comerțului și de introducere pe piață a tehnologiilor nepoluante în domeniul energiei; solicită o mai bună transmitere a concluziilor Consiliului pentru energie UE-SUA către structurile de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

98.

salută, în acest context, angajamentul recent al Consiliului Economic Transatlantic și al Consiliului pentru energie UE-SUA de a stimula cooperarea privind securitatea energetică, standardele pentru rețelele inteligente, tehnologia în domeniul hidrogenului și al pilelor de combustie, sursele regenerabile de energie și alte tehnologii nepoluante de generare a energiei, eficiența energetică și politicile eficiente de facilitare a comerțului și de introducere pe piață a tehnologiilor nepoluante în domeniul energiei; solicită o mai bună transmitere a concluziilor Consiliului pentru energie UE-SUA către structurile de luare a deciziilor;

| 99. | subliniază nevoia de a intensifica dialogul cu privire la chestiunile strategice de interes reciproc din domeniul energetic, de a promova cooperarea în domeniul politicilor energetice și de a consolida colaborarea cu Statele Unite în domeniul cercetării, îndeosebi în ceea ce privește tehnologiile de producție și transport eficiente din punct de vedere energetic; solicită încheierea cu SUA a unui parteneriat în domeniul securității energetice, pe baza cooperării actuale din cadrul Consiliului pentru energie SUA-UE; |
| --- | --- |

99.

subliniază nevoia de a intensifica dialogul cu privire la chestiunile strategice de interes reciproc din domeniul energetic, de a promova cooperarea în domeniul politicilor energetice și de a consolida colaborarea cu Statele Unite în domeniul cercetării, îndeosebi în ceea ce privește tehnologiile de producție și transport eficiente din punct de vedere energetic; solicită încheierea cu SUA a unui parteneriat în domeniul securității energetice, pe baza cooperării actuale din cadrul Consiliului pentru energie SUA-UE;

| 100. | subliniază nevoia ca Consiliul Economic Transatlantic să încurajeze cooperarea privind regimurile de reglementare, cercetarea în domeniul energiei sustenabile și eficiența energetică, cercetarea în materie de fuziune și siguranța nucleară, printre alte probleme, și solicită să fie organizate dialoguri regulate în domeniul energiei cu Rusia și cu alți parteneri în vederea dezvoltării și a unei aplicări mai bune a normelor internaționale pentru generarea, transmiterea, tranzitul, stocarea și prelucrarea de energie în condiții de siguranță, securitate și eficiență, precum și pentru comerțul bilateral cu tehnologii și produse energetice noi precum biocombustibilii; |
| --- | --- |

100.

subliniază nevoia ca Consiliul Economic Transatlantic să încurajeze cooperarea privind regimurile de reglementare, cercetarea în domeniul energiei sustenabile și eficiența energetică, cercetarea în materie de fuziune și siguranța nucleară, printre alte probleme, și solicită să fie organizate dialoguri regulate în domeniul energiei cu Rusia și cu alți parteneri în vederea dezvoltării și a unei aplicări mai bune a normelor internaționale pentru generarea, transmiterea, tranzitul, stocarea și prelucrarea de energie în condiții de siguranță, securitate și eficiență, precum și pentru comerțul bilateral cu tehnologii și produse energetice noi precum biocombustibilii;

| 101. | solicită Comisiei să își dezvolte cooperarea cu Agenția Internațională a Energiei, care oferă informații și date esențiale cu privire la planificarea privind energia; consideră că UE și toate statele membre care nu sunt membre AIE ar trebui să adere la AIE; |
| --- | --- |

101.

solicită Comisiei să își dezvolte cooperarea cu Agenția Internațională a Energiei, care oferă informații și date esențiale cu privire la planificarea privind energia; consideră că UE și toate statele membre care nu sunt membre AIE ar trebui să adere la AIE;

| 102. | salută participarea UE la proiectul privind reactorul termonuclear experimental internațional (ITER) și la Forumul Internațional Generația IV (GIF); |
| --- | --- |

102.

salută participarea UE la proiectul privind reactorul termonuclear experimental internațional (ITER) și la Forumul Internațional Generația IV (GIF);

| 103. | solicită UE și statelor membre să coopereze în continuare cu Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa cu privire la problemele de securitate energetică și la protejarea infrastructurii energetice critice; |
| --- | --- |

103.

solicită UE și statelor membre să coopereze în continuare cu Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa cu privire la problemele de securitate energetică și la protejarea infrastructurii energetice critice;

| 104. | solicită Consiliului și Comisiei să coopereze cu Statele Unite și alți aliați pe tema protejării infrastructurii energetice de atacurile cibernetice; subliniază că, pe măsură ce avansăm către „rețele inteligente”, acest risc, pe care măsurile de securitate tradiționale nu îl pot preveni, va deveni chiar mai important în ceea ce privește protejarea infrastructurii critice; |
| --- | --- |

104.

solicită Consiliului și Comisiei să coopereze cu Statele Unite și alți aliați pe tema protejării infrastructurii energetice de atacurile cibernetice; subliniază că, pe măsură ce avansăm către „rețele inteligente”, acest risc, pe care măsurile de securitate tradiționale nu îl pot preveni, va deveni chiar mai important în ceea ce privește protejarea infrastructurii critice;

| 105. | salută „Parteneriatul UE-regiunea sud-mediteraneană în domeniul energiei” propus; consideră că acesta ar trebui să se axeze pe potențialul extraordinar de energie regenerabilă (solară) al acestei regiuni și că ar trebui să pună în aplicare măsurile necesare care să ajute la satisfacerea necesităților energetice semnificative din țările sud-mediteraneene pe baza unor soluții sustenabile; |
| --- | --- |

105.

salută „Parteneriatul UE-regiunea sud-mediteraneană în domeniul energiei” propus; consideră că acesta ar trebui să se axeze pe potențialul extraordinar de energie regenerabilă (solară) al acestei regiuni și că ar trebui să pună în aplicare măsurile necesare care să ajute la satisfacerea necesităților energetice semnificative din țările sud-mediteraneene pe baza unor soluții sustenabile;

| 106. | reafirmă faptul că procesul de cooperare în domeniul politicii energetice externe trebuie să contribuie la promovarea și nu la diminuarea valorilor fundamentale ale Uniunii, cum ar fi respectarea drepturilor omului, democrația, buna guvernanță, statul de drept, dialogul social, respectul reciproc, utilizarea responsabilă a resurselor naturale, combaterea schimbărilor climatice și protecția cuprinzătoare a mediului și trebuie să promoveze pacea și să fie conform cu politicile externe ale Uniunii; |
| --- | --- |

106.

reafirmă faptul că procesul de cooperare în domeniul politicii energetice externe trebuie să contribuie la promovarea și nu la diminuarea valorilor fundamentale ale Uniunii, cum ar fi respectarea drepturilor omului, democrația, buna guvernanță, statul de drept, dialogul social, respectul reciproc, utilizarea responsabilă a resurselor naturale, combaterea schimbărilor climatice și protecția cuprinzătoare a mediului și trebuie să promoveze pacea și să fie conform cu politicile externe ale Uniunii;

| 107. | solicită Consiliului și Comisiei să stabilească, în cooperare cu Serviciul European de Acțiune Externă, până la sfârșitul lui 2013, o foaie de parcurs precisă bazată pe Comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” (COM(2011)0539), care să conducă la elaborarea unei politici energetice externe eficiente, cu obiective, ținte și etape pe termen scurt, mediu și lung și un calendar specific pentru punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

107.

solicită Consiliului și Comisiei să stabilească, în cooperare cu Serviciul European de Acțiune Externă, până la sfârșitul lui 2013, o foaie de parcurs precisă bazată pe Comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” (COM(2011)0539), care să conducă la elaborarea unei politici energetice externe eficiente, cu obiective, ținte și etape pe termen scurt, mediu și lung și un calendar specific pentru punerea lor în aplicare;

| 108. | subliniază importanța regiunii Mării Negre în ceea ce privește diversificarea surselor și rutelor, potențialul de energii regenerabile și poziția sa geostrategică ca poartă către zona Mării Caspice, Orientul Mijlociu și Asia Centrală; consideră că Comisia și statele membre ar trebui să ofere asistență pentru cooperarea multilaterală în domeniul energiei în ceea ce privește, printre altele, integrarea piețelor, cadrele de reglementare și infrastructura; subliniază, în această privință, importanța extremă a coridorului sudic, a proiectului Nabucco și a conductei transcaspiene, precum și a altor proiecte de dimensiuni mai reduse; |
| --- | --- |

108.

subliniază importanța regiunii Mării Negre în ceea ce privește diversificarea surselor și rutelor, potențialul de energii regenerabile și poziția sa geostrategică ca poartă către zona Mării Caspice, Orientul Mijlociu și Asia Centrală; consideră că Comisia și statele membre ar trebui să ofere asistență pentru cooperarea multilaterală în domeniul energiei în ceea ce privește, printre altele, integrarea piețelor, cadrele de reglementare și infrastructura; subliniază, în această privință, importanța extremă a coridorului sudic, a proiectului Nabucco și a conductei transcaspiene, precum și a altor proiecte de dimensiuni mai reduse;

| 109. | recunoaște contribuția GMES la identificarea, din spațiu, a resurselor de energie solară de care beneficiază Pământul; având în vedere că GMES a identificat faptul că zonele deșertice primesc într-o zi energie solară într-o cantitate mai mare decât cea consumată de întreaga omenire într-un an, solicită Comisiei să realizeze parteneriate cu statele în care există zone deșertice întinse, în special din Africa, și să dezvolte strategii și tehnologii de utilizare eficientă a acestui potențial energetic, inclusiv prin utilizarea mecanismelor pentru cooperare și dezvoltare prevăzute de pachetul privind energia și schimbările climatice; |
| --- | --- |

109.

recunoaște contribuția GMES la identificarea, din spațiu, a resurselor de energie solară de care beneficiază Pământul; având în vedere că GMES a identificat faptul că zonele deșertice primesc într-o zi energie solară într-o cantitate mai mare decât cea consumată de întreaga omenire într-un an, solicită Comisiei să realizeze parteneriate cu statele în care există zone deșertice întinse, în special din Africa, și să dezvolte strategii și tehnologii de utilizare eficientă a acestui potențial energetic, inclusiv prin utilizarea mecanismelor pentru cooperare și dezvoltare prevăzute de pachetul privind energia și schimbările climatice;

| 110. | solicită extinderea și mai largă a Tratatului de instituire a Comunității Energiei (TCE) la mai multe țări învecinate ale UE, în special la țările din Parteneriatul estic și republicile din Asia Centrală; subliniază că Comisia ar trebui să garanteze și să impună o punere în aplicare strictă și la timp a normelor energetice ale UE de către statele membre ale TCE, în special prin condiționarea disponibilității fondurilor UE de respectarea obligațiilor care decurg din tratat; |
| --- | --- |

110.

solicită extinderea și mai largă a Tratatului de instituire a Comunității Energiei (TCE) la mai multe țări învecinate ale UE, în special la țările din Parteneriatul estic și republicile din Asia Centrală; subliniază că Comisia ar trebui să garanteze și să impună o punere în aplicare strictă și la timp a normelor energetice ale UE de către statele membre ale TCE, în special prin condiționarea disponibilității fondurilor UE de respectarea obligațiilor care decurg din tratat;

| 111. | consideră că accesul la o energie sustenabilă este un factor principal al dezvoltării și îndeamnă UE să-și concentreze activitățile de dezvoltare pe asistarea țărilor în curs de dezvoltare în a-și promova politici de energie sustenabilă, măsuri de reformare, dezvoltarea infrastructurii, condițiile favorabile pentru investiții și eficiența energetică; |
| --- | --- |

111.

consideră că accesul la o energie sustenabilă este un factor principal al dezvoltării și îndeamnă UE să-și concentreze activitățile de dezvoltare pe asistarea țărilor în curs de dezvoltare în a-și promova politici de energie sustenabilă, măsuri de reformare, dezvoltarea infrastructurii, condițiile favorabile pentru investiții și eficiența energetică;

| 112. | solicită lansarea unui dialog special privind energia cu țările din regiunea caspică și salută activitățile privind Societatea pentru dezvoltarea regiunii caspice (Caspian Development Corporation); solicită Comisiei să continue să consolideze relațiile UE cu Azerbaidjan și Turkmenistan; |
| --- | --- |

112.

solicită lansarea unui dialog special privind energia cu țările din regiunea caspică și salută activitățile privind Societatea pentru dezvoltarea regiunii caspice (Caspian Development Corporation); solicită Comisiei să continue să consolideze relațiile UE cu Azerbaidjan și Turkmenistan;

| 113. | consideră că prioritățile politicii externe a UE în domeniul energiei ar trebui să fie reflectate în mod adecvat în instrumentele financiare externe post 2013; |
| --- | --- |

113.

consideră că prioritățile politicii externe a UE în domeniul energiei ar trebui să fie reflectate în mod adecvat în instrumentele financiare externe post 2013;

| 114. | subliniază importanța cooperării în cadrul Platformei pentru Securitate Energetică a Parteneriatului Estic pentru a promova introducerea standardelor europene în domeniul politicii energetice și a reglementărilor și pentru a sprijini dezvoltarea infrastructurii și a conexiunilor, a eficienței energetice și a utilizării surselor regenerabile; salută inițiativa de parteneriat pentru promovarea eficienței energetice și a protecției mediului în Europa de Est (E5P) și speră să ia parte în curând la această inițiativă și alte țări ale Parteneriatului Estic, alături de Ucraina; |
| --- | --- |

114.

subliniază importanța cooperării în cadrul Platformei pentru Securitate Energetică a Parteneriatului Estic pentru a promova introducerea standardelor europene în domeniul politicii energetice și a reglementărilor și pentru a sprijini dezvoltarea infrastructurii și a conexiunilor, a eficienței energetice și a utilizării surselor regenerabile; salută inițiativa de parteneriat pentru promovarea eficienței energetice și a protecției mediului în Europa de Est (E5P) și speră să ia parte în curând la această inițiativă și alte țări ale Parteneriatului Estic, alături de Ucraina;

| 115. | reamintește tensiunile recente din Mediterana de Est cu privire la existența hidrocarburilor; subliniază că energia ar trebui utilizată ca un mecanism de promovare a păcii, cooperării și stabilității în regiune; |
| --- | --- |

115.

reamintește tensiunile recente din Mediterana de Est cu privire la existența hidrocarburilor; subliniază că energia ar trebui utilizată ca un mecanism de promovare a păcii, cooperării și stabilității în regiune;

*

* *

| 116. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

116.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 64.

---

Miercuri, 13 iunie 2012

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/42

---

Miercuri, 13 iunie 2012Cadrul financiar multianual și resursele proprii

P7_TA(2012)0245

Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la cadrul financiar multianual și la resursele proprii (2012/2678(RSP))

2013/C 332 E/05

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 311 și 312 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 311 și 312 din acesta,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2011, intitulată „Investind în viitor: un nou Cadru financiar multianual (CFM) pentru o Europă competitivă, sustenabilă și integratoare (2)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2011, intitulată „Investind în viitor: un nou Cadru financiar multianual (CFM) pentru o Europă competitivă, sustenabilă și integratoare (2)”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011, intitulată „Un buget pentru Europa 2020”: |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011, intitulată „Un buget pentru Europa 2020”:

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 312 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Consiliul adoptă, hotărând în unanimitate și după ce obține aprobarea Parlamentului European, un regulament care stabilește cadrul financiar multianual, |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 312 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Consiliul adoptă, hotărând în unanimitate și după ce obține aprobarea Parlamentului European, un regulament care stabilește cadrul financiar multianual,

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 311 din TFUE, Uniunea trebuie să-și asigure mijloacele necesare pentru realizarea obiectivelor sale și pentru implementarea politicilor sale, trebuind să se finanțeze în întregime din resurse proprii; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 311 din TFUE, Uniunea trebuie să-și asigure mijloacele necesare pentru realizarea obiectivelor sale și pentru implementarea politicilor sale, trebuind să se finanțeze în întregime din resurse proprii;

| C. | întrucât Președinția daneză în exercițiu intenționează să prezinte Consiliului European din iunie un așa-numit „cadru de negociere” („negotiating box”), care propune opțiuni pentru toate aspectele negocierii, inclusiv chestiunea veniturilor, fără însă a prezenta vreo cifră în această etapă; |
| --- | --- |

C.

întrucât Președinția daneză în exercițiu intenționează să prezinte Consiliului European din iunie un așa-numit „cadru de negociere” („negotiating box”), care propune opțiuni pentru toate aspectele negocierii, inclusiv chestiunea veniturilor, fără însă a prezenta vreo cifră în această etapă;

| D. | întrucât Parlamentul a stabilit, în rezoluția sa din 8 iunie 2011, menționată mai sus, prioritățile sale politice pentru următorul CFM, atât în termeni legislativi, cât și în termeni bugetari, oferind o bază solidă pentru negocierile referitoare la viitorul CFM; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul a stabilit, în rezoluția sa din 8 iunie 2011, menționată mai sus, prioritățile sale politice pentru următorul CFM, atât în termeni legislativi, cât și în termeni bugetari, oferind o bază solidă pentru negocierile referitoare la viitorul CFM;

| E. | întrucât programele multianuale aferente următorului CFM vor fi adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în conformitate cu procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

E.

întrucât programele multianuale aferente următorului CFM vor fi adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în conformitate cu procedura legislativă ordinară;

| F. | întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat crearea unor resurse proprii noi și genuine, |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat crearea unor resurse proprii noi și genuine,

| 1. | subliniază că bugetul UE este un buget de investiții cu un puternic efect de pârghie, dat fiind că 94 % dintre creditele sale sunt destinate stimulării creșterii economice și locurilor de muncă și că rolul Uniunii este acela al unui actor la scară mondială; subliniază că, în pofida ponderii sale limitate, de numai 2 % din cheltuielile publice ale Uniuunii, bugetul UE comasează resurse, acționează ca un catalizator și oferă economii de scară și efecte transfrontaliere pentru atingerea obiectivelor politice îndeobște stabilite ale Uniunii; este ferm convins că bugetul UE reprezintă un instrument foarte util de majorare a investițiilor strategice cu valoare adăugată europeană și de redresare a economiei europene, care generează creștere și locuri de muncă, urmărind totodată să promoveze coeziunea economică și socială în întreaga Uniunii; subliniază, în consecință, că bugetul UE trebuie să joace un rol strategic, în paralel cu măsurile de consolidare bugetară impuse în prezent bugetelor naționale; |
| --- | --- |

1.

subliniază că bugetul UE este un buget de investiții cu un puternic efect de pârghie, dat fiind că 94 % dintre creditele sale sunt destinate stimulării creșterii economice și locurilor de muncă și că rolul Uniunii este acela al unui actor la scară mondială; subliniază că, în pofida ponderii sale limitate, de numai 2 % din cheltuielile publice ale Uniuunii, bugetul UE comasează resurse, acționează ca un catalizator și oferă economii de scară și efecte transfrontaliere pentru atingerea obiectivelor politice îndeobște stabilite ale Uniunii; este ferm convins că bugetul UE reprezintă un instrument foarte util de majorare a investițiilor strategice cu valoare adăugată europeană și de redresare a economiei europene, care generează creștere și locuri de muncă, urmărind totodată să promoveze coeziunea economică și socială în întreaga Uniunii; subliniază, în consecință, că bugetul UE trebuie să joace un rol strategic, în paralel cu măsurile de consolidare bugetară impuse în prezent bugetelor naționale;

| 2. | reamintește că a adoptat, cu o mare majoritate, raportul Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013 (SURE), prin Rezoluția sa din 8 iunie 2011, al cărei cuprins rămâne întrutotul valabil și care trebuie considerată drept poziția de pe care va negocia următorul CFM 2014-2020, reafirmă că obiectivele politice ale Uniunii nu vor putea fi atinse fără o finanțare corespunzătoare de la un buget UE solid; subliniază că strategia Uniunii 2020, aprobată de toate cele 27 de state membre, ar trebui să ajute Uniunea să iasă din criză încă și mai puternică, prin crearea de locuri de muncă și printr-o creștere inteligentă, sustenabilă și integratoare; își reafirmă opoziția în ceea ce privește orice propunere care nu ar permite Uniunii să-și îndeplinească rolul și să-și respecte angajamentele politice sau să-și asume noi responsabilități; |
| --- | --- |

2.

reamintește că a adoptat, cu o mare majoritate, raportul Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013 (SURE), prin Rezoluția sa din 8 iunie 2011, al cărei cuprins rămâne întrutotul valabil și care trebuie considerată drept poziția de pe care va negocia următorul CFM 2014-2020, reafirmă că obiectivele politice ale Uniunii nu vor putea fi atinse fără o finanțare corespunzătoare de la un buget UE solid; subliniază că strategia Uniunii 2020, aprobată de toate cele 27 de state membre, ar trebui să ajute Uniunea să iasă din criză încă și mai puternică, prin crearea de locuri de muncă și printr-o creștere inteligentă, sustenabilă și integratoare; își reafirmă opoziția în ceea ce privește orice propunere care nu ar permite Uniunii să-și îndeplinească rolul și să-și respecte angajamentele politice sau să-și asume noi responsabilități;

| 3. | insistă asupra faptului că bugetul UE ar trebui să prezinte un echilibru adecvat între resursele proprii genuine și cheltuieli, după cum o cere tratatul; declară că nu este pregătit să aprobe următorul CFM în lipsa unui acord politic privind reforma sistemului de resurse proprii, care să pună capăt actualelor reduceri și celorlalte mecanisme de corecție și să conducă la mai multă transparență, echitate și sustenabilitate; salută propunerile legislative formulate de Comisie la 29 iunie 2011, referitoare la reformarea sistemului de resurse proprii, inclusiv propunerile privind o taxă pe tranzacțiile financiare (FTT) și o nouă TVA ca resurse proprii, urmărind să reducă până la 40 % partea bazată pe PIB-ul statelor membre din contribuțiile acestora la bugetul UE până în 2020, venind astfel în sprijinul eforturilor de consolidare ale statelor membre; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra faptului că bugetul UE ar trebui să prezinte un echilibru adecvat între resursele proprii genuine și cheltuieli, după cum o cere tratatul; declară că nu este pregătit să aprobe următorul CFM în lipsa unui acord politic privind reforma sistemului de resurse proprii, care să pună capăt actualelor reduceri și celorlalte mecanisme de corecție și să conducă la mai multă transparență, echitate și sustenabilitate; salută propunerile legislative formulate de Comisie la 29 iunie 2011, referitoare la reformarea sistemului de resurse proprii, inclusiv propunerile privind o taxă pe tranzacțiile financiare (FTT) și o nouă TVA ca resurse proprii, urmărind să reducă până la 40 % partea bazată pe PIB-ul statelor membre din contribuțiile acestora la bugetul UE până în 2020, venind astfel în sprijinul eforturilor de consolidare ale statelor membre;

| 4. | având în vedere mediul macroeconomic și provocările lumii în schimbare și în vederea unei utilizări mai eficiente a fondurilor UE, insistă că CFM 2014-2020 trebuie să ofere o mai mare flexibilitate bugetară, atât în interiorul liniilor bugetare, cât și între exercițiile financiare acoperite de CFM, pentru a asigura că resursele bugetare pot fi aliniate în mod corespunzător la circumstanțele și prioritățile care apar; insistă asupra principiului unității în cadrul bugetului UE, subliniind faptul că toate politicile și programele UE ar trebui să fie incluse în CFM împreună cu finanțarea corespunzătoare, contribuind astfel la asigurarea transparenței, previzibilității și responsabilității; |
| --- | --- |

4.

având în vedere mediul macroeconomic și provocările lumii în schimbare și în vederea unei utilizări mai eficiente a fondurilor UE, insistă că CFM 2014-2020 trebuie să ofere o mai mare flexibilitate bugetară, atât în interiorul liniilor bugetare, cât și între exercițiile financiare acoperite de CFM, pentru a asigura că resursele bugetare pot fi aliniate în mod corespunzător la circumstanțele și prioritățile care apar; insistă asupra principiului unității în cadrul bugetului UE, subliniind faptul că toate politicile și programele UE ar trebui să fie incluse în CFM împreună cu finanțarea corespunzătoare, contribuind astfel la asigurarea transparenței, previzibilității și responsabilității;

| 5. | solicită insistent ca pozițiile politice convenite de Consiliul European să fie negociate de Parlament și de Consiliu, astfel cum este reprezentat de Consiliul Afaceri Generale, înainte ca Consiliul să-și prezinte oficial propunerile în vederea obținerii aprobării Parlamentului cu privire la regulamentul referitor la CFM în conformitate cu articolul 312 din TFUE; subliniază că negocierile privind propunerile referitoare la programele multianuale urmează să se desfășoare conform procedurii legislative ordinare și vor fi finalizate după ce se va ajunge la un acord cu privire la pachetele lor financiare; este hotărât să-și exercite pe deplin, dacă este cazul, competențele în materie de aprobare și cele din cadrul procedurii legislative ordinare, astfel cum sunt consfințite în tratat; |
| --- | --- |

5.

solicită insistent ca pozițiile politice convenite de Consiliul European să fie negociate de Parlament și de Consiliu, astfel cum este reprezentat de Consiliul Afaceri Generale, înainte ca Consiliul să-și prezinte oficial propunerile în vederea obținerii aprobării Parlamentului cu privire la regulamentul referitor la CFM în conformitate cu articolul 312 din TFUE; subliniază că negocierile privind propunerile referitoare la programele multianuale urmează să se desfășoare conform procedurii legislative ordinare și vor fi finalizate după ce se va ajunge la un acord cu privire la pachetele lor financiare; este hotărât să-și exercite pe deplin, dacă este cazul, competențele în materie de aprobare și cele din cadrul procedurii legislative ordinare, astfel cum sunt consfințite în tratat;

| 6. | subliniază că obiectivele și politicile CFM ar trebui să fie convenite înainte de a le fi atribuite cifre și relevă faptul că Parlamentul și Consiliul ar trebui să desfășoare negocieri cuprinzătoare privind toate aspectele legate de CFM înainte de atribuirea cifrelor și de efectuarea ultimelor ajustări la întregul pachet al CFM; aderă la principiul conform căruia „nimic nu este convenit până când nu este convenit totul”, ca metodă adecvată de lucru; |
| --- | --- |

6.

subliniază că obiectivele și politicile CFM ar trebui să fie convenite înainte de a le fi atribuite cifre și relevă faptul că Parlamentul și Consiliul ar trebui să desfășoare negocieri cuprinzătoare privind toate aspectele legate de CFM înainte de atribuirea cifrelor și de efectuarea ultimelor ajustări la întregul pachet al CFM; aderă la principiul conform căruia „nimic nu este convenit până când nu este convenit totul”, ca metodă adecvată de lucru;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor naționale ale statelor membre, precum și celorlalte instituții și organe interesate. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor naționale ale statelor membre, precum și celorlalte instituții și organe interesate.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0266.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/44

---

Miercuri, 13 iunie 2012Negocierile comerciale dintre UE și Japonia

P7_TA(2012)0246

Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la negocierile comerciale ale UE cu Japonia (2012/2651(RSP))

2013/C 332 E/06

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (1) litera (e) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (1) litera (e) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 218 alineatele (2) și (10) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 218 alineatele (2) și (10) din TFUE,

| — | având în vedere raportul întocmit de Copenhagen Economics intitulat „Evaluarea obstacolelor din calea comerțului și a investițiilor între UE și Japonia”, publicat la 30 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul întocmit de Copenhagen Economics intitulat „Evaluarea obstacolelor din calea comerțului și a investițiilor între UE și Japonia”, publicat la 30 noiembrie 2009,

| — | având în vedere Declarația comună adoptată la cel de-al 19-lea Summit UE-Japonia, care a avut loc la Tokyo, la 28 aprilie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună adoptată la cel de-al 19-lea Summit UE-Japonia, care a avut loc la Tokyo, la 28 aprilie 2010,

| — | având în vedere rezultatele consultării publice a Comisiei cu privire la relațiile comerciale dintre UE și Japonia, publicate la 21 februarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele consultării publice a Comisiei cu privire la relațiile comerciale dintre UE și Japonia, publicate la 21 februarie 2011,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24 și 25 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24 și 25 martie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Japonia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Japonia (1),

| — | având în vedere Declarația comună adoptată la cel de-al 20-lea Summit UE-Japonia, care a avut loc la Bruxelles, la 28 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună adoptată la cel de-al 20-lea Summit UE-Japonia, care a avut loc la Bruxelles, la 28 mai 2011,

| — | având în vedere articolul 90 alineatul (2) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 90 alineatul (2) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, potrivit constatărilor Consiliul, dar și ale Comisiei, capacitatea Japoniei de a elimina barierele normative din calea schimburilor comerciale constituie o condiție prealabilă pentru deschiderea de negocieri pe marginea acordului comercial dintre UE și Japonia, favorizând, astfel, o integrare economică mai aprofundată între cei doi parteneri comerciali strategici; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit constatărilor Consiliul, dar și ale Comisiei, capacitatea Japoniei de a elimina barierele normative din calea schimburilor comerciale constituie o condiție prealabilă pentru deschiderea de negocieri pe marginea acordului comercial dintre UE și Japonia, favorizând, astfel, o integrare economică mai aprofundată între cei doi parteneri comerciali strategici;

| B. | întrucât la cel de-al 20-lea Summit UE-Japonia, care a avut loc la Bruxelles, la 28 mai 2011, liderii participanți la Summit au decis ca cele două părți să înceapă discuții în vederea definirii domeniului de aplicare și a nivelului de ambiție ale acestor negocieri; |
| --- | --- |

B.

întrucât la cel de-al 20-lea Summit UE-Japonia, care a avut loc la Bruxelles, la 28 mai 2011, liderii participanți la Summit au decis ca cele două părți să înceapă discuții în vederea definirii domeniului de aplicare și a nivelului de ambiție ale acestor negocieri;

| C. | întrucât a fost creat un Grup pentru evaluarea concepției comune privind domeniul de aplicare și nivelul de ambiție ale eventualelor negocieri comerciale dintre Japonia și UE, |
| --- | --- |

C.

întrucât a fost creat un Grup pentru evaluarea concepției comune privind domeniul de aplicare și nivelul de ambiție ale eventualelor negocieri comerciale dintre Japonia și UE,

| 1. | solicită Consiliului să nu autorizeze inițierea negocierilor comerciale până când Parlamentul nu își exprimă poziția referitoare la mandatul de negociere propus, pe baza unui raport realizat de comisia competentă; |
| --- | --- |

1.

solicită Consiliului să nu autorizeze inițierea negocierilor comerciale până când Parlamentul nu își exprimă poziția referitoare la mandatul de negociere propus, pe baza unui raport realizat de comisia competentă;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0225.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/45

---

Miercuri, 13 iunie 2012Guineea-Bissau

P7_TA(2012)0247

Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la lovitura de stat militară din Guineea-Bissau (2012/2660(RSP))

2013/C 332 E/07

Parlamentul European,

| — | având în vedere primul tur al alegerilor prezidențiale din 18 martie 2012 din Guineea-Bissau și al doilea tur programat pentru 29 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere primul tur al alegerilor prezidențiale din 18 martie 2012 din Guineea-Bissau și al doilea tur programat pentru 29 aprilie 2012,

| — | având în vedere declarațiile Consiliului de Securitate al ONU din 31 martie, 13 aprilie, 21 aprilie și 8 mai 2012 și Rezoluția sa 2048 din 18 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Consiliului de Securitate al ONU din 31 martie, 13 aprilie, 21 aprilie și 8 mai 2012 și Rezoluția sa 2048 din 18 mai 2012,

| — | având în vedere declarațiile Președintelui Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) din 6, 12 și 19 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Președintelui Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) din 6, 12 și 19 aprilie 2012,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 12 și 14 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 12 și 14 aprilie 2012,

| — | având în vedere declarațiile Secretarului General al ONU din 13 și 16 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Secretarului General al ONU din 13 și 16 aprilie 2012,

| — | având în vedere declarația Președintelui Comisiei Europene din 13 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Comisiei Europene din 13 aprilie 2012,

| — | având în vedere declarația Președinției Comunității Țărilor de Limbă Portugheză (CTLP) din 13 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președinției Comunității Țărilor de Limbă Portugheză (CTLP) din 13 aprilie 2012,

| — | având în vedere rezoluțiile din 14 aprilie și 5 mai 2012 ale celei de a VIII-a și celei de a IX-a reuniuni extraordinare a Consiliului de Miniștri ai CTLP, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile din 14 aprilie și 5 mai 2012 ale celei de a VIII-a și celei de a IX-a reuniuni extraordinare a Consiliului de Miniștri ai CTLP,

| — | având în vedere declarația Secretarului General al Organizației Internaționale a Francofoniei (OIF) din 16 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al Organizației Internaționale a Francofoniei (OIF) din 16 aprilie 2012,

| — | având în vedere Deciziile Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane (UA) din 17 și 24 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Deciziile Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane (UA) din 17 și 24 aprilie 2012,

| — | având în vedere decizia Consiliului permanent al OIF din 18 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului permanent al OIF din 18 aprilie 2012,

| — | având în vedere declarația comună a Grupului Băncii Africane pentru Dezvoltare (AfDB) și a Grupului Băncii Mondiale din 19 aprilie 2012 |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Grupului Băncii Africane pentru Dezvoltare (AfDB) și a Grupului Băncii Mondiale din 19 aprilie 2012

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 aprilie și 3 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 aprilie și 3 mai 2012,

| — | având în vedere Comunicatele finale ale Summit-urilor extraordinare ale șefilor de stat și de guvern din ECOWAS din 26 aprilie și 3 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatele finale ale Summit-urilor extraordinare ale șefilor de stat și de guvern din ECOWAS din 26 aprilie și 3 mai 2012,

| — | având în vedere sancțiunile diplomatice, economice și financiare impuse Guineei-Bissau de ECOWAS la 29 aprilie și la 31 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere sancțiunile diplomatice, economice și financiare impuse Guineei-Bissau de ECOWAS la 29 aprilie și la 31 mai 2012,

| — | având în vedere Raportul special al Secretarului General al ONU din 30 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Secretarului General al ONU din 30 aprilie 2012,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 377/2012 al Consiliului din 3 mai 2012 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 458/2012 al Consiliului din 31 mai 2012 privind punerea în aplicare a articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 377/2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 377/2012 al Consiliului din 3 mai 2012 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 458/2012 al Consiliului din 31 mai 2012 privind punerea în aplicare a articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 377/2012,

| — | având în vedere Declarația Președinției în numele Uniunii Europene la 18 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Președinției în numele Uniunii Europene la 18 mai 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2009 referitoare la Guineea-Bissau (1), Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la punerea în aplicare a strategiei europene de securitate și a politicii de securitate și apărare comune (2) și Rezoluția sa din 11 mai 2011 privind raportul anual al Consiliului către Parlament privind aspectele principale și opțiunile de bază ale politicii externe și de securitate comune (PESC) în 2009 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2009 referitoare la Guineea-Bissau (1), Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la punerea în aplicare a strategiei europene de securitate și a politicii de securitate și apărare comune (2) și Rezoluția sa din 11 mai 2011 privind raportul anual al Consiliului către Parlament privind aspectele principale și opțiunile de bază ale politicii externe și de securitate comune (PESC) în 2009 (3),

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, în special articolele 1, 8, 9, 10, 11, 20 și 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou, în special articolele 1, 8, 9, 10, 11, 20 și 33,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât la 12 aprilie 2012, membri ai forțelor armate au preluat forțat puterea în Guineea-Bissau și i-au încarcerat pe președintele interimar Raimundo Pereira și pe prim-ministrul Carlos Gomes Junior; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 12 aprilie 2012, membri ai forțelor armate au preluat forțat puterea în Guineea-Bissau și i-au încarcerat pe președintele interimar Raimundo Pereira și pe prim-ministrul Carlos Gomes Junior;

| B. | întrucât această acțiune ilegală a avut loc cu o zi înainte de începerea campaniei electorale pentru al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale din Guineea-Bissau; |
| --- | --- |

B.

întrucât această acțiune ilegală a avut loc cu o zi înainte de începerea campaniei electorale pentru al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale din Guineea-Bissau;

| C. | întrucât transparența procesului electoral din Guineea-Bissau, în cadrul căruia, în primul tur de scrutin, Prim-ministrul Gomes Junior obținuse 48,7 % din voturi, a fost recunoscut la nivel național și internațional; |
| --- | --- |

C.

întrucât transparența procesului electoral din Guineea-Bissau, în cadrul căruia, în primul tur de scrutin, Prim-ministrul Gomes Junior obținuse 48,7 % din voturi, a fost recunoscut la nivel național și internațional;

| D. | întrucât lovitura de stat militară a fost condamnată la scară largă de comunitatea internațională; |
| --- | --- |

D.

întrucât lovitura de stat militară a fost condamnată la scară largă de comunitatea internațională;

| E. | întrucât, sub auspiciile ECOWAS, liderii militari și anumite partide de opoziție au convenit să creeze un Consiliu Național de Tranziție și un Guvern de tranziție fără acordul liber al instituțiilor politice legitime ale țării; |
| --- | --- |

E.

întrucât, sub auspiciile ECOWAS, liderii militari și anumite partide de opoziție au convenit să creeze un Consiliu Național de Tranziție și un Guvern de tranziție fără acordul liber al instituțiilor politice legitime ale țării;

| F. | întrucât în urma deceniilor de instabilitate politică, Guineea-Bissau se află într-o criză politică, umanitară și de guvernare profundă; |
| --- | --- |

F.

întrucât în urma deceniilor de instabilitate politică, Guineea-Bissau se află într-o criză politică, umanitară și de guvernare profundă;

| G. | întrucât conducerea militară a Guineei-Bissau a intervenit în mod repetat și intolerabil în viața politică a țării, iar aceste intervenții au avut un impact extrem de negativ asupra proceselor de instituționalizare a democrației și de instituire a statului de drept, precum și asupra siguranței populației și a dezvoltării economiei; |
| --- | --- |

G.

întrucât conducerea militară a Guineei-Bissau a intervenit în mod repetat și intolerabil în viața politică a țării, iar aceste intervenții au avut un impact extrem de negativ asupra proceselor de instituționalizare a democrației și de instituire a statului de drept, precum și asupra siguranței populației și a dezvoltării economiei;

| H. | întrucât situația instabilă din Guineea-Bissau nu numai că împiedică lupta eficace împotriva traficului de droguri, însă reprezintă și o amenințare pentru consolidarea păcii în țară și pentru stabilitatea regiunii Africii de Vest, |
| --- | --- |

H.

întrucât situația instabilă din Guineea-Bissau nu numai că împiedică lupta eficace împotriva traficului de droguri, însă reprezintă și o amenințare pentru consolidarea păcii în țară și pentru stabilitatea regiunii Africii de Vest,

| I. | întrucât în cadrul celui de al 10-lea Fond european pentru dezvoltare (2008-2013), Uniunea Europeană prevede atribuirea a 102,8 milioane de euro Guineei-Bissau; |
| --- | --- |

I.

întrucât în cadrul celui de al 10-lea Fond european pentru dezvoltare (2008-2013), Uniunea Europeană prevede atribuirea a 102,8 milioane de euro Guineei-Bissau;

| J. | întrucât economia Guineei-Bissau este una dintre cele mai sărace și mai dependente din întreaga regiune a Africii de Vest, iar ajutoarele internaționale alimentează bugetul de stat în proporție de 80 %; |
| --- | --- |

J.

întrucât economia Guineei-Bissau este una dintre cele mai sărace și mai dependente din întreaga regiune a Africii de Vest, iar ajutoarele internaționale alimentează bugetul de stat în proporție de 80 %;

| K. | întrucât situația politică actuală a țării îndepărtează atenția de la nevoile populației și de la adâncirea crizei umanitare cu care se confruntă; |
| --- | --- |

K.

întrucât situația politică actuală a țării îndepărtează atenția de la nevoile populației și de la adâncirea crizei umanitare cu care se confruntă;

| L. | întrucât, la 30 septembrie 2010, misiunea UE în sprijinul reformei sectorului de securitate din Guineea-Bissau, inițiată în iunie 2008 și desfășurată în cadrul politicii de securitate și apărare comune, și-a considerat mandatul încheiat și a părăsit țara; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 30 septembrie 2010, misiunea UE în sprijinul reformei sectorului de securitate din Guineea-Bissau, inițiată în iunie 2008 și desfășurată în cadrul politicii de securitate și apărare comune, și-a considerat mandatul încheiat și a părăsit țara;

| 1. | condamnă cu fermitate preluarea neconstituțională a puterii în Guineea-Bissau de către forțele armate la 12 aprilie 2012; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate preluarea neconstituțională a puterii în Guineea-Bissau de către forțele armate la 12 aprilie 2012;

| 2. | ia act de eliberarea Președintelui interimar și a Prim-ministrului la 27 aprilie 2012 și de faptul că cei doi au fost forțați să părăsească țara și solicită să li se permită amândurora să își exercite din nou liber și integral drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

2.

ia act de eliberarea Președintelui interimar și a Prim-ministrului la 27 aprilie 2012 și de faptul că cei doi au fost forțați să părăsească țara și solicită să li se permită amândurora să își exercite din nou liber și integral drepturile civile și politice;

| 3. | solicită să se respecte în mod absolut integritatea fizică a tuturor funcționarilor publici și a celorlalți cetățeni reținuți de rebelii militari; solicită eliberarea lor necondiționată și încheierea actelor de violență, prădare și intimidare; |
| --- | --- |

3.

solicită să se respecte în mod absolut integritatea fizică a tuturor funcționarilor publici și a celorlalți cetățeni reținuți de rebelii militari; solicită eliberarea lor necondiționată și încheierea actelor de violență, prădare și intimidare;

| 4. | condamnă reprimarea violentă a manifestațiilor pașnice, îndeosebi a celei care a avut loc la 25 mai 2012 în Bissau, solicitând restabilirea statului de drept; |
| --- | --- |

4.

condamnă reprimarea violentă a manifestațiilor pașnice, îndeosebi a celei care a avut loc la 25 mai 2012 în Bissau, solicitând restabilirea statului de drept;

| 5. | îi îndeamnă pe toți cei implicați să își înceteze imediat acțiunile violente și ilegale și reamintește angajamentul armatei de a respecta constituția Guineei-Bissau; |
| --- | --- |

5.

îi îndeamnă pe toți cei implicați să își înceteze imediat acțiunile violente și ilegale și reamintește angajamentul armatei de a respecta constituția Guineei-Bissau;

| 6. | solicită comunității internaționale să facă uz de toată influența necesară și să acorde tot sprijinul necesar pentru a garanta realizarea unei anchete minuțioase a acestor acțiuni ilegale și aducerea persoanelor responsabile în fața justiției; |
| --- | --- |

6.

solicită comunității internaționale să facă uz de toată influența necesară și să acorde tot sprijinul necesar pentru a garanta realizarea unei anchete minuțioase a acestor acțiuni ilegale și aducerea persoanelor responsabile în fața justiției;

| 7. | respinge înființarea autointitulatelor „Comandament Militar”, „Consiliu Național de Tranziție” și „Guvern de Tranziție” și subliniază că nu recunoaște instituțiile militare și de tranziție autoproclamate și îndeamnă comunitatea internațională să procedeze în consecință; |
| --- | --- |

7.

respinge înființarea autointitulatelor „Comandament Militar”, „Consiliu Național de Tranziție” și „Guvern de Tranziție” și subliniază că nu recunoaște instituțiile militare și de tranziție autoproclamate și îndeamnă comunitatea internațională să procedeze în consecință;

| 8. | reamintește și aderă la principiul ECOWAS de toleranță zero pentru autoritatea obținută sau menținută prin mijloace neconstituționale sau nedemocratice și consideră că acordul privind tranziția din Guineea-Bissau contravine în mod grav acestui principiu, reprezintă o încălcare a constituției țării și conferă legitimitate loviturii de stat; |
| --- | --- |

8.

reamintește și aderă la principiul ECOWAS de toleranță zero pentru autoritatea obținută sau menținută prin mijloace neconstituționale sau nedemocratice și consideră că acordul privind tranziția din Guineea-Bissau contravine în mod grav acestui principiu, reprezintă o încălcare a constituției țării și conferă legitimitate loviturii de stat;

| 9. | solicită reinstaurarea imediată a ordinii constituționale și a statului de drept și finalizarea procesului electoral în curs, inclusiv a alegerilor legislative, pentru a permite poporului din Guineea-Bissau să-și hotărască viitorul prin alegeri libere și echitabile; |
| --- | --- |

9.

solicită reinstaurarea imediată a ordinii constituționale și a statului de drept și finalizarea procesului electoral în curs, inclusiv a alegerilor legislative, pentru a permite poporului din Guineea-Bissau să-și hotărască viitorul prin alegeri libere și echitabile;

| 10. | respinge orice încercări din exterior de a profita de situația actuală care ar pune în cauză suveranitatea poporului din Guineea-Bissau, precum și integritatea teritorială și independența Guineei-Bissau; |
| --- | --- |

10.

respinge orice încercări din exterior de a profita de situația actuală care ar pune în cauză suveranitatea poporului din Guineea-Bissau, precum și integritatea teritorială și independența Guineei-Bissau;

| 11. | solicită autorităților să reinstaureze și să garanteze integral libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de exprimare și libertatea presei, libertatea de întrunire și de asociere și libertatea de mișcare; |
| --- | --- |

11.

solicită autorităților să reinstaureze și să garanteze integral libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de exprimare și libertatea presei, libertatea de întrunire și de asociere și libertatea de mișcare;

| 12. | face apel ca litigiile să fie soluționate prin mijloace politice și pașnice în cadrul instituțiilor legitime ale Guineei-Bissau; |
| --- | --- |

12.

face apel ca litigiile să fie soluționate prin mijloace politice și pașnice în cadrul instituțiilor legitime ale Guineei-Bissau;

| 13. | solicită partidelor politice să ajungă la un consens privind un proces cuprinzător de reformare a armatei, a poliției, a sectorului securității și a sistemului judiciar ca un prim pas în direcția stabilității politice; |
| --- | --- |

13.

solicită partidelor politice să ajungă la un consens privind un proces cuprinzător de reformare a armatei, a poliției, a sectorului securității și a sistemului judiciar ca un prim pas în direcția stabilității politice;

| 14. | sprijină eforturile naționale și internaționale ce vizează restabilirea încrederii între actorii politici, forțele armate și de securitate și societatea civilă și readucerea țării la normalitatea constituțională; |
| --- | --- |

14.

sprijină eforturile naționale și internaționale ce vizează restabilirea încrederii între actorii politici, forțele armate și de securitate și societatea civilă și readucerea țării la normalitatea constituțională;

| 15. | își reafirmă convingerea fermă că există pericolul ca Guineea-Bissau să rămână instabilă din punct de vedere militar și incapabilă să contracareze corupția larg răspândită sau să își schimbe statutul de importantă țară de tranzit pentru traficul de droguri, atâta vreme cât instituțiile sale rămân lipsite de putere din punct de vedere structural; |
| --- | --- |

15.

își reafirmă convingerea fermă că există pericolul ca Guineea-Bissau să rămână instabilă din punct de vedere militar și incapabilă să contracareze corupția larg răspândită sau să își schimbe statutul de importantă țară de tranzit pentru traficul de droguri, atâta vreme cât instituțiile sale rămân lipsite de putere din punct de vedere structural;

| 16. | subliniază importanța creării unui Grup de contact pentru criză pentru Guineea-Bissau cu coordonarea ONU, din care să facă parte reprezentanți ai Uniunii Africane (UA), ECOWAS și CTLP, așa cum se menționează în Raportul special al Secretarului General al ONU din 30 aprilie 2012 privind situația din Guineea-Bissau și invită Uniunea Europeană să ia parte la acest grup; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța creării unui Grup de contact pentru criză pentru Guineea-Bissau cu coordonarea ONU, din care să facă parte reprezentanți ai Uniunii Africane (UA), ECOWAS și CTLP, așa cum se menționează în Raportul special al Secretarului General al ONU din 30 aprilie 2012 privind situația din Guineea-Bissau și invită Uniunea Europeană să ia parte la acest grup;

| 17. | sprijină dorința de cooperare între UE și statele din Africa de Vest și partenerii săi regionali și internaționali, printre care ONU, UA, CTLP și ECOWAS, în vederea stabilirii unui parteneriat eficace care să poată contribui la instaurarea păcii și stabilizarea pe termen lung a Guineei-Bissau; |
| --- | --- |

17.

sprijină dorința de cooperare între UE și statele din Africa de Vest și partenerii săi regionali și internaționali, printre care ONU, UA, CTLP și ECOWAS, în vederea stabilirii unui parteneriat eficace care să poată contribui la instaurarea păcii și stabilizarea pe termen lung a Guineei-Bissau;

| 18. | salută sancțiunile care s-au dovedit, din păcate, necesare - diplomatice, economice și financiare - impuse Guineei-Bissau de ECOWAS, măsurile restrictive adoptate de Consiliul Uniunii Europene împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau și interdicția de călătorie impusă anumitor persoane de Consiliul de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

18.

salută sancțiunile care s-au dovedit, din păcate, necesare - diplomatice, economice și financiare - impuse Guineei-Bissau de ECOWAS, măsurile restrictive adoptate de Consiliul Uniunii Europene împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau și interdicția de călătorie impusă anumitor persoane de Consiliul de Securitate al ONU;

| 19. | solicită tuturor partenerilor internaționali să monitorizeze permanent îndeaproape situația din Guineea-Bissau și să fie pregătiți să reexamineze gradul de adecvare a măsurilor adoptate, inclusiv necesitatea de a le consolida, depunând eforturile necesare pentru a evita consecințele negative asupra populației; |
| --- | --- |

19.

solicită tuturor partenerilor internaționali să monitorizeze permanent îndeaproape situația din Guineea-Bissau și să fie pregătiți să reexamineze gradul de adecvare a măsurilor adoptate, inclusiv necesitatea de a le consolida, depunând eforturile necesare pentru a evita consecințele negative asupra populației;

| 20. | ia act de decizia ECOWAS de a desfășura forțele permanente de securitate pentru a asigura retragerea Misiunii militare angoleze în Guineea-Bissau (MISSANG) și intrarea primului său contingent în Guineea-Bissau; |
| --- | --- |

20.

ia act de decizia ECOWAS de a desfășura forțele permanente de securitate pentru a asigura retragerea Misiunii militare angoleze în Guineea-Bissau (MISSANG) și intrarea primului său contingent în Guineea-Bissau;

| 21. | salută inițiativele CTLP de a constitui o forță de stabilizare pentru Guineea-Bissau în cadrul ONU și cu un mandat definit de Consiliul de Securitate al ONU, în colaborare cu ECOWAS, UA și UE, ținând cont de experiența acumulată în cursul MISSANG; |
| --- | --- |

21.

salută inițiativele CTLP de a constitui o forță de stabilizare pentru Guineea-Bissau în cadrul ONU și cu un mandat definit de Consiliul de Securitate al ONU, în colaborare cu ECOWAS, UA și UE, ținând cont de experiența acumulată în cursul MISSANG;

| 22. | solicită Consiliului să ofere consiliere și asistență pentru a sprijini reformarea urgentă a sectoarelor apărării și securității din Guineea-Bissau și să analizeze posibilitatea sprijinirii efective a desfășurării unei noi operațiuni internaționale de stabilizare în cadrul PSAC; |
| --- | --- |

22.

solicită Consiliului să ofere consiliere și asistență pentru a sprijini reformarea urgentă a sectoarelor apărării și securității din Guineea-Bissau și să analizeze posibilitatea sprijinirii efective a desfășurării unei noi operațiuni internaționale de stabilizare în cadrul PSAC;

| 23. | încurajează Uniunea Europeană, ONU, Uniunea Africană, ECOWAS și CPLP să coordoneze în comun diferitele forțe militare ale țărilor vecine desfășurate deja la fața locului, inclusiv cele din Angola, Nigeria, Senegal și Burkina Faso; |
| --- | --- |

23.

încurajează Uniunea Europeană, ONU, Uniunea Africană, ECOWAS și CPLP să coordoneze în comun diferitele forțe militare ale țărilor vecine desfășurate deja la fața locului, inclusiv cele din Angola, Nigeria, Senegal și Burkina Faso;

| 24. | îndeamnă Uniunea Europeană să ceară autorităților țărilor care furnizează forțe militare și de securitate, toate partenere ACP, să se asigure că acestea din urmă nu vor servi nici la sprijinirea ordinii ilegale instituite de autorii loviturii de stat și a autorităților de tranziție autoproclamate și nici la perpetuarea abuzurilor în materie de drepturile omului îndreptate împotriva poporului din Guineea-Bissau; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Uniunea Europeană să ceară autorităților țărilor care furnizează forțe militare și de securitate, toate partenere ACP, să se asigure că acestea din urmă nu vor servi nici la sprijinirea ordinii ilegale instituite de autorii loviturii de stat și a autorităților de tranziție autoproclamate și nici la perpetuarea abuzurilor în materie de drepturile omului îndreptate împotriva poporului din Guineea-Bissau;

| 25. | regretă încheierea misiunii în sprijinul reformei sectorului de securitate din Republica Guineea-Bissau în 2010; |
| --- | --- |

25.

regretă încheierea misiunii în sprijinul reformei sectorului de securitate din Republica Guineea-Bissau în 2010;

| 26. | invită VP/ÎR și Consiliului să analizeze posibilitatea de a retrimite o misiune în sprijinul reformei sectorului de securitate în Guineea-Bissau, cu un mandat mai ferm, care să contribuie la reformarea sectorului securității și apărării, la promovarea consolidării capacităților, la reformarea administrației publice și la sprijinirea statului de drept, de îndată ce autoritățile legitime vor fi reluat exercitarea deplină a funcțiilor publice în Guineea-Bissau și vor fi solicitat o astfel de misiune; |
| --- | --- |

26.

invită VP/ÎR și Consiliului să analizeze posibilitatea de a retrimite o misiune în sprijinul reformei sectorului de securitate în Guineea-Bissau, cu un mandat mai ferm, care să contribuie la reformarea sectorului securității și apărării, la promovarea consolidării capacităților, la reformarea administrației publice și la sprijinirea statului de drept, de îndată ce autoritățile legitime vor fi reluat exercitarea deplină a funcțiilor publice în Guineea-Bissau și vor fi solicitat o astfel de misiune;

| 27. | îndeamnă din nou Consiliul și VP/ÎR să examineze noi modalități de a ajuta guvernul legitim al Guineei-Bissau în lupta împotriva traficului de droguri și a crimei organizate pentru a împiedica această țară să devină un nou „narco-stat” eșuat; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă din nou Consiliul și VP/ÎR să examineze noi modalități de a ajuta guvernul legitim al Guineei-Bissau în lupta împotriva traficului de droguri și a crimei organizate pentru a împiedica această țară să devină un nou „narco-stat” eșuat;

| 28. | reamintește că traficul de droguri din Guineea-Bissau se îndreaptă spre piața europeană și are legături cu alte rețele criminale care operează în regiune, în special cu cele teroriste din Sahel și, mai ales, din Nigeria; |
| --- | --- |

28.

reamintește că traficul de droguri din Guineea-Bissau se îndreaptă spre piața europeană și are legături cu alte rețele criminale care operează în regiune, în special cu cele teroriste din Sahel și, mai ales, din Nigeria;

| 29. | solicită consolidarea angajamentului luat la nivelul UE și la nivel internațional de construire a unui stat democratic și stabil în Guineea-Bissau; |
| --- | --- |

29.

solicită consolidarea angajamentului luat la nivelul UE și la nivel internațional de construire a unui stat democratic și stabil în Guineea-Bissau;

| 30. | atrage atenția asupra situației umanitare din Guineea-Bissau, în special asupra situației persoanelor strămutate în interiorul țării și a refugiaților, asupra riscului de epidemii, precum și asupra riscurilor la adresa siguranței alimentare și a sănătății și solicită UE și comunității internaționale să ia imediat măsuri de asistență concrete și adecvate; |
| --- | --- |

30.

atrage atenția asupra situației umanitare din Guineea-Bissau, în special asupra situației persoanelor strămutate în interiorul țării și a refugiaților, asupra riscului de epidemii, precum și asupra riscurilor la adresa siguranței alimentare și a sănătății și solicită UE și comunității internaționale să ia imediat măsuri de asistență concrete și adecvate;

| 31. | îndeamnă Comisia să continue să acorde asistență umanitară și sprijin direct populației; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă Comisia să continue să acorde asistență umanitară și sprijin direct populației;

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Secretarului General al ECOWAS, instituțiilor UA, Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Secretariatului CTLP, precum și Guvernului și Parlamentului Guineei-Bissau. |
| --- | --- |

32.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Secretarului General al ECOWAS, instituțiilor UA, Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Secretariatului CTLP, precum și Guvernului și Parlamentului Guineei-Bissau.

---

(1)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 178.

(2)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 63.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0227.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/49

---

Miercuri, 13 iunie 2012Sudan și Sudanul de Sud

P7_TA(2012)0248

Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la situația din Sudan și Sudanul de Sud (2012/2659(RSP))

2013/C 332 E/08

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Sudan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Sudan,

| — | având în vedere Rezoluția 2046 (2012) a Consiliului de Securitate al ONU din 2 mai 2012 privind Sudan și Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2046 (2012) a Consiliului de Securitate al ONU din 2 mai 2012 privind Sudan și Sudanul de Sud,

| — | având în vedere declarația Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, care salută Rezoluția 2046 (2012) din 2 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, care salută Rezoluția 2046 (2012) din 2 mai 2012,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Sudan din 31 ianuarie 2011 și Decizia Consiliului din 23 mai 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Sudan din 31 ianuarie 2011 și Decizia Consiliului din 23 mai 2011 (1),

| — | având în vedere Memorandumul de înțelegere privind neagresiunea și cooperarea semnat la 10 februarie 2012 între Sudan și Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de înțelegere privind neagresiunea și cooperarea semnat la 10 februarie 2012 între Sudan și Sudanul de Sud,

| — | având în vedere declarațiile din 28 martie 2012 și 11 aprilie 2012 ale purtătorului de cuvânt al Înaltei Reprezentante a UE, Catherine Ashton, referitoare la conflictele armate frontaliere dintre Sudan și Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 28 martie 2012 și 11 aprilie 2012 ale purtătorului de cuvânt al Înaltei Reprezentante a UE, Catherine Ashton, referitoare la conflictele armate frontaliere dintre Sudan și Sudanul de Sud,

| — | având în vedere declarația Uniunii Africane din 17 aprilie 2012, prin care invită Sudanul și Sudanul de Sud să acționeze în mod responsabil și să țină seama de apelurile Uniunii Africane și ale comunității internaționale pentru a pune capăt imediat conflictului dintre cele două țări, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Uniunii Africane din 17 aprilie 2012, prin care invită Sudanul și Sudanul de Sud să acționeze în mod responsabil și să țină seama de apelurile Uniunii Africane și ale comunității internaționale pentru a pune capăt imediat conflictului dintre cele două țări,

| — | având în vedere declarația din 16 aprilie 2012 a purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU referitoare la situația din Sudan și Sudanul de Sud, prin care acesta își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la continuarea ostilităților dintre cele două țări, inclusiv impactul acestora asupra civililor nevinovați, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 16 aprilie 2012 a purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU referitoare la situația din Sudan și Sudanul de Sud, prin care acesta își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la continuarea ostilităților dintre cele două țări, inclusiv impactul acestora asupra civililor nevinovați,

| — | având în vedere declarația din 19 aprilie 2012 a Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, prin care îndeamnă Sudanul și Sudanul de Sud să pună capăt ostilităților, evitând reactivarea conflictului care a provocat deja pierderea a milioane de vieți omenești timp de douăzeci de ani, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 aprilie 2012 a Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, prin care îndeamnă Sudanul și Sudanul de Sud să pună capăt ostilităților, evitând reactivarea conflictului care a provocat deja pierderea a milioane de vieți omenești timp de douăzeci de ani,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind Sudanul și Sudanul de Sud din 23 aprilie 2012 (a 3159-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe), care exprimă îngrijorarea profundă a UE cu privire la escaladarea conflictului dintre Sudan și Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind Sudanul și Sudanul de Sud din 23 aprilie 2012 (a 3159-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe), care exprimă îngrijorarea profundă a UE cu privire la escaladarea conflictului dintre Sudan și Sudanul de Sud,

| — | având în vedere foaia de parcurs pentru Sudan și Sudanul de Sud, stabilită în comunicatul emis de Consiliul pentru pace și securitate al UA la 24 aprilie 2012, pe care UE o susține fără rezerve; |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs pentru Sudan și Sudanul de Sud, stabilită în comunicatul emis de Consiliul pentru pace și securitate al UA la 24 aprilie 2012, pe care UE o susține fără rezerve;

| — | având în vedere Acordul global de pace (AGP) semnat în Sudan, în 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul global de pace (AGP) semnat în Sudan, în 2005,

| — | având în vedere misiunea ONU din Sudanul de Sud (UNMISS) și forța interimară de securitate a ONU pentru Abyei (UNISFA), |
| --- | --- |

—

având în vedere misiunea ONU din Sudanul de Sud (UNMISS) și forța interimară de securitate a ONU pentru Abyei (UNISFA),

| — | având în vedere declarația copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE privind Sudanul și Sudanul de Sud, adoptată de aceasta la 30 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE privind Sudanul și Sudanul de Sud, adoptată de aceasta la 30 mai 2012,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât incidentele repetate de violență transfrontalieră între Sudan și Sudanul de Sud, inclusiv mișcările de trupe, asaltul și ocuparea orașului Heglig, sprijinirea forțelor de substituție, sprijinirea trupelor rebele ale celuilalt teritoriu, ciocnirile dintre forțele armate sudaneze și Armata de eliberare a poporului sudanez au transformat conflictul dintre Sudan și Sudanul de Sud într-o veritabilă confruntare; |
| --- | --- |

A.

întrucât incidentele repetate de violență transfrontalieră între Sudan și Sudanul de Sud, inclusiv mișcările de trupe, asaltul și ocuparea orașului Heglig, sprijinirea forțelor de substituție, sprijinirea trupelor rebele ale celuilalt teritoriu, ciocnirile dintre forțele armate sudaneze și Armata de eliberare a poporului sudanez au transformat conflictul dintre Sudan și Sudanul de Sud într-o veritabilă confruntare;

| B. | întrucât luptele dintre Sudan și Sudanul de Sud, precum și luptele continue din provinciile Kordofanul de Sud și Nilul Albastru din Sudan, au creat o situație umanitară gravă; |
| --- | --- |

B.

întrucât luptele dintre Sudan și Sudanul de Sud, precum și luptele continue din provinciile Kordofanul de Sud și Nilul Albastru din Sudan, au creat o situație umanitară gravă;

| C. | întrucât absența unui acord între cele două țări cu privire la adoptarea unor măsuri economice de tranziție, inclusiv cu privire la utilizarea petrolului, a condus la acapararea de către regimul de la Khartoum a resurselor de petrol din sud și la decizia Sudanului de Sud de a opri producția de petrol, și a contribuit substanțial la criza actuală; |
| --- | --- |

C.

întrucât absența unui acord între cele două țări cu privire la adoptarea unor măsuri economice de tranziție, inclusiv cu privire la utilizarea petrolului, a condus la acapararea de către regimul de la Khartoum a resurselor de petrol din sud și la decizia Sudanului de Sud de a opri producția de petrol, și a contribuit substanțial la criza actuală;

| D. | întrucât, la 29 iunie 2011, s-a încheiat un acord între guvernul Sudanului și guvernul Sudanului de Sud privind securitatea frontierelor și privind mecanismul politic și de securitate comun, care cuprinde angajamentul de a crea o zonă de graniță sigură și demilitarizată, iar, la 30 iulie 2011, guvernul Sudanului și guvernul Sudanului de Sud au încheiat Acordul privind misiunea de sprijinire a supravegherii frontierelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 29 iunie 2011, s-a încheiat un acord între guvernul Sudanului și guvernul Sudanului de Sud privind securitatea frontierelor și privind mecanismul politic și de securitate comun, care cuprinde angajamentul de a crea o zonă de graniță sigură și demilitarizată, iar, la 30 iulie 2011, guvernul Sudanului și guvernul Sudanului de Sud au încheiat Acordul privind misiunea de sprijinire a supravegherii frontierelor;

| E. | întrucât Sudanul de Sud a anunțat retragerea imediată din zona Abyei, în conformitate cu acordul încheiat cu Sudanul la 20 iunie 2011; |
| --- | --- |

E.

întrucât Sudanul de Sud a anunțat retragerea imediată din zona Abyei, în conformitate cu acordul încheiat cu Sudanul la 20 iunie 2011;

| F. | întrucât proiectele de decizie ale Mecanismului politic și de securitate comun propuse părților de către Grupul la nivel înalt de punere în aplicare al Uniunii Africane din 4 aprilie 2012 oferă o bază solidă pentru instaurarea unei securități reciproce de-a lungul frontierei comune dintre Sudan și Sudanul de Sud; |
| --- | --- |

F.

întrucât proiectele de decizie ale Mecanismului politic și de securitate comun propuse părților de către Grupul la nivel înalt de punere în aplicare al Uniunii Africane din 4 aprilie 2012 oferă o bază solidă pentru instaurarea unei securități reciproce de-a lungul frontierei comune dintre Sudan și Sudanul de Sud;

| G. | întrucât rezoluția adoptată în unanimitate de Consiliul de Securitate al ONU la 2 mai 2012 a aprobat o foaie de parcurs pentru Sudan și Sudanul de Sud în vederea încetării ostilităților și a soluționării chestiunilor rămase nerezolvate în urma secesiunii în următoarele trei luni; |
| --- | --- |

G.

întrucât rezoluția adoptată în unanimitate de Consiliul de Securitate al ONU la 2 mai 2012 a aprobat o foaie de parcurs pentru Sudan și Sudanul de Sud în vederea încetării ostilităților și a soluționării chestiunilor rămase nerezolvate în urma secesiunii în următoarele trei luni;

| H. | întrucât, deși atât Sudanul, cât și Sudanul de Sud au salutat foaia de parcurs și și-au confirmat angajamentul în vederea unei încetări imediate a ostilităților, tensiunile rămân în continuare puternice; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși atât Sudanul, cât și Sudanul de Sud au salutat foaia de parcurs și și-au confirmat angajamentul în vederea unei încetări imediate a ostilităților, tensiunile rămân în continuare puternice;

| I. | întrucât, la 4 iunie 2012, atât Sudanul, cât și Sudanul de Sud au demarat primele discuții la nivel înalt cu privire la securitatea frontalieră, având în vedere că o serie de conflicte frontaliere au amenințat să transforme fostul război civil într-un veritabil conflict; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 4 iunie 2012, atât Sudanul, cât și Sudanul de Sud au demarat primele discuții la nivel înalt cu privire la securitatea frontalieră, având în vedere că o serie de conflicte frontaliere au amenințat să transforme fostul război civil într-un veritabil conflict;

| J. | întrucât UE consideră că este extrem de important să se activeze imediat Mecanismul comun de verificare și de monitorizare a frontierelor, desfășurând observatori internaționali și alte tipuri de personal pe teren, pentru a monitoriza și a contribui la asigurarea respectării normelor; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE consideră că este extrem de important să se activeze imediat Mecanismul comun de verificare și de monitorizare a frontierelor, desfășurând observatori internaționali și alte tipuri de personal pe teren, pentru a monitoriza și a contribui la asigurarea respectării normelor;

| K. | întrucât Sudan și Sudanul de Sud sunt afectate de o secetă severă, iar populația a început să se deplaseze în căutare de hrană și, așa cum declară funcționarii ONU, aproximativ un milion de persoane riscă foametea dacă nu primesc ajutor alimentar în lunile următoare, |
| --- | --- |

K.

întrucât Sudan și Sudanul de Sud sunt afectate de o secetă severă, iar populația a început să se deplaseze în căutare de hrană și, așa cum declară funcționarii ONU, aproximativ un milion de persoane riscă foametea dacă nu primesc ajutor alimentar în lunile următoare,

| 1. | salută faptul că Sudanul și Sudanul de Sud au fost de acord cu foaia de parcurs adoptată în Rezoluția 2046 (2012) din 2 mai 2012 a Consiliului de Securitate al ONU și că și-au confirmat angajamentul de a înceta imediat ostilitățile; salută reluarea negocierilor directe de la Addis-Abeba și rolul Uniunii Africane, precum și medierea dlui Thabo Mbeki în acest proces; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că Sudanul și Sudanul de Sud au fost de acord cu foaia de parcurs adoptată în Rezoluția 2046 (2012) din 2 mai 2012 a Consiliului de Securitate al ONU și că și-au confirmat angajamentul de a înceta imediat ostilitățile; salută reluarea negocierilor directe de la Addis-Abeba și rolul Uniunii Africane, precum și medierea dlui Thabo Mbeki în acest proces;

| 2. | îndeamnă Sudanul și Sudanul de Sud să-și demonstreze voința politică și practică de a continua pe calea păcii, rezolvând problemele de securitate ale ambelor părți, prin negocieri substanțiale în cadrul Mecanismului politic și de securitate comun, începând cu crearea unei zone de frontieră sigure și demilitarizate și cu retragerea necondiționată a tuturor forțelor armate în cadrul frontierele lor respective, în conformitate cu acordurile adoptate anterior, inclusiv cu Acordul privind misiunea de sprijinire a supravegherii graniței din 30 iulie 2011; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Sudanul și Sudanul de Sud să-și demonstreze voința politică și practică de a continua pe calea păcii, rezolvând problemele de securitate ale ambelor părți, prin negocieri substanțiale în cadrul Mecanismului politic și de securitate comun, începând cu crearea unei zone de frontieră sigure și demilitarizate și cu retragerea necondiționată a tuturor forțelor armate în cadrul frontierele lor respective, în conformitate cu acordurile adoptate anterior, inclusiv cu Acordul privind misiunea de sprijinire a supravegherii graniței din 30 iulie 2011;

| 3. | solicită activarea imediată a Mecanismului comun de verificare și de monitorizare a frontierelor (MCVMF), desfășurând observatori internaționali și alte tipuri de personal pe teren, pentru a monitoriza și a contribui la asigurarea respectării mecanismului; |
| --- | --- |

3.

solicită activarea imediată a Mecanismului comun de verificare și de monitorizare a frontierelor (MCVMF), desfășurând observatori internaționali și alte tipuri de personal pe teren, pentru a monitoriza și a contribui la asigurarea respectării mecanismului;

| 4. | invită Sudanul și Sudanul de Sud să pună în aplicare punctele restante din Acordul din 20 iunie 2011 privind securitatea temporară și măsurile administrative pentru zona Abyei, în special retragerea tuturor forțelor Sudanului și Sudanului de Sud din zona Abyei; salută retragerea din Heglig a armatei Sudanului de Sud și solicită guvernului Sudanului să facă același lucru; solicită încetarea imediată a bombardamentelor aeriene ale forțelor armate sudaneze asupra Sudanului de Sud; |
| --- | --- |

4.

invită Sudanul și Sudanul de Sud să pună în aplicare punctele restante din Acordul din 20 iunie 2011 privind securitatea temporară și măsurile administrative pentru zona Abyei, în special retragerea tuturor forțelor Sudanului și Sudanului de Sud din zona Abyei; salută retragerea din Heglig a armatei Sudanului de Sud și solicită guvernului Sudanului să facă același lucru; solicită încetarea imediată a bombardamentelor aeriene ale forțelor armate sudaneze asupra Sudanului de Sud;

| 5. | invită Sudanul și Sudanul de Sud să nu mai adăpostească și să nu mai ofere sprijin grupurilor rebele care acționează împotriva celuilalt stat; |
| --- | --- |

5.

invită Sudanul și Sudanul de Sud să nu mai adăpostească și să nu mai ofere sprijin grupurilor rebele care acționează împotriva celuilalt stat;

| 6. | solicită tuturor părților să respecte în special punctele 7 și 16 din Decizia din 24 aprilie 2012 a Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane, care reafirmă că frontierele statelor nu se modifică prin forță și că orice conflict teritorial trebuie soluționat exclusiv prin mijloace politice pașnice, care să întrunească acordul reciproc, precum și că nu poate exista o soluție militară la conflictul din provinciile Kordofanul de Sud și Nilul Albastru; |
| --- | --- |

6.

solicită tuturor părților să respecte în special punctele 7 și 16 din Decizia din 24 aprilie 2012 a Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane, care reafirmă că frontierele statelor nu se modifică prin forță și că orice conflict teritorial trebuie soluționat exclusiv prin mijloace politice pașnice, care să întrunească acordul reciproc, precum și că nu poate exista o soluție militară la conflictul din provinciile Kordofanul de Sud și Nilul Albastru;

| 7. | solicită UE să-și continue acțiunile, în strânsă colaborare cu partenerii săi internaționali, în special cu UA și ONU, pentru a se asigura că Sudanul și Sudanul de Sud aplică rezoluția din 2 mai 2012 a Consiliului de Securitate a ONU privind foaia de parcurs pentru Sudan și Sudanul de Sud; |
| --- | --- |

7.

solicită UE să-și continue acțiunile, în strânsă colaborare cu partenerii săi internaționali, în special cu UA și ONU, pentru a se asigura că Sudanul și Sudanul de Sud aplică rezoluția din 2 mai 2012 a Consiliului de Securitate a ONU privind foaia de parcurs pentru Sudan și Sudanul de Sud;

| 8. | își exprimă profunda îngrijorare pentru situația umanitară creată în urma luptelor dintre Sudan și Sudanul de Sud, precum și a ciocnirilor armate continue din provinciile sudaneze Kordofanul de Sud și Nilului Albastru; condamnă ferm toate actele de violență comise împotriva civililor, prin încălcarea dreptului umanitar internațional și a legislației internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

8.

își exprimă profunda îngrijorare pentru situația umanitară creată în urma luptelor dintre Sudan și Sudanul de Sud, precum și a ciocnirilor armate continue din provinciile sudaneze Kordofanul de Sud și Nilului Albastru; condamnă ferm toate actele de violență comise împotriva civililor, prin încălcarea dreptului umanitar internațional și a legislației internaționale privind drepturile omului;

| 9. | invită toate părțile să promoveze și să protejeze drepturile omului, inclusiv cele ale femeilor și persoanelor aparținând unor grupuri vulnerabile, să-și respecte obligațiile ce le revin în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv dreptul umanitar internațional și legislația internațională privind drepturile omului și solicită ca cei responsabili pentru încălcările grave ale acestor legi, inclusiv autorii de acte de violență sexuală, să fie trași la răspundere; |
| --- | --- |

9.

invită toate părțile să promoveze și să protejeze drepturile omului, inclusiv cele ale femeilor și persoanelor aparținând unor grupuri vulnerabile, să-și respecte obligațiile ce le revin în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv dreptul umanitar internațional și legislația internațională privind drepturile omului și solicită ca cei responsabili pentru încălcările grave ale acestor legi, inclusiv autorii de acte de violență sexuală, să fie trași la răspundere;

| 10. | îndeamnă ferm Sudanul și Sudanul de Sud să permită accesul umanitar la populația afectată din zona de conflict, în special în Kordofanul de Sud și Nilul Albastru, asigurând, în conformitate cu dreptul internațional și dreptul umanitar internațional, un acces sigur, liber și imediat al personalului Organizației Națiunilor Unite și al altor organizații umanitare, precum și furnizarea de provizii și echipamente, pentru a permite acestui personal să-și îndeplinească eficient sarcina de a acorda asistență populației civile afectate de conflict; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă ferm Sudanul și Sudanul de Sud să permită accesul umanitar la populația afectată din zona de conflict, în special în Kordofanul de Sud și Nilul Albastru, asigurând, în conformitate cu dreptul internațional și dreptul umanitar internațional, un acces sigur, liber și imediat al personalului Organizației Națiunilor Unite și al altor organizații umanitare, precum și furnizarea de provizii și echipamente, pentru a permite acestui personal să-și îndeplinească eficient sarcina de a acorda asistență populației civile afectate de conflict;

| 11. | îndeamnă ambele părți să înceteze retorica incendiară și propaganda ostilă, care au drept rezultat demonizarea reciprocă, xenofobia și amenințarea cu violența; invită ambele guverne să-și asume responsabilitatea deplină pentru protecția cetățenilor proprii, în conformitate cu principiile internaționale, pe baza Acordului-cadru privind statutul cetățenilor celuilalt stat și chestiunile aferente, inițiat în martie 2012; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă ambele părți să înceteze retorica incendiară și propaganda ostilă, care au drept rezultat demonizarea reciprocă, xenofobia și amenințarea cu violența; invită ambele guverne să-și asume responsabilitatea deplină pentru protecția cetățenilor proprii, în conformitate cu principiile internaționale, pe baza Acordului-cadru privind statutul cetățenilor celuilalt stat și chestiunile aferente, inițiat în martie 2012;

| 12. | salută decizia Consiliului de Securitate al ONU de a prelungi mandatul UNMIS și de a trimite forțe suplimentare de menținere a păcii în Sudan; consideră că o prezență continuă a ONU este extrem de valoroasă pentru dezvoltarea în condiții de pace a două state viabile; solicită atât Sudanului, cât și Sudanului de Sud să accepte prezența ONU și să asigure siguranța misiunii; |
| --- | --- |

12.

salută decizia Consiliului de Securitate al ONU de a prelungi mandatul UNMIS și de a trimite forțe suplimentare de menținere a păcii în Sudan; consideră că o prezență continuă a ONU este extrem de valoroasă pentru dezvoltarea în condiții de pace a două state viabile; solicită atât Sudanului, cât și Sudanului de Sud să accepte prezența ONU și să asigure siguranța misiunii;

| 13. | îndeamnă ferm Sudanul și Sudanul de Sud să ajungă la un acord referitor la chestiunile încă nerezolvate între cele două țări, cu privire la măsurile politice și economice de tranziție, inclusiv cu privire la utilizarea petrolului; reiterează faptul că una din condițiile necesare pentru realizarea păcii și stabilității în regiune este rezolvarea chestiunilor legate de delimitarea frontierelor; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă ferm Sudanul și Sudanul de Sud să ajungă la un acord referitor la chestiunile încă nerezolvate între cele două țări, cu privire la măsurile politice și economice de tranziție, inclusiv cu privire la utilizarea petrolului; reiterează faptul că una din condițiile necesare pentru realizarea păcii și stabilității în regiune este rezolvarea chestiunilor legate de delimitarea frontierelor;

| 14. | invită Sudanul și Sudanul de Sud să utilizeze serviciile din cadrul Programului frontalier al Uniunii Africane, care pot ajuta părțile să soluționeze problemele de delimitare, demarcare și definire a regiunilor disputate, pe baza celor mai bune practici africane și a principiilor internaționale; |
| --- | --- |

14.

invită Sudanul și Sudanul de Sud să utilizeze serviciile din cadrul Programului frontalier al Uniunii Africane, care pot ajuta părțile să soluționeze problemele de delimitare, demarcare și definire a regiunilor disputate, pe baza celor mai bune practici africane și a principiilor internaționale;

| 15. | este convins că stabilitatea pe termen lung din regiune necesită o nouă strategie unificată, cuprinzătoare, internațională, în care UE ar urma să joace un rol, pe lângă alți actori mondiali și regionali, care s-ar concentra nu numai asupra chestiunilor legate de relația Nord - Sud și pe situația din Kordofanul de Sud și Nilul Albastru, ci și asupra procesului de reformă îndelung așteptat din Sudan și asupra aprofundării reformelor democratice din Sudanul de Sud; invită ÎR/VP și Comisia să fie pregătite pentru a oferi asistența necesară dacă partidul Congresului Național Sudanez (CNS), aflat la putere, va accepta un dialog național liber, cu scopul de a institui măsuri constituționale pluraliste, acceptate de toate părțile și dacă va lua măsuri reale pentru a pune capăt impunității din Darfur, Kordofanul de Sud și Nilul Albastru; |
| --- | --- |

15.

este convins că stabilitatea pe termen lung din regiune necesită o nouă strategie unificată, cuprinzătoare, internațională, în care UE ar urma să joace un rol, pe lângă alți actori mondiali și regionali, care s-ar concentra nu numai asupra chestiunilor legate de relația Nord - Sud și pe situația din Kordofanul de Sud și Nilul Albastru, ci și asupra procesului de reformă îndelung așteptat din Sudan și asupra aprofundării reformelor democratice din Sudanul de Sud; invită ÎR/VP și Comisia să fie pregătite pentru a oferi asistența necesară dacă partidul Congresului Național Sudanez (CNS), aflat la putere, va accepta un dialog național liber, cu scopul de a institui măsuri constituționale pluraliste, acceptate de toate părțile și dacă va lua măsuri reale pentru a pune capăt impunității din Darfur, Kordofanul de Sud și Nilul Albastru;

| 16. | solicită Comisiei, statelor membre ale UE și comunității internaționale să-și onoreze angajamentele privind finanțarea regiunii și, în special, să abordeze lipsurile acute în ce privește ajutoarele alimentare, adăposturile și protecția de urgență; solicită să se acorde o atenție specială situației legate de siguranța alimentară și măsurilor ce trebuie adoptate în cazul înrăutățirii situației; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei, statelor membre ale UE și comunității internaționale să-și onoreze angajamentele privind finanțarea regiunii și, în special, să abordeze lipsurile acute în ce privește ajutoarele alimentare, adăposturile și protecția de urgență; solicită să se acorde o atenție specială situației legate de siguranța alimentară și măsurilor ce trebuie adoptate în cazul înrăutățirii situației;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului de Securitate și Secretarului General al ONU, Reprezentantului special al UE pentru Sudanul de Sud, Guvernului Sudanului, Guvernului Sudanului de Sud, instituțiilor Uniunii Africane și președintelui Grupului la nivel înalt al Uniunii Africane pentru Sudan, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului de Securitate și Secretarului General al ONU, Reprezentantului special al UE pentru Sudanul de Sud, Guvernului Sudanului, Guvernului Sudanului de Sud, instituțiilor Uniunii Africane și președintelui Grupului la nivel înalt al Uniunii Africane pentru Sudan, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE.

---

(1)  JO L 142, 28.5.2011, p. 61.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/52

---

Miercuri, 13 iunie 2012Acordul comercial dintre UE și Columbia și Peru

P7_TA(2012)0249

Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la acordul comercial dintre UE, Columbia și Peru (2012/2628(RSP))

2013/C 332 E/09

Parlamentul European,

| — | având în vedere încheierea negocierilor privind un acord comercial între UE, Columbia și Peru la 1 martie 2010 și anunțarea încheierii negocierilor comerciale la 19 mai 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere încheierea negocierilor privind un acord comercial între UE, Columbia și Peru la 1 martie 2010 și anunțarea încheierii negocierilor comerciale la 19 mai 2010,

| — | având în vedere parafarea acordului comercial între UE, Columbia și Peru la 23 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere parafarea acordului comercial între UE, Columbia și Peru la 23 martie 2011,

| — | având în vedere aprobarea oficială a acordului comercial de către cele trei părți la 13 aprilie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere aprobarea oficială a acordului comercial de către cele trei părți la 13 aprilie 2011,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului comercial între Uniunea Europeană și Republica Columbia și Republica Peru (COM(2011)0570), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului comercial între Uniunea Europeană și Republica Columbia și Republica Peru (COM(2011)0570),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 5 mai 2010 referitoare la strategia UE în relațiile cu America Latină (1) și din 21 octombrie 2010 referitoare la relațiile comerciale ale UE cu America Latină (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 5 mai 2010 referitoare la strategia UE în relațiile cu America Latină (1) și din 21 octombrie 2010 referitoare la relațiile comerciale ale UE cu America Latină (2),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale referitoare la Adunarea Parlamentară Euro-Latino-Americană și în special cea din 19 mai 2011 referitoare la perspectivele relațiilor comerciale dintre Uniunea Europeană și America Latină, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale referitoare la Adunarea Parlamentară Euro-Latino-Americană și în special cea din 19 mai 2011 referitoare la perspectivele relațiilor comerciale dintre Uniunea Europeană și America Latină,

| — | având în vedere întrebarea din 26 aprilie 2012 adresată Comisiei privind Acordul comercial între Uniunea Europeană și Republica Columbia și Republica Peru (O–000107/2012 – B7–0114/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea din 26 aprilie 2012 adresată Comisiei privind Acordul comercial între Uniunea Europeană și Republica Columbia și Republica Peru (O–000107/2012 – B7–0114/2012),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, dată fiind importanța legăturilor istorice și culturale, acordul comercial dintre Uniunea Europeană, Columbia și Peru vizează deschiderea piețelor, printre altele, de mărfuri, servicii, achiziții publice și investiții și promovarea integrării economice dintre părți, promovarea unei dezvoltări economice globale, având ca obiectiv reducerea sărăciei și crearea de noi posibilități de ocupare a forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de muncă și ridicarea nivelului de trai prin liberalizarea și extinderea comerțului și investițiilor între teritoriile acestora, precum și promovarea angajamentului de a implementa acordul comercial în conformitate cu obiectivul de dezvoltare durabilă, inclusiv promovarea progresului economic, respectarea drepturilor în domeniul muncii și protecția mediului, în conformitate cu angajamentele internaționale adoptate de părți; |
| --- | --- |

A.

întrucât, dată fiind importanța legăturilor istorice și culturale, acordul comercial dintre Uniunea Europeană, Columbia și Peru vizează deschiderea piețelor, printre altele, de mărfuri, servicii, achiziții publice și investiții și promovarea integrării economice dintre părți, promovarea unei dezvoltări economice globale, având ca obiectiv reducerea sărăciei și crearea de noi posibilități de ocupare a forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de muncă și ridicarea nivelului de trai prin liberalizarea și extinderea comerțului și investițiilor între teritoriile acestora, precum și promovarea angajamentului de a implementa acordul comercial în conformitate cu obiectivul de dezvoltare durabilă, inclusiv promovarea progresului economic, respectarea drepturilor în domeniul muncii și protecția mediului, în conformitate cu angajamentele internaționale adoptate de părți;

| B. | întrucât Uniunea Europeană este cel de-al doilea partener comercial ca importanță pentru Columbia și Peru și întrucât acordul comercial planificat prevede liberalizarea totală a comerțului cu produse industriale și piscicole, ceea ce ar putea determina o creștere pe termen lung de până la 1,3 % a PIB-ului columbian și de până la 0,7 % a celui peruvian, dar ar putea avea și efecte negative considerabile la nivel social și de mediu, ținând cont de rezultatele unui studiu independent de impact privind sustenabilitatea; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană este cel de-al doilea partener comercial ca importanță pentru Columbia și Peru și întrucât acordul comercial planificat prevede liberalizarea totală a comerțului cu produse industriale și piscicole, ceea ce ar putea determina o creștere pe termen lung de până la 1,3 % a PIB-ului columbian și de până la 0,7 % a celui peruvian, dar ar putea avea și efecte negative considerabile la nivel social și de mediu, ținând cont de rezultatele unui studiu independent de impact privind sustenabilitatea;

| C. | întrucât, odată cu intrarea în vigoare a acordului comercial, Columbia și Peru ar părăsi regimul special de încurajare din cadrul sistemului generalizat de preferințe (SGP+) al UE, care este în prezent revizuit; |
| --- | --- |

C.

întrucât, odată cu intrarea în vigoare a acordului comercial, Columbia și Peru ar părăsi regimul special de încurajare din cadrul sistemului generalizat de preferințe (SGP+) al UE, care este în prezent revizuit;

| D. | întrucât în cadrul actualului sistem SGP+ atât Columbia, cât și Peru beneficiază de preferințe comerciale în schimbul implementării efective a 27 de convenții privind mediul și drepturile fundamentale ale omului, inclusiv a celor patru standarde fundamentale de muncă ale OIM; |
| --- | --- |

D.

întrucât în cadrul actualului sistem SGP+ atât Columbia, cât și Peru beneficiază de preferințe comerciale în schimbul implementării efective a 27 de convenții privind mediul și drepturile fundamentale ale omului, inclusiv a celor patru standarde fundamentale de muncă ale OIM;

| E. | întrucât, în conformitate cu Tratatul privind Uniunea Europeană, acțiunea Uniunii Europene pe scena internațională „[...] are la bază principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care intenționează să le promoveze în lumea întreagă: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional; întrucât Uniunea depune toate eforturile pentru a dezvolta relații și a construi parteneriate cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, regionale sau globale care împărtășesc principiile prevăzute mai sus”; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu Tratatul privind Uniunea Europeană, acțiunea Uniunii Europene pe scena internațională „[...] are la bază principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care intenționează să le promoveze în lumea întreagă: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional; întrucât Uniunea depune toate eforturile pentru a dezvolta relații și a construi parteneriate cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, regionale sau globale care împărtășesc principiile prevăzute mai sus”;

| F. | întrucât primul articol din acordul comercial prevede clauze obligatorii și cuprinzătoare care garantează protecția drepturilor omului, menționând că: „respectarea principiilor democratice și a drepturilor fundamentale ale omului, astfel cum sunt stabilite în Declarația universală a drepturilor omului, și respectarea principiului statului de drept stau la baza politicilor interne și internaționale ale părților. Respectarea acestor principii constituie parte integrantă din prezentul acord”; întrucât nerespectarea drepturilor omului și a principiilor democratice ar constitui o „încălcare gravă” a acordului comercial și, în temeiul dreptului internațional public, ar determina adoptarea unor măsuri în consecință, inclusiv posibilitatea de a denunța sau suspenda parțial sau complet acordul; întrucât trebuie asigurată monitorizarea adecvată a respectării drepturilor omului de către toate părțile semnatare, precum și implementarea practică a clauzei privind drepturile omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât primul articol din acordul comercial prevede clauze obligatorii și cuprinzătoare care garantează protecția drepturilor omului, menționând că: „respectarea principiilor democratice și a drepturilor fundamentale ale omului, astfel cum sunt stabilite în Declarația universală a drepturilor omului, și respectarea principiului statului de drept stau la baza politicilor interne și internaționale ale părților. Respectarea acestor principii constituie parte integrantă din prezentul acord”; întrucât nerespectarea drepturilor omului și a principiilor democratice ar constitui o „încălcare gravă” a acordului comercial și, în temeiul dreptului internațional public, ar determina adoptarea unor măsuri în consecință, inclusiv posibilitatea de a denunța sau suspenda parțial sau complet acordul; întrucât trebuie asigurată monitorizarea adecvată a respectării drepturilor omului de către toate părțile semnatare, precum și implementarea practică a clauzei privind drepturile omului;

| G. | întrucât acordul comercial oferă garanții că noua arhitectură privind relațiile comerciale și de investiții ale UE favorizează o protecție solidă în domeniul social și al mediului și o dezvoltare durabilă prin promovarea și protejarea unor înalte standarde de protecție a muncii și a mediului în cazul tuturor părților, dat fiind că conține un capitol dedicat comerțului și dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât acordul comercial oferă garanții că noua arhitectură privind relațiile comerciale și de investiții ale UE favorizează o protecție solidă în domeniul social și al mediului și o dezvoltare durabilă prin promovarea și protejarea unor înalte standarde de protecție a muncii și a mediului în cazul tuturor părților, dat fiind că conține un capitol dedicat comerțului și dezvoltării durabile;

| H. | întrucât atât Columbia, cât și Peru au întreprins eforturi uriașe în ultimii ani pentru a îmbunătăți condițiile generale de trai ale propriilor cetățeni, inclusiv drepturile omului și dreptul la muncă; |
| --- | --- |

H.

întrucât atât Columbia, cât și Peru au întreprins eforturi uriașe în ultimii ani pentru a îmbunătăți condițiile generale de trai ale propriilor cetățeni, inclusiv drepturile omului și dreptul la muncă;

| I. | întrucât, în pofida acestor importante eforturi, pentru a realiza pe deplin înaltele standarde propuse și solicitate de cetățeni, de organizațiile societății civile, de partidele de opoziție și de guvern, sunt necesare substanțiale eforturi adiționale atât în Columbia, cât și în Peru, mai ales în ceea ce privește implementarea efectivă a noului cadru legislativ, menit să rezolve vechi probleme încă nesoluționate în totalitate în materie de sărăcie, violență și corupție, conflicte armate pe plan intern (cu o durată de peste 50 de ani în cazul Columbiei), grupări armate în afara legii, trafic de droguri, impunitate, deposedarea de terenuri; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în pofida acestor importante eforturi, pentru a realiza pe deplin înaltele standarde propuse și solicitate de cetățeni, de organizațiile societății civile, de partidele de opoziție și de guvern, sunt necesare substanțiale eforturi adiționale atât în Columbia, cât și în Peru, mai ales în ceea ce privește implementarea efectivă a noului cadru legislativ, menit să rezolve vechi probleme încă nesoluționate în totalitate în materie de sărăcie, violență și corupție, conflicte armate pe plan intern (cu o durată de peste 50 de ani în cazul Columbiei), grupări armate în afara legii, trafic de droguri, impunitate, deposedarea de terenuri;

| J. | întrucât, în ciuda acestor eforturi uriașe, Columbia rămâne pe locul întâi în lume ca rată a asasinării reprezentanților sindicali și întrucât, în ciuda progreselor fundamentale înregistrate recent în ceea ce privește asigurarea respectării legislației, peste 90 % din aceste crime sunt în continuare nepedepsite; întrucât aproape 4 milioane de persoane au fost strămutate în interiorul țării; întrucât Raportorul special al ONU privind drepturile popoarelor indigene, deși a luat act de recunoașterea, de către Republica Columbia, a drepturilor popoarelor indigene, a îndemnat Columbia să îl invite pe Consilierul special al ONU privind prevenirea genocidelor să monitorizeze situația comunităților indigene care sunt amenințate cu exterminarea culturală sau fizică datorită conflictului armat de lungă durată de pe teritoriul țării, |
| --- | --- |

J.

întrucât, în ciuda acestor eforturi uriașe, Columbia rămâne pe locul întâi în lume ca rată a asasinării reprezentanților sindicali și întrucât, în ciuda progreselor fundamentale înregistrate recent în ceea ce privește asigurarea respectării legislației, peste 90 % din aceste crime sunt în continuare nepedepsite; întrucât aproape 4 milioane de persoane au fost strămutate în interiorul țării; întrucât Raportorul special al ONU privind drepturile popoarelor indigene, deși a luat act de recunoașterea, de către Republica Columbia, a drepturilor popoarelor indigene, a îndemnat Columbia să îl invite pe Consilierul special al ONU privind prevenirea genocidelor să monitorizeze situația comunităților indigene care sunt amenințate cu exterminarea culturală sau fizică datorită conflictului armat de lungă durată de pe teritoriul țării,

| 1. | deși capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă cuprinde dispoziții obligatorii din punct de vedere juridic, regretă absența unui mecanism obligatoriu de soluționare a litigiilor pentru acest capitol în acordul comercial, precum și faptul că măsurile și sancțiunile prevăzute în mecanismul obligatoriu general de soluționare a litigiilor din acordul comercial sunt eliminate în cazul încălcării standardelor prevăzute în capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă, ceea ce constituie o relaxare a actualelor condiții obligatorii stabilite prin SGP+ al UE; |
| --- | --- |

1.

deși capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă cuprinde dispoziții obligatorii din punct de vedere juridic, regretă absența unui mecanism obligatoriu de soluționare a litigiilor pentru acest capitol în acordul comercial, precum și faptul că măsurile și sancțiunile prevăzute în mecanismul obligatoriu general de soluționare a litigiilor din acordul comercial sunt eliminate în cazul încălcării standardelor prevăzute în capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă, ceea ce constituie o relaxare a actualelor condiții obligatorii stabilite prin SGP+ al UE;

| 2. | salută cu entuziasm angajamentul asumat de toate părțile implicate privind promovarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept, după cum o demonstrează includerea în primul articol al acordului comercial de dispoziții obligatorii și cuprinzătoare privind aceste principii fundamentale; |
| --- | --- |

2.

salută cu entuziasm angajamentul asumat de toate părțile implicate privind promovarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept, după cum o demonstrează includerea în primul articol al acordului comercial de dispoziții obligatorii și cuprinzătoare privind aceste principii fundamentale;

| 3. | subliniază importanța menținerii unui dialog constructiv cu țările partenere privind implementarea efectivă a unor standarde mai ambițioase în materie de drepturi ale omului; salută cu entuziasm Mecanismul de dialog reciproc privind drepturile omului (Dialogul privind drepturile omului dintre UE-Columbia), instituit în mod voluntar în 2009 între Columbia și Uniunea Europeană, ce are loc bianual și care reprezintă o dovadă clară a angajamentului guvernului columbian de a menține un dialog cu UE privind drepturile omului, precum și cu alți parteneri internaționali; regretă totuși că Parlamentul European nu este informat în mod regulat și detaliat nici anterior, nici ulterior cu privire la ordinea sa de zi și la rezultatele obținute; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța menținerii unui dialog constructiv cu țările partenere privind implementarea efectivă a unor standarde mai ambițioase în materie de drepturi ale omului; salută cu entuziasm Mecanismul de dialog reciproc privind drepturile omului (Dialogul privind drepturile omului dintre UE-Columbia), instituit în mod voluntar în 2009 între Columbia și Uniunea Europeană, ce are loc bianual și care reprezintă o dovadă clară a angajamentului guvernului columbian de a menține un dialog cu UE privind drepturile omului, precum și cu alți parteneri internaționali; regretă totuși că Parlamentul European nu este informat în mod regulat și detaliat nici anterior, nici ulterior cu privire la ordinea sa de zi și la rezultatele obținute;

| 4. | susține cu fermitate includerea în acordul comercial a unui capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă și instituirea de mecanisme naționale și a unui dialog cu societatea civilă, cu implicarea cetățenilor, de manieră individuală sau colectivă; |
| --- | --- |

4.

susține cu fermitate includerea în acordul comercial a unui capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă și instituirea de mecanisme naționale și a unui dialog cu societatea civilă, cu implicarea cetățenilor, de manieră individuală sau colectivă;

| 5. | invită organizațiile societății civile din țările andine și din Uniunea Europeană să participe la mecanismele de monitorizare instituite prin acordul comercial la titlul privind comerțul și dezvoltarea durabilă; invită guvernele implicate să instituie cât mai curând cadrul legal pentru mecanismele naționale și dialogul cu societatea civilă, dacă acesta nu există, inclusiv o campanie amplă de informare și popularizare pentru a spori participarea grupurilor sau a persoanelor interesate la cadrul de monitorizare al mecanismului societății civile; sugerează ca aceste proceduri să fie instituite în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a acordului, și nu în termen de un an, astfel cum prevede acordul comercial (3); |
| --- | --- |

5.

invită organizațiile societății civile din țările andine și din Uniunea Europeană să participe la mecanismele de monitorizare instituite prin acordul comercial la titlul privind comerțul și dezvoltarea durabilă; invită guvernele implicate să instituie cât mai curând cadrul legal pentru mecanismele naționale și dialogul cu societatea civilă, dacă acesta nu există, inclusiv o campanie amplă de informare și popularizare pentru a spori participarea grupurilor sau a persoanelor interesate la cadrul de monitorizare al mecanismului societății civile; sugerează ca aceste proceduri să fie instituite în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a acordului, și nu în termen de un an, astfel cum prevede acordul comercial (3);

| 6. | reamintește importanța instituirii de mecanisme consultative interne reprezentative, după cum se prevede la articolul 281 din acordul comercial, cu participarea sindicatelor, a reprezentanților patronatelor sau a altor actori importanți, cum ar fi ONG-urile, care vor urma să joace un rol obligatoriu în monitorizarea implementării acordului comercial, mai ales în domeniul muncii și al dezvoltării durabile, având dreptul de a fi consultate în mod periodic și de a introduce plângeri în cadrul unui mecanism de litigii instituționalizat și obligatoriu, precum și recomandări și sugestii, inclusiv o propunere privind organizarea unui schimb de opinii independent cu omologii lor din UE; |
| --- | --- |

6.

reamintește importanța instituirii de mecanisme consultative interne reprezentative, după cum se prevede la articolul 281 din acordul comercial, cu participarea sindicatelor, a reprezentanților patronatelor sau a altor actori importanți, cum ar fi ONG-urile, care vor urma să joace un rol obligatoriu în monitorizarea implementării acordului comercial, mai ales în domeniul muncii și al dezvoltării durabile, având dreptul de a fi consultate în mod periodic și de a introduce plângeri în cadrul unui mecanism de litigii instituționalizat și obligatoriu, precum și recomandări și sugestii, inclusiv o propunere privind organizarea unui schimb de opinii independent cu omologii lor din UE;

| 7. | în vederea aplicării depline a înaltelor standarde în domeniul drepturilor omului introduse de acordul comercial și asumate de guvernele țărilor andine și de Uniunea Europeană, sugerează părților implicate să instituie cu celeritate un grup consultativ intern (GCI) privind drepturile omului și principiile democratice, care ar trebui să însoțească și să monitorizeze implementarea prezentului acord comercial sau a altor acorduri de acest tip, acționând ca un autentic organism consultativ intern pentru organismele interne reprezentate în Comisia pentru comerț a acordului comercial, și recurgând, ca model de funcționare, la cadrul legal prevăzut în acordul comercial pentru participarea societății civile în cadrul Subcomisiei pentru comerț și dezvoltare durabilă; invită părțile la acordul comercial să garanteze acestor GCI același nivel de implicare obligatorie a societății civile cum este prevăzut în cazul Acordului de liber schimb cu Coreea de Sud, inclusiv un mecanism de litigii instituționalizat; totodată, solicită părților să asigure independența deplină a GCI, inclusiv în ceea ce privește selectarea membrilor proprii; |
| --- | --- |

7.

în vederea aplicării depline a înaltelor standarde în domeniul drepturilor omului introduse de acordul comercial și asumate de guvernele țărilor andine și de Uniunea Europeană, sugerează părților implicate să instituie cu celeritate un grup consultativ intern (GCI) privind drepturile omului și principiile democratice, care ar trebui să însoțească și să monitorizeze implementarea prezentului acord comercial sau a altor acorduri de acest tip, acționând ca un autentic organism consultativ intern pentru organismele interne reprezentate în Comisia pentru comerț a acordului comercial, și recurgând, ca model de funcționare, la cadrul legal prevăzut în acordul comercial pentru participarea societății civile în cadrul Subcomisiei pentru comerț și dezvoltare durabilă; invită părțile la acordul comercial să garanteze acestor GCI același nivel de implicare obligatorie a societății civile cum este prevăzut în cazul Acordului de liber schimb cu Coreea de Sud, inclusiv un mecanism de litigii instituționalizat; totodată, solicită părților să asigure independența deplină a GCI, inclusiv în ceea ce privește selectarea membrilor proprii;

| 8. | aprobă toate măsurile legislative și nelegislative adoptate de ambele țări andine de combatere a sărăciei, a tuturor formelor de violență, a impunității, a corupției și a traficului de droguri, de garantare a drepturilor femeilor și copiilor, mai ales în ceea ce privește munca copiilor, de asigurare a unei dezvoltări durabile, ca unic viitor viabil pentru planeta noastră, de promovare a drepturilor populațiilor indigene, a unui dialog mai extins și a participării cetățenilor la procesul legislativ, precum și de restabilire a justiției; |
| --- | --- |

8.

aprobă toate măsurile legislative și nelegislative adoptate de ambele țări andine de combatere a sărăciei, a tuturor formelor de violență, a impunității, a corupției și a traficului de droguri, de garantare a drepturilor femeilor și copiilor, mai ales în ceea ce privește munca copiilor, de asigurare a unei dezvoltări durabile, ca unic viitor viabil pentru planeta noastră, de promovare a drepturilor populațiilor indigene, a unui dialog mai extins și a participării cetățenilor la procesul legislativ, precum și de restabilire a justiției;

| 9. | condamnă ferm asasinarea unor sindicaliști, activiști pentru drepturile omului, civili, membri ai comunităților indigene, a tuturor victimelor conflictului armat intern, a unor ofițeri de poliție și a unor militari, mai ales în Columbia; totuși, constată că, în ultimii doi ani, s-a înregistrat un regres al cazurilor raportate de asasinare a unor reprezentanți ai sindicatelor; |
| --- | --- |

9.

condamnă ferm asasinarea unor sindicaliști, activiști pentru drepturile omului, civili, membri ai comunităților indigene, a tuturor victimelor conflictului armat intern, a unor ofițeri de poliție și a unor militari, mai ales în Columbia; totuși, constată că, în ultimii doi ani, s-a înregistrat un regres al cazurilor raportate de asasinare a unor reprezentanți ai sindicatelor;

| 10. | sprijină eforturile guvernului columbian de combatere a impunității și a crimelor împotriva sindicaliștilor și a activiștilor pentru drepturile omului, care se traduc, de exemplu, în creșterea numărului anchetatorilor la Parchetul General, respectiv de la 100 de anchetatori în 2010 la 243 de anchetatori în 2011, în special în cazul investigării crimelor comise împotriva sindicaliștilor; de asemenea, conform OIM, între 2010 și iunie 2011 au fost efectuate 355 de arestări, au fost pronunțate 88 de sentințe, iar 483 de persoane au fost condamnate pentru crime comise împotriva sindicaliștilor; în acest sens, subliniază importanța programului de protecție specială (PPS), prin care se acordă protecție de către stat unui număr de peste 8 500 de cetățeni în prezent, printre care sindicaliști (13 %), consilieri municipali (30 %) și activiști în domeniul drepturilor omului (15 %); constată că bugetul acestui program a crescut de la 10,5 milioane EUR în 2002 la peste 120 milioane EUR în 2011; |
| --- | --- |

10.

sprijină eforturile guvernului columbian de combatere a impunității și a crimelor împotriva sindicaliștilor și a activiștilor pentru drepturile omului, care se traduc, de exemplu, în creșterea numărului anchetatorilor la Parchetul General, respectiv de la 100 de anchetatori în 2010 la 243 de anchetatori în 2011, în special în cazul investigării crimelor comise împotriva sindicaliștilor; de asemenea, conform OIM, între 2010 și iunie 2011 au fost efectuate 355 de arestări, au fost pronunțate 88 de sentințe, iar 483 de persoane au fost condamnate pentru crime comise împotriva sindicaliștilor; în acest sens, subliniază importanța programului de protecție specială (PPS), prin care se acordă protecție de către stat unui număr de peste 8 500 de cetățeni în prezent, printre care sindicaliști (13 %), consilieri municipali (30 %) și activiști în domeniul drepturilor omului (15 %); constată că bugetul acestui program a crescut de la 10,5 milioane EUR în 2002 la peste 120 milioane EUR în 2011;

| 11. | salută referirile la importanța conceptelor de „comerț pentru dezvoltare durabilă” și „promovarea unui comerț corect și echitabil”, menționate la articolele 271 și 324 din acordul comercial; solicită părților la acord să faciliteze comerțul cu bunuri ce contribuie la o dezvoltare durabilă, printre care bunurile incluse în mecanisme cum ar fi comerțul corect și echitabil și cele care presupun responsabilitatea și răspunderea socială a întreprinderilor, cum ar fi „comerțul echitabil”, „alianța pentru pădurile tropicale”, „UTZ certified” (pentru produse agricole asimilate cafelei), „BSCI” (societățile dedicate îmbunătățirii condițiilor de muncă) sau alte mecanisme similare; |
| --- | --- |

11.

salută referirile la importanța conceptelor de „comerț pentru dezvoltare durabilă” și „promovarea unui comerț corect și echitabil”, menționate la articolele 271 și 324 din acordul comercial; solicită părților la acord să faciliteze comerțul cu bunuri ce contribuie la o dezvoltare durabilă, printre care bunurile incluse în mecanisme cum ar fi comerțul corect și echitabil și cele care presupun responsabilitatea și răspunderea socială a întreprinderilor, cum ar fi „comerțul echitabil”, „alianța pentru pădurile tropicale”, „UTZ certified” (pentru produse agricole asimilate cafelei), „BSCI” (societățile dedicate îmbunătățirii condițiilor de muncă) sau alte mecanisme similare;

| 12. | îndeamnă părțile să asigure suficiente resurse tehnice și financiare pentru a garanta deplina respectare a standardelor de sustenabilitate în temeiul acordului comercial și pentru a asigura completa revizuire, monitorizare și evaluare a implementării capitolului pentru comerț și dezvoltare durabilă în termen de cel mult trei ani de la intrarea în vigoare a acordului de liber schimb (ALS); |
| --- | --- |

12.

îndeamnă părțile să asigure suficiente resurse tehnice și financiare pentru a garanta deplina respectare a standardelor de sustenabilitate în temeiul acordului comercial și pentru a asigura completa revizuire, monitorizare și evaluare a implementării capitolului pentru comerț și dezvoltare durabilă în termen de cel mult trei ani de la intrarea în vigoare a acordului de liber schimb (ALS);

| 13. | subliniază, în special, importanța promovării responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) și salută includerea sa în acordul comercial; invită toate părțile implicate să promoveze cele mai bune practici de afaceri în ceea ce privește RSI în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind activitatea economică și drepturile omului, cu Orientările privind RSI ale OCDE și cu recenta Comunicare a Comisiei din 25 octombrie 2011, intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681); consideră că un nivel de trai mai bun al cetățenilor poate fi atins numai prin asigurarea unor parteneriate active între patronate, lucrători, ONG-uri și stat, la nivel central, regional sau local; prin urmare, reafirmă importanța implicării tuturor părților interesate, îndeosebi a guvernelor, care trebuie să joace un rol esențial în implementarea efectivă a RSI în țările lor; invită UE și țările andine să colaboreze pentru implementarea la nivel global a unor principii orientative obligatorii ale ONU privind RSI; |
| --- | --- |

13.

subliniază, în special, importanța promovării responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) și salută includerea sa în acordul comercial; invită toate părțile implicate să promoveze cele mai bune practici de afaceri în ceea ce privește RSI în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind activitatea economică și drepturile omului, cu Orientările privind RSI ale OCDE și cu recenta Comunicare a Comisiei din 25 octombrie 2011, intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681); consideră că un nivel de trai mai bun al cetățenilor poate fi atins numai prin asigurarea unor parteneriate active între patronate, lucrători, ONG-uri și stat, la nivel central, regional sau local; prin urmare, reafirmă importanța implicării tuturor părților interesate, îndeosebi a guvernelor, care trebuie să joace un rol esențial în implementarea efectivă a RSI în țările lor; invită UE și țările andine să colaboreze pentru implementarea la nivel global a unor principii orientative obligatorii ale ONU privind RSI;

| 14. | salută legile ferme privind mediul introduse în codul de legi de către autoritățile columbiene, dar subliniază necesitatea punerii lor în aplicare în mod integral și corespunzător; subliniază posibilele probleme legate de mediu, inclusiv un grad mai ridicat al despăduririlor și poluare cauzată de activități industriale, agricole și de minerit, care ar putea avea efecte negative asupra siguranței aprovizionării cu apă și a protecției biodiversității; |
| --- | --- |

14.

salută legile ferme privind mediul introduse în codul de legi de către autoritățile columbiene, dar subliniază necesitatea punerii lor în aplicare în mod integral și corespunzător; subliniază posibilele probleme legate de mediu, inclusiv un grad mai ridicat al despăduririlor și poluare cauzată de activități industriale, agricole și de minerit, care ar putea avea efecte negative asupra siguranței aprovizionării cu apă și a protecției biodiversității;

| 15. | solicită ambelor țări andine să asigure instituirea unei foi de parcurs transparente și obligatorii privind drepturile omului și drepturile în domeniul mediului și al muncii, care ar trebui fie menită în principal să protejeze drepturile omului, să consolideze și să îmbunătățească protecția drepturilor sindicaliștilor și protecția mediului; sugerează acestora să țină seama de Planul de acțiune privind drepturile în domeniul muncii încheiat între Columbia și SUA și, în special, de următoarele aspecte:






  — | implementarea și asigurarea respectării unor măsuri politice și legislative care să garanteze libertatea de asociere și dreptul de negociere colectivă, fără ambiguități, îndeosebi pentru lucrătorii din sectorul informal, și mai ales prin eliminarea cooperativelor, a contractelor colective sau a altor măsuri al căror scop sau efect este acela de a nega lucrătorilor accesul la drepturile lor sindicale sau la beneficiile oferite de o relație de angajare directă; |
| --- | --- | --- |

15.

solicită ambelor țări andine să asigure instituirea unei foi de parcurs transparente și obligatorii privind drepturile omului și drepturile în domeniul mediului și al muncii, care ar trebui fie menită în principal să protejeze drepturile omului, să consolideze și să îmbunătățească protecția drepturilor sindicaliștilor și protecția mediului; sugerează acestora să țină seama de Planul de acțiune privind drepturile în domeniul muncii încheiat între Columbia și SUA și, în special, de următoarele aspecte:

—

implementarea și asigurarea respectării unor măsuri politice și legislative care să garanteze libertatea de asociere și dreptul de negociere colectivă, fără ambiguități, îndeosebi pentru lucrătorii din sectorul informal, și mai ales prin eliminarea cooperativelor, a contractelor colective sau a altor măsuri al căror scop sau efect este acela de a nega lucrătorilor accesul la drepturile lor sindicale sau la beneficiile oferite de o relație de angajare directă;

| — | efectuarea unor inspecții de muncă stricte, având ca rezultat sancțiuni în cazurile de discriminare, demiteri nejustificate, intimidare și amenințări proferate împotriva lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

efectuarea unor inspecții de muncă stricte, având ca rezultat sancțiuni în cazurile de discriminare, demiteri nejustificate, intimidare și amenințări proferate împotriva lucrătorilor;

| — | măsuri clare și verificabile în direcția consolidării dialogului social la nivel regional și local, inclusiv din partea întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

măsuri clare și verificabile în direcția consolidării dialogului social la nivel regional și local, inclusiv din partea întreprinderilor;

| — | introducerea unor măsuri care să garanteze punerea efectivă în aplicare a legislației privind protecția mediului și a biodiversității, în special împotriva efectelor negative ale despăduririlor și ale activităților de extracție a materiilor prime; |
| --- | --- |

—

introducerea unor măsuri care să garanteze punerea efectivă în aplicare a legislației privind protecția mediului și a biodiversității, în special împotriva efectelor negative ale despăduririlor și ale activităților de extracție a materiilor prime;

| — | adoptarea măsurilor necesare pentru a pune capăt situației de impunitate și cercetarea, aducerea în fața justiției și pedepsirea în tribunale civile a persoanelor care poartă responsabilitatea principală, atât morală, cât și de facto, pentru crimele comise în Columbia; |
| --- | --- |

—

adoptarea măsurilor necesare pentru a pune capăt situației de impunitate și cercetarea, aducerea în fața justiției și pedepsirea în tribunale civile a persoanelor care poartă responsabilitatea principală, atât morală, cât și de facto, pentru crimele comise în Columbia;

| — | atingerea unor obiective clare, cu termene precise și bazate pe rezultate în toate domeniile menționate mai sus; |
| --- | --- |

—

atingerea unor obiective clare, cu termene precise și bazate pe rezultate în toate domeniile menționate mai sus;

| — | solicitarea adresată Comisiei Europene de a începe de urgență să ofere asistență Columbiei și Peruului pentru instituirea și implementarea procesului sus-menționat, precum și de a elabora un raport periodic care urmează a fi prezentat Parlamentului European și evaluat de către acesta; |
| --- | --- |

—

solicitarea adresată Comisiei Europene de a începe de urgență să ofere asistență Columbiei și Peruului pentru instituirea și implementarea procesului sus-menționat, precum și de a elabora un raport periodic care urmează a fi prezentat Parlamentului European și evaluat de către acesta;

| — | evidențierea faptului că unele dintre obiectivele acestei foi de parcurs ar trebui, în mod preferabil, să se aplice înainte de intrarea în vigoare a ALS; |
| --- | --- |

—

evidențierea faptului că unele dintre obiectivele acestei foi de parcurs ar trebui, în mod preferabil, să se aplice înainte de intrarea în vigoare a ALS;

| 16. | invită Comisia să ofere asistență în legătură cu aceste măsuri prin intermediul programelor de cooperare în domeniul educației, formării și cooperării în materie de reglementare, îndeosebi prin consolidarea capacităților autorităților andine de a propune, aplica și evalua în mod eficient legislația în domeniul mediului; în acest sens, îndeamnă Comisia să valorifice la maximum Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să ofere asistență în legătură cu aceste măsuri prin intermediul programelor de cooperare în domeniul educației, formării și cooperării în materie de reglementare, îndeosebi prin consolidarea capacităților autorităților andine de a propune, aplica și evalua în mod eficient legislația în domeniul mediului; în acest sens, îndeamnă Comisia să valorifice la maximum Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO);

| 17. | salută cu entuziasm noua Lege privind victimele și restituirea terenurilor (cunoscută și ca „Legea 1448”), care a intrat în vigoare în Columbia la 1 ianuarie 2012, garantând compensarea financiară și restituirea terenurilor pentru aproape 4 milioane de victime ale conflictelor armate și violențelor înregistrate în Columbia în ultimii 50 de ani; subliniază efortul financiar masiv al guvernului columbian, estimat la peste 25 de miliarde de dolari SUA pentru următorii zece ani, respectiv circa 160 milioane EUR/lună; subliniază necesitatea monitorizării și evaluării stricte a aplicării respectivei legi, în strânsă consultare cu societatea civilă, în special în ceea ce privește protecția persoanelor care fac obiectul returnării; |
| --- | --- |

17.

salută cu entuziasm noua Lege privind victimele și restituirea terenurilor (cunoscută și ca „Legea 1448”), care a intrat în vigoare în Columbia la 1 ianuarie 2012, garantând compensarea financiară și restituirea terenurilor pentru aproape 4 milioane de victime ale conflictelor armate și violențelor înregistrate în Columbia în ultimii 50 de ani; subliniază efortul financiar masiv al guvernului columbian, estimat la peste 25 de miliarde de dolari SUA pentru următorii zece ani, respectiv circa 160 milioane EUR/lună; subliniază necesitatea monitorizării și evaluării stricte a aplicării respectivei legi, în strânsă consultare cu societatea civilă, în special în ceea ce privește protecția persoanelor care fac obiectul returnării;

| 18. | salută desființarea controversatei agenții de informații DAS și condamnarea fostului său director la 25 de ani de închisoare ca pe un important semnal al schimbării de atitudine și al deschiderii administrației columbiene, precum și al independenței puterii judecătorești; |
| --- | --- |

18.

salută desființarea controversatei agenții de informații DAS și condamnarea fostului său director la 25 de ani de închisoare ca pe un important semnal al schimbării de atitudine și al deschiderii administrației columbiene, precum și al independenței puterii judecătorești;

| 19. | subliniază faptul că dreptul de proprietate reprezintă, de asemenea, unul dintre drepturile fundamentale ale omului și că toate părțile la acordul comercial trebuie să protejeze acest drept; avertizează, prin urmare, toate părțile la acordul comercial cu privire la măsurile unilaterale care ar pune în pericol protecția investițiilor; subliniază în acest sens necesitatea de a pune efectiv în practică un mecanism corespunzător de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că dreptul de proprietate reprezintă, de asemenea, unul dintre drepturile fundamentale ale omului și că toate părțile la acordul comercial trebuie să protejeze acest drept; avertizează, prin urmare, toate părțile la acordul comercial cu privire la măsurile unilaterale care ar pune în pericol protecția investițiilor; subliniază în acest sens necesitatea de a pune efectiv în practică un mecanism corespunzător de soluționare a litigiilor;

| 20. | salută ratificarea de către Columbia și Peru a tuturor celor opt convenții fundamentale ale OIM, și, în plus, a trei dintre cele patru convenții privind guvernanța, după cum a afirmat reprezentantul OIM în cadrul audierii publice privind acordul comercial organizate de Comisia pentru comerț internațional la sediul Parlamentului European din Bruxelles la 29 februarie 2012; insistă asupra importanței rapidei ratificări și a aplicării efective a tuturor convențiilor de acest tip ale OIM, în special a convenției C122 în cazul Columbiei și C129 în cazul Peruului; subliniază importanța, pentru toate părțile, a ratificării Convenției 135 a OIM privind reprezentanții lucrătorilor; insistă în acest context asupra faptului că 24 de state membre ale UE nu au ratificat încă Convenția C169 a OIM privind populațiile indigene și tribale; |
| --- | --- |

20.

salută ratificarea de către Columbia și Peru a tuturor celor opt convenții fundamentale ale OIM, și, în plus, a trei dintre cele patru convenții privind guvernanța, după cum a afirmat reprezentantul OIM în cadrul audierii publice privind acordul comercial organizate de Comisia pentru comerț internațional la sediul Parlamentului European din Bruxelles la 29 februarie 2012; insistă asupra importanței rapidei ratificări și a aplicării efective a tuturor convențiilor de acest tip ale OIM, în special a convenției C122 în cazul Columbiei și C129 în cazul Peruului; subliniază importanța, pentru toate părțile, a ratificării Convenției 135 a OIM privind reprezentanții lucrătorilor; insistă în acest context asupra faptului că 24 de state membre ale UE nu au ratificat încă Convenția C169 a OIM privind populațiile indigene și tribale;

| 21. | subliniază importanța principiilor care vizează procedurile juridice și administrative corecte, echitabile și transparente în aplicarea legislațiilor naționale în domeniul muncii, inclusiv a unor inspecții de muncă cu caracter strict, precum și a standardelor internaționale privind drepturile omului, în conformitate cu obligațiile internaționale; consideră că procedurile juridice și administrative corecte, echitabile și transparente sunt necesare și pentru a asigura faptul că nu sunt impuse restricții nejustificate în ceea ce privește comunicarea sau libertatea de exprimare, elemente foarte importante care le dau posibilitatea cetățenilor să se autoorganizeze; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța principiilor care vizează procedurile juridice și administrative corecte, echitabile și transparente în aplicarea legislațiilor naționale în domeniul muncii, inclusiv a unor inspecții de muncă cu caracter strict, precum și a standardelor internaționale privind drepturile omului, în conformitate cu obligațiile internaționale; consideră că procedurile juridice și administrative corecte, echitabile și transparente sunt necesare și pentru a asigura faptul că nu sunt impuse restricții nejustificate în ceea ce privește comunicarea sau libertatea de exprimare, elemente foarte importante care le dau posibilitatea cetățenilor să se autoorganizeze;

| 22. | consideră că noile competențe ale Parlamentului European în materie de acorduri internaționale, prevăzute în Tratatul de la Lisabona, îi impun acestuia noi responsabilități; propune, prin urmare, organizarea, în ultimul trimestru al anului 2013, a unor audieri publice atât la Parlamentul European, cât și într-una din capitalele țărilor andine; solicită să se prezinte, în urma audierilor, un raport scris Comisiei pentru comerț internațional și Subcomisiei pentru drepturile omului cu privire la rezultatele implementării prezentului acord comercial până la data respectivă; |
| --- | --- |

22.

consideră că noile competențe ale Parlamentului European în materie de acorduri internaționale, prevăzute în Tratatul de la Lisabona, îi impun acestuia noi responsabilități; propune, prin urmare, organizarea, în ultimul trimestru al anului 2013, a unor audieri publice atât la Parlamentul European, cât și într-una din capitalele țărilor andine; solicită să se prezinte, în urma audierilor, un raport scris Comisiei pentru comerț internațional și Subcomisiei pentru drepturile omului cu privire la rezultatele implementării prezentului acord comercial până la data respectivă;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor Republicii Columbia și Republicii Peru. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor Republicii Columbia și Republicii Peru.

---

(1)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 54.

(2)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 79.

(3)  Articolul 282 alineatul (1).

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/58

---

Miercuri, 13 iunie 2012Negocierile pentru Tratatul ONU privind comerțul cu arme

P7_TA(2012)0251

Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la negocierile pentru Tratatul ONU privind comerțul cu arme (TCA) (2012/2636(RSP))

2013/C 332 E/10

Parlamentul European,

| — | având în vedere Conferința Organizației Națiunilor Unite, organizată la New York între 2 și 27 iulie 2012, dedicată negocierilor în vederea unui tratat privind comerțul cu arme (TCA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința Organizației Națiunilor Unite, organizată la New York între 2 și 27 iulie 2012, dedicată negocierilor în vederea unui tratat privind comerțul cu arme (TCA),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale (1) 61/89 din 6 decembrie 2006 intitulată „Spre un tratat privind comerțul cu arme care instituie standarde internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale”, sprijinită de 153 de state membre ale ONU, care marchează începutul oficial al procesului vizând încheierea unui tratat privind comerțul cu arme, și Rezoluția 64/48 (2) din 2 decembrie 2009 referitoare la Tratatul privind comerțul cu arme, sprijinită de 153 de state membre ale ONU, prin care s-a decis convocarea unei Conferințe a Organizației Națiunilor Unite pe tema tratatului privind comerțul cu arme, care să se reunească în 2012, timp de patru săptămâni consecutive, pentru a elabora un instrument cu caracter obligatoriu cu privire la cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru transferurile de arme convenționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale (1) 61/89 din 6 decembrie 2006 intitulată „Spre un tratat privind comerțul cu arme care instituie standarde internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale”, sprijinită de 153 de state membre ale ONU, care marchează începutul oficial al procesului vizând încheierea unui tratat privind comerțul cu arme, și Rezoluția 64/48 (2) din 2 decembrie 2009 referitoare la Tratatul privind comerțul cu arme, sprijinită de 153 de state membre ale ONU, prin care s-a decis convocarea unei Conferințe a Organizației Națiunilor Unite pe tema tratatului privind comerțul cu arme, care să se reunească în 2012, timp de patru săptămâni consecutive, pentru a elabora un instrument cu caracter obligatoriu cu privire la cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru transferurile de arme convenționale,

| — | având în vedere Decizia 2010/336/PESC (3) a Consiliului din 14 iunie 2010 și deciziile anterioare ale Consiliului privind activitățile UE de susținere a Tratatului privind comerțul cu arme, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/336/PESC (3) a Consiliului din 14 iunie 2010 și deciziile anterioare ale Consiliului privind activitățile UE de susținere a Tratatului privind comerțul cu arme,

| — | având în vedere Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene, în special cele referitoare la Tratatul privind comerțul cu arme, din 10 decembrie 2007 și din 12 iulie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene, în special cele referitoare la Tratatul privind comerțul cu arme, din 10 decembrie 2007 și din 12 iulie 2010,

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 iunie 2007 referitoare la tratatul privind comerțul cu arme și instituirea unor standarde internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale (5), precum și rezoluția sa din 13 martie 2008 privind Codul de conduită al UE privind exportul de arme (6) și cea din 4 decembrie 2008 referitoare la Codul de conduită al UE privind exporturile de armament (7), care sublinia necesitatea urgentă a unui tratat comerțul cu arme, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 iunie 2007 referitoare la tratatul privind comerțul cu arme și instituirea unor standarde internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale (5), precum și rezoluția sa din 13 martie 2008 privind Codul de conduită al UE privind exportul de arme (6) și cea din 4 decembrie 2008 referitoare la Codul de conduită al UE privind exporturile de armament (7), care sublinia necesitatea urgentă a unui tratat comerțul cu arme,

| — | având în vedere răspunsul transmis de UE la solicitarea adresată de către Secretarul General al ONU de a transmite opinii cu privire la elementele unui tratat privind comerțul cu arme, |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsul transmis de UE la solicitarea adresată de către Secretarul General al ONU de a transmite opinii cu privire la elementele unui tratat privind comerțul cu arme,

| — | având în vedere numeroasele campanii desfășurate de societatea civilă în întreaga lume în favoarea unui tratat solid privind comerțul cu arme, inclusiv campania „Pentru controlul armelor” și apelul lansat de laureați ai Premiului Nobel, |
| --- | --- |

—

având în vedere numeroasele campanii desfășurate de societatea civilă în întreaga lume în favoarea unui tratat solid privind comerțul cu arme, inclusiv campania „Pentru controlul armelor” și apelul lansat de laureați ai Premiului Nobel,

| — | având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (8),

| — | având în vedere articolul 34 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 34 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât nu există niciun tratat mondial cu forță juridică obligatorie privind reglementarea transferurilor de arme convenționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât nu există niciun tratat mondial cu forță juridică obligatorie privind reglementarea transferurilor de arme convenționale;

| B. | întrucât peste 40 de state membre ale ONU nici nu dispun de un cadru național de reglementare pentru controlul transferurilor de arme, nici nu respectă normele regionale sau internaționale în materie; |
| --- | --- |

B.

întrucât peste 40 de state membre ale ONU nici nu dispun de un cadru național de reglementare pentru controlul transferurilor de arme, nici nu respectă normele regionale sau internaționale în materie;

| C. | întrucât, potrivit Serviciului de cercetare al Congresului SUA, în 2010, valoarea globală estimată a acordurilor de transfer de arme către țările în curs de dezvoltare a fost de 40 355 de miliarde USD, iar valoarea livrărilor s-a cifrat la 34 989 de miliarde USD (9); |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit Serviciului de cercetare al Congresului SUA, în 2010, valoarea globală estimată a acordurilor de transfer de arme către țările în curs de dezvoltare a fost de 40 355 de miliarde USD, iar valoarea livrărilor s-a cifrat la 34 989 de miliarde USD (9);

| D. | întrucât Rezoluția Adunării Generala 64/48 îndeamnă statele membre ale ONU să elaboreze un instrument eficient și echilibrat, cu caracter obligatoriu, cu privire la cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru transferurile de arme convenționale și să adopte un tratat solid; |
| --- | --- |

D.

întrucât Rezoluția Adunării Generala 64/48 îndeamnă statele membre ale ONU să elaboreze un instrument eficient și echilibrat, cu caracter obligatoriu, cu privire la cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru transferurile de arme convenționale și să adopte un tratat solid;

| E. | întrucât Adunarea Generală a ONU a stabilit că obiectivul Tratatului privind comerțul cu arme (TCA) îl constituie „un tratat cu caracter obligatoriu care instituie standarde internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale” (10), obiectivul statelor fiind „de a se asigura că sistemele lor naționale și controalele interne sunt la cele mai înalte standarde posibile pentru a preveni deturnarea de arme convenționale de pe piața legală pe piața ilicită, unde pot fi folosite pentru acte de terorism, crimă organizată și alte activități infracționale” (11); |
| --- | --- |

E.

întrucât Adunarea Generală a ONU a stabilit că obiectivul Tratatului privind comerțul cu arme (TCA) îl constituie „un tratat cu caracter obligatoriu care instituie standarde internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale” (10), obiectivul statelor fiind „de a se asigura că sistemele lor naționale și controalele interne sunt la cele mai înalte standarde posibile pentru a preveni deturnarea de arme convenționale de pe piața legală pe piața ilicită, unde pot fi folosite pentru acte de terorism, crimă organizată și alte activități infracționale” (11);

| F. | întrucât comerțul cu arme necontrolat și nereglementat reprezintă o amenințare serioasă pentru pacea, securitatea și stabilitatea la nivel local, național, regional și internațional, dar și pentru democrație, pentru statul de drept și dezvoltarea social-economică sustenabilă; întrucât comerțul cu arme nereglementat reprezintă un factor care contribuie la conflictele armate, strămutarea persoanelor, crima organizată și terorism; |
| --- | --- |

F.

întrucât comerțul cu arme necontrolat și nereglementat reprezintă o amenințare serioasă pentru pacea, securitatea și stabilitatea la nivel local, național, regional și internațional, dar și pentru democrație, pentru statul de drept și dezvoltarea social-economică sustenabilă; întrucât comerțul cu arme nereglementat reprezintă un factor care contribuie la conflictele armate, strămutarea persoanelor, crima organizată și terorism;

| G. | întrucât Tratatul privind comerțul cu arme, care va fi negociat în 2012, trebuie să includă dispoziții clare și cu caracter obligatoriu, care să îndeplinească cele mai înalte standarde internaționale și să includă respectarea deplină a dreptului internațional în materie de drepturile omului (DIDO) și a dreptului umanitar internațional (DUI); |
| --- | --- |

G.

întrucât Tratatul privind comerțul cu arme, care va fi negociat în 2012, trebuie să includă dispoziții clare și cu caracter obligatoriu, care să îndeplinească cele mai înalte standarde internaționale și să includă respectarea deplină a dreptului internațional în materie de drepturile omului (DIDO) și a dreptului umanitar internațional (DUI);

| H. | întrucât, pentru ca un astfel de tratat să poată fi adoptat și pus în aplicare cu eficacitate la nivel mondial, este esențial ca, la nivelul Uniunii Europene, să existe o abordare unitară, coerentă și consecventă; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru ca un astfel de tratat să poată fi adoptat și pus în aplicare cu eficacitate la nivel mondial, este esențial ca, la nivelul Uniunii Europene, să existe o abordare unitară, coerentă și consecventă;

| I. | întrucât nu există angajamente cu caracter obligatoriu în materie de transfer de arme care să protejeze în mod foarte clar drepturile omului la nivel internațional și dreptul umanitar internațional; |
| --- | --- |

I.

întrucât nu există angajamente cu caracter obligatoriu în materie de transfer de arme care să protejeze în mod foarte clar drepturile omului la nivel internațional și dreptul umanitar internațional;

| J. | întrucât Consiliul a subliniat că ar trebui depuse toate eforturile pentru a se garanta că sesiunile Comitetului de pregătire vor fi cât mai incluzive; întrucât, în acest scop, Consiliul a adoptat, la 14 iunie 2010, Decizia 2010/336/PESC privind activitățile UE de susținere a Tratatului privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate, pentru a promova TCA în rândul statelor membre, al societății civile și industriei; |
| --- | --- |

J.

întrucât Consiliul a subliniat că ar trebui depuse toate eforturile pentru a se garanta că sesiunile Comitetului de pregătire vor fi cât mai incluzive; întrucât, în acest scop, Consiliul a adoptat, la 14 iunie 2010, Decizia 2010/336/PESC privind activitățile UE de susținere a Tratatului privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate, pentru a promova TCA în rândul statelor membre, al societății civile și industriei;

| K. | întrucât, de la adoptarea sa, poziția comună a UE care definește normele comune ce reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar a contribuit la armonizarea politicilor naționale de control al exporturilor de arme ale statelor membre, iar principiile și criteriile sale au fost sprijinite în mod oficial de diferite țări terțe; |
| --- | --- |

K.

întrucât, de la adoptarea sa, poziția comună a UE care definește normele comune ce reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar a contribuit la armonizarea politicilor naționale de control al exporturilor de arme ale statelor membre, iar principiile și criteriile sale au fost sprijinite în mod oficial de diferite țări terțe;

| L. | întrucât Tratatul privind comerțul cu arme trebuie să consolideze asumarea răspunderii, iar punerea sa în aplicare trebuie să aibă un caracter deschis și transparent, |
| --- | --- |

L.

întrucât Tratatul privind comerțul cu arme trebuie să consolideze asumarea răspunderii, iar punerea sa în aplicare trebuie să aibă un caracter deschis și transparent,

| M. | întrucât Carta Organizației Națiunilor Unite conferă drepturi și responsabilități statelor membre ale ONU, inclusiv în temeiul articolului 51, dreptul inerent al tuturor statelor la autoapărarea individuală sau colectivă; |
| --- | --- |

M.

întrucât Carta Organizației Națiunilor Unite conferă drepturi și responsabilități statelor membre ale ONU, inclusiv în temeiul articolului 51, dreptul inerent al tuturor statelor la autoapărarea individuală sau colectivă;

Transparența și răspunderea publică - condiții esențiale pentru un Tratat solid privind comerțul cu arme

| 1. | ia act de faptul că valoarea exporturilor mondiale a continuat să crească, în pofida crizei economice și financiare, și că statele membre ale UE reprezintă în mod constant aproximativ 30 % din volumul total al exporturilor, figurând, astfel, printre cei mai importanți producători și exportatori de arme la nivel mondial (12); subliniază, prin urmare, că UE are nu doar responsabilitatea, ci și interesul de a dezvolta un comerț cu arme la nivel mondial reglementat și mai transparent și de a contribui la acesta; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că valoarea exporturilor mondiale a continuat să crească, în pofida crizei economice și financiare, și că statele membre ale UE reprezintă în mod constant aproximativ 30 % din volumul total al exporturilor, figurând, astfel, printre cei mai importanți producători și exportatori de arme la nivel mondial (12); subliniază, prin urmare, că UE are nu doar responsabilitatea, ci și interesul de a dezvolta un comerț cu arme la nivel mondial reglementat și mai transparent și de a contribui la acesta;

| 2. | observă că lipsa de reglementări, de controale și de transparență în comerțul cu arme are drept consecințe schimburi comerciale iresponsabile în sectorul armamentului, producând suferințe umane inutile, escaladare a conflictelor armate, instabilitate, atacuri teroriste și corupție, subminând totodată buna guvernare, dezvoltarea socioeconomică și conducând la încălcarea statului de drept, a drepturilor omului și a dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

2.

observă că lipsa de reglementări, de controale și de transparență în comerțul cu arme are drept consecințe schimburi comerciale iresponsabile în sectorul armamentului, producând suferințe umane inutile, escaladare a conflictelor armate, instabilitate, atacuri teroriste și corupție, subminând totodată buna guvernare, dezvoltarea socioeconomică și conducând la încălcarea statului de drept, a drepturilor omului și a dreptului internațional umanitar;

| 3. | face apel, prin urmare, ca negocierile din iulie 2012 pe marginea unui tratat internațional privind comerțul cu arme să marcheze un progres istoric, desfășurându-se într-un climat de transparență și răspundere publică sporită, stabilind cele mai înalte standarde și criterii internaționale pentru efectuarea evaluărilor privind deciziile de transfer, import și export de arme convenționale; |
| --- | --- |

3.

face apel, prin urmare, ca negocierile din iulie 2012 pe marginea unui tratat internațional privind comerțul cu arme să marcheze un progres istoric, desfășurându-se într-un climat de transparență și răspundere publică sporită, stabilind cele mai înalte standarde și criterii internaționale pentru efectuarea evaluărilor privind deciziile de transfer, import și export de arme convenționale;

| 4. | invită comunitatea internațională să-și materializeze angajamentul de a reglementa comerțul internațional cu arme făcând uz pe deplin de Regulamentul de procedură pentru a ajunge la un acord asupra unui text cuprinzător, care să cuprindă toate aspectele majore necesare pentru încheierea unui tratat solid pe parcursul conferinței din iulie 2012; |
| --- | --- |

4.

invită comunitatea internațională să-și materializeze angajamentul de a reglementa comerțul internațional cu arme făcând uz pe deplin de Regulamentul de procedură pentru a ajunge la un acord asupra unui text cuprinzător, care să cuprindă toate aspectele majore necesare pentru încheierea unui tratat solid pe parcursul conferinței din iulie 2012;

| 5. | face apel la o negociere rapidă, precum și la o adoptare și o intrare în vigoare în regim de urgență a unui tratat ONU privind comerțul cu arme mondial și complet; |
| --- | --- |

5.

face apel la o negociere rapidă, precum și la o adoptare și o intrare în vigoare în regim de urgență a unui tratat ONU privind comerțul cu arme mondial și complet;

Domeniu de aplicare

| 6. | consideră că un tratat eficient ar trebui să reglementeze un spectru amplu de activități din domeniul comerțului cu arme convenționale, cuprinzând importul, exportul, transferul (inclusiv tranzitul și transbordarea, precum și importul, exportul și reexportul temporar), fabricarea sub licență străină, gestionarea stocurilor și toate serviciile aferente, inclusiv brokerajul, transportul și finanțarea; |
| --- | --- |

6.

consideră că un tratat eficient ar trebui să reglementeze un spectru amplu de activități din domeniul comerțului cu arme convenționale, cuprinzând importul, exportul, transferul (inclusiv tranzitul și transbordarea, precum și importul, exportul și reexportul temporar), fabricarea sub licență străină, gestionarea stocurilor și toate serviciile aferente, inclusiv brokerajul, transportul și finanțarea;

| 7. | consideră că, pentru a fi eficace, tratatul ar trebui să cuprindă toate aspectele comerțului cu arme convenționale, inclusiv transferurile interstatale, transferurile dintre state și utilizatorii finali din sectorul privat, vânzările comerciale, contractele de leasing, precum și împrumuturile, cadourile, ajutoarele și orice alte forme de transfer; |
| --- | --- |

7.

consideră că, pentru a fi eficace, tratatul ar trebui să cuprindă toate aspectele comerțului cu arme convenționale, inclusiv transferurile interstatale, transferurile dintre state și utilizatorii finali din sectorul privat, vânzările comerciale, contractele de leasing, precum și împrumuturile, cadourile, ajutoarele și orice alte forme de transfer;

| 8. | consideră că, pentru a fi eficace, tratatul ar trebui să reglementeze un spectru cât mai amplu posibil de arme convenționale, care să cuprindă armele de calibru mic, armamentul ușor și muniția aferentă, transferurile intangibile, bunurile cu dublă utilizare, componentele și tehnologiile aferente utilizării acestora, fabricarea sau întreținerea, indiferent dacă sunt utilizate în scopuri militare sau în alte scopuri legate de securitate și de aplicarea legii; |
| --- | --- |

8.

consideră că, pentru a fi eficace, tratatul ar trebui să reglementeze un spectru cât mai amplu posibil de arme convenționale, care să cuprindă armele de calibru mic, armamentul ușor și muniția aferentă, transferurile intangibile, bunurile cu dublă utilizare, componentele și tehnologiile aferente utilizării acestora, fabricarea sau întreținerea, indiferent dacă sunt utilizate în scopuri militare sau în alte scopuri legate de securitate și de aplicarea legii;

| 9. | consideră că trebuie acordată atenția cuvenită marcajului și trasabilității armelor convenționale și munițiilor, în scopul creșterii responsabilizării și împiedicării deturnării transferurilor de arme către destinatari ilegali; |
| --- | --- |

9.

consideră că trebuie acordată atenția cuvenită marcajului și trasabilității armelor convenționale și munițiilor, în scopul creșterii responsabilizării și împiedicării deturnării transferurilor de arme către destinatari ilegali;

Criterii și standarde internaționale

| 10. | consideră că reușita pe termen lung a TCA depinde de adoptarea celor mai ridicate și mai clare standarde posibile; |
| --- | --- |

10.

consideră că reușita pe termen lung a TCA depinde de adoptarea celor mai ridicate și mai clare standarde posibile;

| 11. | solicită ca TCA să reamintească statelor părți că toate deciziile de transfer de arme ar trebui să respecte în totalitate angajamentele internaționale pe care le-au adoptat, îndeosebi în legătură cu dreptul internațional în materie de drepturile omului, dreptul umanitar internațional și în conformitate cu Carta Națiunilor Unite, inclusiv sancțiunile și embargourile asupra armelor instituite de organizații regionale și de Consiliul de Securitate al ONU; consideră că statele părți nu trebuie să transfere arme țărilor în care există un risc considerabil ca acestea să fie utilizate pentru a comite sau facilita încălcări grave ale dreptului internațional în materie de drepturile omului sau dreptului internațional umanitar, |
| --- | --- |

11.

solicită ca TCA să reamintească statelor părți că toate deciziile de transfer de arme ar trebui să respecte în totalitate angajamentele internaționale pe care le-au adoptat, îndeosebi în legătură cu dreptul internațional în materie de drepturile omului, dreptul umanitar internațional și în conformitate cu Carta Națiunilor Unite, inclusiv sancțiunile și embargourile asupra armelor instituite de organizații regionale și de Consiliul de Securitate al ONU; consideră că statele părți nu trebuie să transfere arme țărilor în care există un risc considerabil ca acestea să fie utilizate pentru a comite sau facilita încălcări grave ale dreptului internațional în materie de drepturile omului sau dreptului internațional umanitar,

| 12. | îndeamnă statele membre ale ONU să adopte criterii suplimentare (elaborate astfel încât să devină standarde internaționale), pentru a orienta factorii de decizie în materie de exporturi de arme; consideră că aceste criterii trebuie să includă, în special bilanțul țării de destinație în ceea ce privește buna guvernare, democrația, statul de drept, drepturile omului, neproliferarea, combaterea corupției, riscurile de deturnare, impactul asupra dezvoltării socioeconomice a țării în cauză, precum și menținerea păcii și securității regionale; consideră că trebuie prevăzute în tratat criterii speciale anticorupție; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă statele membre ale ONU să adopte criterii suplimentare (elaborate astfel încât să devină standarde internaționale), pentru a orienta factorii de decizie în materie de exporturi de arme; consideră că aceste criterii trebuie să includă, în special bilanțul țării de destinație în ceea ce privește buna guvernare, democrația, statul de drept, drepturile omului, neproliferarea, combaterea corupției, riscurile de deturnare, impactul asupra dezvoltării socioeconomice a țării în cauză, precum și menținerea păcii și securității regionale; consideră că trebuie prevăzute în tratat criterii speciale anticorupție;

| 13. | invită ÎR/VP și statele membre ale UE să promoveze includerea unor mecanisme anticorupție solide în viitorul tratat, astfel cum se precizează la punctul 3 din declarația UE din 12 iulie 2011; reamintește necesitatea includerii unei referiri la corupție care să fie conformă cu instrumentele internaționale aplicabile, precum și a adoptării măsurilor adecvate pentru împiedicarea infracțiunilor de acest tip; |
| --- | --- |

13.

invită ÎR/VP și statele membre ale UE să promoveze includerea unor mecanisme anticorupție solide în viitorul tratat, astfel cum se precizează la punctul 3 din declarația UE din 12 iulie 2011; reamintește necesitatea includerii unei referiri la corupție care să fie conformă cu instrumentele internaționale aplicabile, precum și a adoptării măsurilor adecvate pentru împiedicarea infracțiunilor de acest tip;

| 14. | solicită ca aceste criterii să fie elaborate sub forma unor orientări operaționale comune pentru realizarea evaluărilor riscurilor care să servească drept bază pentru luarea deciziilor cu privire la transferurile de arme; |
| --- | --- |

14.

solicită ca aceste criterii să fie elaborate sub forma unor orientări operaționale comune pentru realizarea evaluărilor riscurilor care să servească drept bază pentru luarea deciziilor cu privire la transferurile de arme;

| 15. | invită Uniunea Europeană ca, indiferent de rezultatul negocierilor pentru TCA, să continue să mențină cele mai înalte standarde posibile și interpretarea Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului privind exporturile de arme, precum și cele opt criterii ale acesteia, îndeosebi cele legate de dreptul internațional în materie de drepturile omului și de dreptul umanitar internațional; |
| --- | --- |

15.

invită Uniunea Europeană ca, indiferent de rezultatul negocierilor pentru TCA, să continue să mențină cele mai înalte standarde posibile și interpretarea Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului privind exporturile de arme, precum și cele opt criterii ale acesteia, îndeosebi cele legate de dreptul internațional în materie de drepturile omului și de dreptul umanitar internațional;

Măsuri de punere în aplicare și raportare

| 16. | subliniază importanța unei implementări eficiente și credibile a TCA, punând accentul pe răspundere publică, transparență, responsabilitatea statelor contractante și pe coordonarea intensificată dintre autoritățile competente; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța unei implementări eficiente și credibile a TCA, punând accentul pe răspundere publică, transparență, responsabilitatea statelor contractante și pe coordonarea intensificată dintre autoritățile competente;

| 17. | subliniază că, pentru a fi solid, TCA trebuie să includă dispoziții și criterii de referință prin care statele părți să adopte acte legislative naționale și să înființeze autorități naționale responsabile de controlul tuturor transferurilor de articole care se încadrează în domeniul de aplicare al tratatului; subliniază că punerea în aplicare a TCA trebuie să cuprindă controale ale utilizării finale și ale activităților de brokeraj, inclusiv înregistrarea operatorilor și acordarea unei licențe activităților acestora, publicarea informațiilor necesare de către solicitanți și o documentație doveditoare completă înainte de eliberarea autorizației de export, precum și măsuri legislative necesare pentru încadrarea ca infracțiune a tuturor transferurilor de arme convenționale și muniții fără licență sau in conformitate cu tratatul; |
| --- | --- |

17.

subliniază că, pentru a fi solid, TCA trebuie să includă dispoziții și criterii de referință prin care statele părți să adopte acte legislative naționale și să înființeze autorități naționale responsabile de controlul tuturor transferurilor de articole care se încadrează în domeniul de aplicare al tratatului; subliniază că punerea în aplicare a TCA trebuie să cuprindă controale ale utilizării finale și ale activităților de brokeraj, inclusiv înregistrarea operatorilor și acordarea unei licențe activităților acestora, publicarea informațiilor necesare de către solicitanți și o documentație doveditoare completă înainte de eliberarea autorizației de export, precum și măsuri legislative necesare pentru încadrarea ca infracțiune a tuturor transferurilor de arme convenționale și muniții fără licență sau in conformitate cu tratatul;

| 18. | consideră că, pentru a fi eficientă implementarea tratatului va depinde de promovarea transparenței și a schimbului de informații și bune practici între statele participante în ceea ce privește deciziile de export, import și de transfer de arme; |
| --- | --- |

18.

consideră că, pentru a fi eficientă implementarea tratatului va depinde de promovarea transparenței și a schimbului de informații și bune practici între statele participante în ceea ce privește deciziile de export, import și de transfer de arme;

| 19. | consideră că experiența dobândită datorită Registrului ONU al armelor convenționale, aflat în plină evoluție, va facilita instituirea unei astfel de transparențe și a acestor schimburi de informații și solicită să se continue extinderea categoriilor de arme înscrise în registru, astfel încât acesta să cuprindă armele de calibru mic, armamentul ușor și muniția aferentă; |
| --- | --- |

19.

consideră că experiența dobândită datorită Registrului ONU al armelor convenționale, aflat în plină evoluție, va facilita instituirea unei astfel de transparențe și a acestor schimburi de informații și solicită să se continue extinderea categoriilor de arme înscrise în registru, astfel încât acesta să cuprindă armele de calibru mic, armamentul ușor și muniția aferentă;

| 20. | solicită, prin urmare, includerea în TCA a unor dispoziții ferme și clare privind transmiterea cu regularitate, anual, de rapoarte de către statele participante cu privire la toate deciziile de transfer de arme, inclusiv informații referitoare la tipurile, cantitățile și destinatarii echipamentului autorizat în vederea transferului, precum și cu privire la punerea în aplicare a întregului domeniu de aplicare și a tuturor dispozițiilor tratatului; solicită ca TCA să ceară statelor participante să creeze un sistem de înregistrare detaliat, pentru o perioadă de cel puțin 20 de ani, pentru toate schimburile comerciale și tranzacțiile efectuate prin sistemul național de control; |
| --- | --- |

20.

solicită, prin urmare, includerea în TCA a unor dispoziții ferme și clare privind transmiterea cu regularitate, anual, de rapoarte de către statele participante cu privire la toate deciziile de transfer de arme, inclusiv informații referitoare la tipurile, cantitățile și destinatarii echipamentului autorizat în vederea transferului, precum și cu privire la punerea în aplicare a întregului domeniu de aplicare și a tuturor dispozițiilor tratatului; solicită ca TCA să ceară statelor participante să creeze un sistem de înregistrare detaliat, pentru o perioadă de cel puțin 20 de ani, pentru toate schimburile comerciale și tranzacțiile efectuate prin sistemul național de control;

| 21. | solicită înființarea unei unități care să aibă drept unic domeniu de activitate punerea în aplicare și susținerea TCA și ale cărei responsabilități să includă culegerea și analiza rapoartelor transmise de către statele participante și îl invită pe Secretarul General al ONU să publice un raport anual care să cuprindă noi propuneri de consolidare a dispozițiilor operative ale tratatului; solicită ca Unității de implementare și sprijin din cadrul ATT să i se acorde dreptul de a analiza și datele privind transferurile de arme, de a identifica neconcordanțele și potențialele încălcări ale tratatului și ca aceasta să informeze adunarea statelor părți; |
| --- | --- |

21.

solicită înființarea unei unități care să aibă drept unic domeniu de activitate punerea în aplicare și susținerea TCA și ale cărei responsabilități să includă culegerea și analiza rapoartelor transmise de către statele participante și îl invită pe Secretarul General al ONU să publice un raport anual care să cuprindă noi propuneri de consolidare a dispozițiilor operative ale tratatului; solicită ca Unității de implementare și sprijin din cadrul ATT să i se acorde dreptul de a analiza și datele privind transferurile de arme, de a identifica neconcordanțele și potențialele încălcări ale tratatului și ca aceasta să informeze adunarea statelor părți;

| 22. | solicită ca toate aceste rapoarte să fie făcute publice; |
| --- | --- |

22.

solicită ca toate aceste rapoarte să fie făcute publice;

| 23. | solicită organizarea de adunări anuale ale statelor participante și a cinci conferințe anuale de revizuire, la care să fie încurajate să participe și organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

23.

solicită organizarea de adunări anuale ale statelor participante și a cinci conferințe anuale de revizuire, la care să fie încurajate să participe și organizațiile societății civile;

| 24. | consideră că reușita pe termen lung a TCA depinde de instituirea unui climat de transparență totală și de deplină răspundere publică față de autoritățile naționale competente, inclusiv organele de control parlamentar din țările exportatoare și importatoare; solicită, prin urmare, instituirea unor mecanisme solide de asigurare a transparenței, inclusiv sub forma unor rapoarte anuale, cu scopul de a întări rolul parlamentelor în tragerea la răspundere a guvernelor din țărilor respective cu privire la deciziile adoptate în legătură cu exportul, importul și transferul de arme; |
| --- | --- |

24.

consideră că reușita pe termen lung a TCA depinde de instituirea unui climat de transparență totală și de deplină răspundere publică față de autoritățile naționale competente, inclusiv organele de control parlamentar din țările exportatoare și importatoare; solicită, prin urmare, instituirea unor mecanisme solide de asigurare a transparenței, inclusiv sub forma unor rapoarte anuale, cu scopul de a întări rolul parlamentelor în tragerea la răspundere a guvernelor din țărilor respective cu privire la deciziile adoptate în legătură cu exportul, importul și transferul de arme;

| 25. | consideră că toate statele participante care solicită sprijin pentru implementarea angajamentelor asumate în temeiul tratatului privind comerțul cu arme ar trebui să primească sprijinul și asistența tehnică necesare; invită Uniunea Europeană să-și continue activitățile în materie de sensibilizare și să-și intensifice asistența acordată, printre altele, în domenii precum asistența legislativă, crearea de instituții, sprijinul administrativ, precum și în domeniul sprijinului în vederea îmbunătățirii cunoștințelor de specialitate de la nivel național din cadrul tuturor organelor angrenate în sistemul de control al transferurilor, inclusiv organizațiile societății civile și parlamentele; |
| --- | --- |

25.

consideră că toate statele participante care solicită sprijin pentru implementarea angajamentelor asumate în temeiul tratatului privind comerțul cu arme ar trebui să primească sprijinul și asistența tehnică necesare; invită Uniunea Europeană să-și continue activitățile în materie de sensibilizare și să-și intensifice asistența acordată, printre altele, în domenii precum asistența legislativă, crearea de instituții, sprijinul administrativ, precum și în domeniul sprijinului în vederea îmbunătățirii cunoștințelor de specialitate de la nivel național din cadrul tuturor organelor angrenate în sistemul de control al transferurilor, inclusiv organizațiile societății civile și parlamentele;

Rolul Uniunii Europene și al Parlamentului European

| 26. | recunoaște rolul coerent și consecvent exercitat de UE și statele sale membre în susținerea procesului internațional de elaborare a unui tratat privind comerțul cu arme; solicită continuarea angajamentelor și a acțiunilor de sensibilizare premergătoare conferinței, inclusiv la cel mai înalt nivel politic, în cadrul demersurilor și al summiturilor anterioare conferinței din iulie, precum și în cadrul procesului de ratificare și punere în aplicare; |
| --- | --- |

26.

recunoaște rolul coerent și consecvent exercitat de UE și statele sale membre în susținerea procesului internațional de elaborare a unui tratat privind comerțul cu arme; solicită continuarea angajamentelor și a acțiunilor de sensibilizare premergătoare conferinței, inclusiv la cel mai înalt nivel politic, în cadrul demersurilor și al summiturilor anterioare conferinței din iulie, precum și în cadrul procesului de ratificare și punere în aplicare;

| 27. | consideră că răspunsul UE la solicitarea adresată de către Secretarul General al ONU de a transmite opinii cu privire la elementele unui tratat privind comerțul cu arme constituie o bază adecvată a acțiunii coordonate a statelor membre ale UE în cadrul Conferinței TCA; |
| --- | --- |

27.

consideră că răspunsul UE la solicitarea adresată de către Secretarul General al ONU de a transmite opinii cu privire la elementele unui tratat privind comerțul cu arme constituie o bază adecvată a acțiunii coordonate a statelor membre ale UE în cadrul Conferinței TCA;

| 28. | îndeamnă ÎR/VP să se angajeze organizeze consultații intense cu toate statele membre pentru a se asigura că UE se exprimă cu o singură voce și să promoveze o poziție solidă; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă ÎR/VP să se angajeze organizeze consultații intense cu toate statele membre pentru a se asigura că UE se exprimă cu o singură voce și să promoveze o poziție solidă;

| 29. | solicită statelor membre, în conformitate cu angajamentul asumat în temeiul Tratatului de la Lisabona de a sprijini, în cadrul conferinței, pozițiile Uniunii expuse în răspunsul adresat Secretarului General al ONU, pentru a asigura obținerea de rezultate la înălțimea așteptărilor și încheierea unui tratat solid privind comerțul cu arme; invită, prin urmare, statele membre ale UE să își declare, în mod deschis și neechivoc, sprijinul deplin pentru delegația UE care participă la negocieri; |
| --- | --- |

29.

solicită statelor membre, în conformitate cu angajamentul asumat în temeiul Tratatului de la Lisabona de a sprijini, în cadrul conferinței, pozițiile Uniunii expuse în răspunsul adresat Secretarului General al ONU, pentru a asigura obținerea de rezultate la înălțimea așteptărilor și încheierea unui tratat solid privind comerțul cu arme; invită, prin urmare, statele membre ale UE să își declare, în mod deschis și neechivoc, sprijinul deplin pentru delegația UE care participă la negocieri;

| 30. | îndeamnă ÎR/VP și statele membre să prefere soliditatea în ceea ce privește conținutul și apartenența la viitorul tratat; îndeamnă SUA să renunțe la poziția sa potrivit căreia Tratatul privind comerțul cu arme trebuie negociat pe bază de consens; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă ÎR/VP și statele membre să prefere soliditatea în ceea ce privește conținutul și apartenența la viitorul tratat; îndeamnă SUA să renunțe la poziția sa potrivit căreia Tratatul privind comerțul cu arme trebuie negociat pe bază de consens;

| 31. | salută declarația ÎR/VP, formulată în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Tratatul de la Lisabona referitoare la transmiterea către Parlament a poziției UE înaintea conferinței; |
| --- | --- |

31.

salută declarația ÎR/VP, formulată în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Tratatul de la Lisabona referitoare la transmiterea către Parlament a poziției UE înaintea conferinței;

*

* *

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Organizației Națiunilor Unite și parlamentelor naționale ale statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

32.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Organizației Națiunilor Unite și parlamentelor naționale ale statelor membre ale UE.

---

(1)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/499/77/PDF/N0649977.pdf?OpenElement

(2)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N09/464/71/PDF/N0946471.pdf?OpenElement

(3)  JO L 152, 18.6.2010, p. 14.

(4)  JO L 335, 13.12.2008, p. 99.

(5)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 342.

(6)  JO C 66 E, 20.3.2009, p. 48.

(7)  JO C 21 E, 28.1.2010, p. 2.

(8)  JO L 146, 10.06.09, p. 1.

(9)  http://www.sipri.org:9090/research/armaments/transfers/transparency/ national_reports/united_states/CRS_Report_DN_03-10.pdf/view

(10)  Rezoluția Adunării Generale a ONU 61/89.

(11)  Rezoluția Adunării Generale a ONU 63/240.

(12)  cifrele provin din valorile indicative ale tendinței stabilite de Institutul Internațional de Cercetare în Domeniul Păcii de la Stockholm (SIPRI), exprimate în USD și în prețurile constante din 1990 și pot fi consultate la adresa: http://www.sipri.org/databases/armstransfers/background/explanations2_default

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/63

---

Miercuri, 13 iunie 2012Monitorizarea alegerilor din Republica Democrată Congo

P7_TA(2012)0252

Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la monitorizarea alegerilor din Republica Democratică Congo (2012/2673(RSP))

2013/C 332 E/11

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația de principii privind observarea internațională a alegerilor, adoptată de Organizația Națiunilor Unite în octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de principii privind observarea internațională a alegerilor, adoptată de Organizația Națiunilor Unite în octombrie 2005,

| — | având în vedere Carta drepturilor omului a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor omului a ONU,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului, ratificată de Republica Democratică Congo (RDC) în 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului, ratificată de Republica Democratică Congo (RDC) în 1982,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene privind misiunile de asistență și observare electorală ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene privind misiunile de asistență și observare electorală ale UE,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente privind Republica Democrată Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente privind Republica Democrată Congo,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 22 noiembrie 2007 privind situația din Republica Democratică Congo, în special din estul țării, și impactul acesteia asupra regiunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 22 noiembrie 2007 privind situația din Republica Democratică Congo, în special din estul țării, și impactul acesteia asupra regiunii,

| — | având în vedere Acțiunea comună 2009/769/PESC a Consiliului din 19 octombrie 2009 de modificare a Acțiunii comune 2007/405/PESC privind misiunea de poliție a Uniunii Europene organizată în cadrul reformei sectorului de securitate (RSS) și interfața sa cu justiția în Republica Democratică Congo (EUPOL RD Congo), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acțiunea comună 2009/769/PESC a Consiliului din 19 octombrie 2009 de modificare a Acțiunii comune 2007/405/PESC privind misiunea de poliție a Uniunii Europene organizată în cadrul reformei sectorului de securitate (RSS) și interfața sa cu justiția în Republica Democratică Congo (EUPOL RD Congo),

| — | având în vedere misiunea EUSEC RD Congo, înființată în iunie 2005, în domeniul reformei din sectorul securității [Acțiunea comună 2005/355/PESC a Consiliului din 2 mai 2005 referitoare la Misiunea de consiliere și de asistență a Uniunii Europene în domeniul reformei din sectorul securității în Republica Democratică Congo (RDC)], |
| --- | --- |

—

având în vedere misiunea EUSEC RD Congo, înființată în iunie 2005, în domeniul reformei din sectorul securității [Acțiunea comună 2005/355/PESC a Consiliului din 2 mai 2005 referitoare la Misiunea de consiliere și de asistență a Uniunii Europene în domeniul reformei din sectorul securității în Republica Democratică Congo (RDC)],

| — | având în vedere mandatul misiunii de observare electorală din partea Uniunii Europene (MOE-UE) privind alegerile prezidențiale și legislative de la 28 noiembrie 2011, care a constat în furnizarea unei evaluări detaliate, imparțiale și independente a procesului electoral, în conformitate cu cadrul juridic național și regional, dar și cu normele și tratatele internaționale semnate de Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul misiunii de observare electorală din partea Uniunii Europene (MOE-UE) privind alegerile prezidențiale și legislative de la 28 noiembrie 2011, care a constat în furnizarea unei evaluări detaliate, imparțiale și independente a procesului electoral, în conformitate cu cadrul juridic național și regional, dar și cu normele și tratatele internaționale semnate de Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere mandatul delegației Parlamentului European care s-a alăturat MOE - UE și a aprobat concluziile acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul delegației Parlamentului European care s-a alăturat MOE - UE și a aprobat concluziile acesteia,

| — | având în vedere declarația din 9 decembrie 2011 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, cu privire la procesul electoral din Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 9 decembrie 2011 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, cu privire la procesul electoral din Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere declarația comună din 2 decembrie 2011 a Înaltei Reprezentante a UE, Catherine Ashton și a comisarului Piebalgs referitoare la alegeri, precum și declarația din 7 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 2 decembrie 2011 a Înaltei Reprezentante a UE, Catherine Ashton și a comisarului Piebalgs referitoare la alegeri, precum și declarația din 7 iunie 2012,

| — | având în vedere declarația din 20 decembrie 2011 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, baroneasa Catherine Ashton, cu privire la procesul electoral din Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 20 decembrie 2011 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, baroneasa Catherine Ashton, cu privire la procesul electoral din Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere raportul final al misiunii de observare electorală a Uniunii Europene în Republica Democratică Congo și recomandările acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al misiunii de observare electorală a Uniunii Europene în Republica Democratică Congo și recomandările acesteia,

| — | având în vedere recomandările Comisiei Electorale Naționale Independente (CENI), emise în aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Comisiei Electorale Naționale Independente (CENI), emise în aprilie 2012,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 122 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în raportul său final, misiunea de observare electorală a Uniunii Europene în Republica Democratică Congo a conchis că procesul electoral a fost marcat de lipsă de transparență și credibilitate din cauza numeroaselor neregularități și fraude constatate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în raportul său final, misiunea de observare electorală a Uniunii Europene în Republica Democratică Congo a conchis că procesul electoral a fost marcat de lipsă de transparență și credibilitate din cauza numeroaselor neregularități și fraude constatate;

| B. | întrucât MOE-UE în RDC a prezentat autorităților publice congoleze 22 de recomandări vizând aducerea unor îmbunătățiri esențiale transparenței și credibilității scrutinelor, realizabile din punct de vedere tehnic în perspectiva viitoarelor alegeri provinciale și locale; |
| --- | --- |

B.

întrucât MOE-UE în RDC a prezentat autorităților publice congoleze 22 de recomandări vizând aducerea unor îmbunătățiri esențiale transparenței și credibilității scrutinelor, realizabile din punct de vedere tehnic în perspectiva viitoarelor alegeri provinciale și locale;

| C. | întrucât, vorbind în numele Uniunii Europene, Vicepreședinta/Înalta Reprezentantă a UE, Catherine Ashton, a reiterat îngrijorările cu privire la deficiențele grave și lipsa de transparență în stabilirea și publicarea rezultatelor electorale, prezentate, printre altele, de către misiunea UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, vorbind în numele Uniunii Europene, Vicepreședinta/Înalta Reprezentantă a UE, Catherine Ashton, a reiterat îngrijorările cu privire la deficiențele grave și lipsa de transparență în stabilirea și publicarea rezultatelor electorale, prezentate, printre altele, de către misiunea UE de observare a alegerilor;

| D. | întrucât, în ciuda neajunsurilor identificate de autoritățile congoleze înseși și de către CENI, Curtea Supremă de Justiție a RDC a confirmat rezultatele definitive ale ambelor alegeri și, la 16 decembrie 2011, l-a proclamat pe președintele în exercițiu, Joseph Kabila, ca președinte reales; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ciuda neajunsurilor identificate de autoritățile congoleze înseși și de către CENI, Curtea Supremă de Justiție a RDC a confirmat rezultatele definitive ale ambelor alegeri și, la 16 decembrie 2011, l-a proclamat pe președintele în exercițiu, Joseph Kabila, ca președinte reales;

| E. | întrucât termenul de 25 martie 2012 pentru organizarea alegerilor provinciale și locale nu a fost respectat și întrucât, la 6 iunie 2012, președintele CENI a anunțat un calendar revizuit pentru aceste alegeri care extinde procesul electoral până în 2014; |
| --- | --- |

E.

întrucât termenul de 25 martie 2012 pentru organizarea alegerilor provinciale și locale nu a fost respectat și întrucât, la 6 iunie 2012, președintele CENI a anunțat un calendar revizuit pentru aceste alegeri care extinde procesul electoral până în 2014;

| F. | întrucât principiul egalității apariției în mass media a tuturor candidaților nu a putut fi garantat de Consiliul superior al audiovizualului și comunicării (CSAC), |
| --- | --- |

F.

întrucât principiul egalității apariției în mass media a tuturor candidaților nu a putut fi garantat de Consiliul superior al audiovizualului și comunicării (CSAC),

| G. | întrucât impunitatea pentru gravele încălcări ale drepturilor omului creează un climat de nesiguranță și întrucât situația procesului de democratizare din Republica Democratică Congo rămâne îngrijorătoare, dată fiind creșterea numărului de încălcări ale drepturilor omului motivate politic în perioada premergătoare alegerilor prezidențiale; |
| --- | --- |

G.

întrucât impunitatea pentru gravele încălcări ale drepturilor omului creează un climat de nesiguranță și întrucât situația procesului de democratizare din Republica Democratică Congo rămâne îngrijorătoare, dată fiind creșterea numărului de încălcări ale drepturilor omului motivate politic în perioada premergătoare alegerilor prezidențiale;

| H. | întrucât, în Congo, a crescut represiunea împotriva activiștilor pentru drepturile omului și a ziariștilor, aceștia fiind arestați în mod arbitrar și intimidați; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în Congo, a crescut represiunea împotriva activiștilor pentru drepturile omului și a ziariștilor, aceștia fiind arestați în mod arbitrar și intimidați;

| I. | întrucât asasinarea lui Floribert Chebeya Bahizire, un activist de frunte pentru drepturile omului în Congo, precum și modul în care a fost tratată această chestiune reprezintă nu numai infracțiuni grave în sine, dar și semnalul cel mai negativ posibil pentru apărătorii din Congo ai drepturilor omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât asasinarea lui Floribert Chebeya Bahizire, un activist de frunte pentru drepturile omului în Congo, precum și modul în care a fost tratată această chestiune reprezintă nu numai infracțiuni grave în sine, dar și semnalul cel mai negativ posibil pentru apărătorii din Congo ai drepturilor omului;

| J. | întrucât în perioada preelectorală au apărut un mare număr de probleme, incluzând trecerea la un sistem cu un singur tur de scrutin pentru alegerile prezidențiale, un registru electoral nevalidat, lipsa de legitimitate a CENI, un cadrul legal inadecvat și aplicat în mod necorespunzător și numirea judecătorilor Curții Supreme; |
| --- | --- |

J.

întrucât în perioada preelectorală au apărut un mare număr de probleme, incluzând trecerea la un sistem cu un singur tur de scrutin pentru alegerile prezidențiale, un registru electoral nevalidat, lipsa de legitimitate a CENI, un cadrul legal inadecvat și aplicat în mod necorespunzător și numirea judecătorilor Curții Supreme;

| K. | întrucât, în cadrul celei de a Zecea finanțări FED A, UE sprijină proiectele din domeniul bunei guvernări, cum ar fi desfășurarea de alegeri democratice și transparente; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în cadrul celei de a Zecea finanțări FED A, UE sprijină proiectele din domeniul bunei guvernări, cum ar fi desfășurarea de alegeri democratice și transparente;

| L. | ia act de contribuția financiară a UE la aceste alegeri, în valoare de 47,5 milioane EUR, cu o contribuție suplimentară de 2 milioane EUR pentru securitate; apreciază implicarea personală a 147 de observatori în operațiunile de supraveghere electorală în cadrul EU EOM RDC 2011; |
| --- | --- |

L.

ia act de contribuția financiară a UE la aceste alegeri, în valoare de 47,5 milioane EUR, cu o contribuție suplimentară de 2 milioane EUR pentru securitate; apreciază implicarea personală a 147 de observatori în operațiunile de supraveghere electorală în cadrul EU EOM RDC 2011;

| M. | întrucât, prin Rezoluția sa 1991 adoptată la 28 iunie 2011, Consiliul de Securitate al ONU a extins până la 30 iunie 2012 mandatul misiunii ONU în RDC (Monusco); |
| --- | --- |

M.

întrucât, prin Rezoluția sa 1991 adoptată la 28 iunie 2011, Consiliul de Securitate al ONU a extins până la 30 iunie 2012 mandatul misiunii ONU în RDC (Monusco);

| N. | întrucât creșterea șomajului, degradarea situației sociale și creșterea nivelului de sărăcie a populației figurează în egală măsură printre factorii determinanți ai instabilității politice din Republica Democratică Congo; |
| --- | --- |

N.

întrucât creșterea șomajului, degradarea situației sociale și creșterea nivelului de sărăcie a populației figurează în egală măsură printre factorii determinanți ai instabilității politice din Republica Democratică Congo;

| O. | întrucât în țările învecinate există 1,7 milioane de persoane strămutate intern și 426 000 de refugiați din Congo, |
| --- | --- |

O.

întrucât în țările învecinate există 1,7 milioane de persoane strămutate intern și 426 000 de refugiați din Congo,

| 1. | consideră că edificarea unei societăți democratice necesită, mai presus de toate, o puternică voință politică și o viziune ambițioasă din partea liderilor politici, a guvernelor și a opoziției, în vederea consolidării instituțiilor politice, pentru a garanta drepturile omului, civile și politice, sociale, economice și de mediu ale populației; |
| --- | --- |

1.

consideră că edificarea unei societăți democratice necesită, mai presus de toate, o puternică voință politică și o viziune ambițioasă din partea liderilor politici, a guvernelor și a opoziției, în vederea consolidării instituțiilor politice, pentru a garanta drepturile omului, civile și politice, sociale, economice și de mediu ale populației;

| 2. | consideră că liderii politici, organizațiile societății civile, autoritățile religioasei și asociațiile de femei din RDC ar trebui să ajungă la un consens național cu privire la instituții adecvate și corespunzătoare, precum și cu privire la proceduri stabilite și convenite prin care practicile democratice să poată fi puse în aplicare; |
| --- | --- |

2.

consideră că liderii politici, organizațiile societății civile, autoritățile religioasei și asociațiile de femei din RDC ar trebui să ajungă la un consens național cu privire la instituții adecvate și corespunzătoare, precum și cu privire la proceduri stabilite și convenite prin care practicile democratice să poată fi puse în aplicare;

| 3. | consideră că un sistem judiciar și o mass-media independente sunt esențiale în modelarea și în reglementarea procesului democratic, în vederea consolidării statului de drept, creării unor instituții democratice, inclusiv a unui parlament funcțional bazat pe un pluralism politic și consolidării rolului societății civile; |
| --- | --- |

3.

consideră că un sistem judiciar și o mass-media independente sunt esențiale în modelarea și în reglementarea procesului democratic, în vederea consolidării statului de drept, creării unor instituții democratice, inclusiv a unui parlament funcțional bazat pe un pluralism politic și consolidării rolului societății civile;

| 4. | este de părere că alegerile sunt necesare, însă nu sunt suficiente, în sine, pentru a crea condițiile pentru un proces de democratizare, care implică mai mult decât doar organizarea unor alegeri; consideră că, pentru ca democratizarea să aibă succes, este esențială angajarea în direcția dezvoltării sociale și economice a unei țări pentru ca populația să poată beneficia de drepturile sale fundamentale, incluzând ocuparea forței de muncă, sănătatea și educația; |
| --- | --- |

4.

este de părere că alegerile sunt necesare, însă nu sunt suficiente, în sine, pentru a crea condițiile pentru un proces de democratizare, care implică mai mult decât doar organizarea unor alegeri; consideră că, pentru ca democratizarea să aibă succes, este esențială angajarea în direcția dezvoltării sociale și economice a unei țări pentru ca populația să poată beneficia de drepturile sale fundamentale, incluzând ocuparea forței de muncă, sănătatea și educația;

| 5. | salută faptul că poporul congolez a participat masiv la alegerile prezidențiale și legislative din noiembrie 2011, dovedind, astfel, profundul său atașament față de construirea unei veritabile democrații în RDC; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că poporul congolez a participat masiv la alegerile prezidențiale și legislative din noiembrie 2011, dovedind, astfel, profundul său atașament față de construirea unei veritabile democrații în RDC;

| 6. | încurajează guvernul să inițieze un dialog politic cu toate partidele, inclusiv cu forțele de opoziție și societatea civilă, netezind calea unei reale democrații și a unei veritabile reforme politice în țară; |
| --- | --- |

6.

încurajează guvernul să inițieze un dialog politic cu toate partidele, inclusiv cu forțele de opoziție și societatea civilă, netezind calea unei reale democrații și a unei veritabile reforme politice în țară;

| 7. | subliniază importanța creării unei Curți constituționale care să permită asigurarea unei mai mari transparențe în procesul electoral, în special în materia tratării litigiilor legate de alegeri; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța creării unei Curți constituționale care să permită asigurarea unei mai mari transparențe în procesul electoral, în special în materia tratării litigiilor legate de alegeri;

| 8. | reiterează constatarea sa privind eșecul CENI și recomandă adoptarea unor reforme de fond în privința mai multor aspecte după ce componența acesteia va fi fost revizuită pentru a-i conferi un caracter cu adevărat paritar și mai reprezentativ al societății civile congoleze; |
| --- | --- |

8.

reiterează constatarea sa privind eșecul CENI și recomandă adoptarea unor reforme de fond în privința mai multor aspecte după ce componența acesteia va fi fost revizuită pentru a-i conferi un caracter cu adevărat paritar și mai reprezentativ al societății civile congoleze;

| 9. | salută dorința CENI de a restabili încrederea între diferiții actori și de a pune în aplicare recomandările EU EOM și, în acest sens, solicită CENI să prezinte o propunere concretă în ce privește un plan de acțiune specific și adecvat; |
| --- | --- |

9.

salută dorința CENI de a restabili încrederea între diferiții actori și de a pune în aplicare recomandările EU EOM și, în acest sens, solicită CENI să prezinte o propunere concretă în ce privește un plan de acțiune specific și adecvat;

| 10. | insistă asupra rolului crucial al societății civile congoleze în procesul electoral în ce privește promovarea educației civice și observarea la nivel național; solicită, prin urmare, Uniunii Europene și comunității internaționale să susțină RDC în eforturile depuse în vederea consolidării democrației și a păcii, să acorde asistență ONG-urilor congoleze în acțiunile de sensibilizare a alegătorilor și de trimitere de observatori interni la alegeri și să vină în sprijinul poporului congolez în vederea materializării aspirațiilor sale la democrație și justiție socială; |
| --- | --- |

10.

insistă asupra rolului crucial al societății civile congoleze în procesul electoral în ce privește promovarea educației civice și observarea la nivel național; solicită, prin urmare, Uniunii Europene și comunității internaționale să susțină RDC în eforturile depuse în vederea consolidării democrației și a păcii, să acorde asistență ONG-urilor congoleze în acțiunile de sensibilizare a alegătorilor și de trimitere de observatori interni la alegeri și să vină în sprijinul poporului congolez în vederea materializării aspirațiilor sale la democrație și justiție socială;

| 11. | îndeamnă ca Consiliului superior al audiovizualului și comunicării (CSAC) să i se permită să funcționeze în mod real și eficient pentru a se asigura respectarea aplicării principiului apariției în mod egal în mass media a tuturor candidaților la alegeri; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă ca Consiliului superior al audiovizualului și comunicării (CSAC) să i se permită să funcționeze în mod real și eficient pentru a se asigura respectarea aplicării principiului apariției în mod egal în mass media a tuturor candidaților la alegeri;

| 12. | condamnă în mod ferm violențele regretabile și încălcările drepturilor fundamentale din timpul scrutinelor din 28 noiembrie 2011 și solicită autorităților congoleze să facă tot ce este posibil pentru efectuarea anchetelor necesare identificării celor vinovați. felicită și încurajează activitatea forțelor de securitate și de ordine de combatere în mod eficace a tuturor încălcărilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

12.

condamnă în mod ferm violențele regretabile și încălcările drepturilor fundamentale din timpul scrutinelor din 28 noiembrie 2011 și solicită autorităților congoleze să facă tot ce este posibil pentru efectuarea anchetelor necesare identificării celor vinovați. felicită și încurajează activitatea forțelor de securitate și de ordine de combatere în mod eficace a tuturor încălcărilor drepturilor omului;

| 13. | subliniază faptul că nu s-a înregistrat niciun progres în anchetele penale privind încălcările drepturilor omului, în special violurile în masă; constată că sistemul judiciar a rămas, în mare parte, incapabil de a face dreptate și a acorda despăgubiri victimelor; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că nu s-a înregistrat niciun progres în anchetele penale privind încălcările drepturilor omului, în special violurile în masă; constată că sistemul judiciar a rămas, în mare parte, incapabil de a face dreptate și a acorda despăgubiri victimelor;

| 14. | este îngrijorat că asasinii lui Floribert Chebeya Bahizire, activistul pentru drepturile omului, sunt încă în libertate, în ciuda unei hotărâri a tribunalului; îndeamnă sistemul judiciar congolez să examineze recursul făcut în această cauză de văduva lui Chebeya și să stabilească o dată pentru judecarea acestuia; |
| --- | --- |

14.

este îngrijorat că asasinii lui Floribert Chebeya Bahizire, activistul pentru drepturile omului, sunt încă în libertate, în ciuda unei hotărâri a tribunalului; îndeamnă sistemul judiciar congolez să examineze recursul făcut în această cauză de văduva lui Chebeya și să stabilească o dată pentru judecarea acestuia;

| 15. | invită autoritățile congoleze ca, în numele libertății de exprimare, să nu împiedice, direct sau indirect, distribuirea în RDC a filmului realizatorului Thierry Michel referitor la acest caz; |
| --- | --- |

15.

invită autoritățile congoleze ca, în numele libertății de exprimare, să nu împiedice, direct sau indirect, distribuirea în RDC a filmului realizatorului Thierry Michel referitor la acest caz;

| 16. | invită guvernul congolez să se angajeze în mod hotărât în direcția unei practici politice care respectă în mod real drepturile omului, inclusiv libertatea de exprimare și de opinie, libertatea de a demonstra, libertatea religiei și să pună capăt discriminării bazate pe sex sau orientarea sexuală; subliniază importanța întăririi statului de drept, a bunei guvernări, a combaterii corupției și a controlului asupra forțelor de securitate; |
| --- | --- |

16.

invită guvernul congolez să se angajeze în mod hotărât în direcția unei practici politice care respectă în mod real drepturile omului, inclusiv libertatea de exprimare și de opinie, libertatea de a demonstra, libertatea religiei și să pună capăt discriminării bazate pe sex sau orientarea sexuală; subliniază importanța întăririi statului de drept, a bunei guvernări, a combaterii corupției și a controlului asupra forțelor de securitate;

| 17. | invită guvernul actual al RDC să își intensifice eforturile interne pentru a garanta statul de drept și asigura siguranța poporului congolez pe întregul teritoriu al țării; îl invită pe prim-ministru, în calitatea sa de membru al guvernului responsabil cu finanțele publice, să se asigure că standardele de gestiune financiară cele mai înalte și procedurile bugetare solide devin regula generală în procesul decizional al guvernului RDC; |
| --- | --- |

17.

invită guvernul actual al RDC să își intensifice eforturile interne pentru a garanta statul de drept și asigura siguranța poporului congolez pe întregul teritoriu al țării; îl invită pe prim-ministru, în calitatea sa de membru al guvernului responsabil cu finanțele publice, să se asigure că standardele de gestiune financiară cele mai înalte și procedurile bugetare solide devin regula generală în procesul decizional al guvernului RDC;

| 18. | constată că femeile continuă să fie discriminate, lucru ce le împiedică să participe pe deplin la viața politică, în ciuda faptului că principiul egalității între bărbați și femei și al parității bărbați-femei în diferitele instanțe decizionale este înscris în Constituție; recomandă adoptarea tuturor măsurile necesare în vederea asigurării participării femeilor la viața politică și modificarea legii electorale în vederea garantării principiului parității femei-bărbați; |
| --- | --- |

18.

constată că femeile continuă să fie discriminate, lucru ce le împiedică să participe pe deplin la viața politică, în ciuda faptului că principiul egalității între bărbați și femei și al parității bărbați-femei în diferitele instanțe decizionale este înscris în Constituție; recomandă adoptarea tuturor măsurile necesare în vederea asigurării participării femeilor la viața politică și modificarea legii electorale în vederea garantării principiului parității femei-bărbați;

| 19. | salută anunțul făcut de Biroul CENI la 6 iunie 2012, printr-o declarație de presă, a deciziei sale N 019/CEN/BUR/12 prin care se stabilește un calendar revizuit pentru alegerile provinciale, municipale și locale, care extinde procesul electoral până în 2014; |
| --- | --- |

19.

salută anunțul făcut de Biroul CENI la 6 iunie 2012, printr-o declarație de presă, a deciziei sale N 019/CEN/BUR/12 prin care se stabilește un calendar revizuit pentru alegerile provinciale, municipale și locale, care extinde procesul electoral până în 2014;

| 20. | invită CENI să prezinte un plan organizațional și un plan bugetar care să indice în mod clar modul în care vor fi organizate următoarele alegeri; solicită ca aceste planuri să fie transmise, spre aprobare, tuturor partidelor politice și societății civile; |
| --- | --- |

20.

invită CENI să prezinte un plan organizațional și un plan bugetar care să indice în mod clar modul în care vor fi organizate următoarele alegeri; solicită ca aceste planuri să fie transmise, spre aprobare, tuturor partidelor politice și societății civile;

| 21. | invită toți membrii majorității prezidențiale, opoziției și administrației publice, precum și societatea civilă și poporul congolez în general să acționeze în așa fel încât următoarele alegeri prevăzute în calendarul electoral revizuit pentru perioada 2012-2014 să fie transparente, credibile și fiabile, iar drepturile omului și libertățile fundamentale să fie respectate; |
| --- | --- |

21.

invită toți membrii majorității prezidențiale, opoziției și administrației publice, precum și societatea civilă și poporul congolez în general să acționeze în așa fel încât următoarele alegeri prevăzute în calendarul electoral revizuit pentru perioada 2012-2014 să fie transparente, credibile și fiabile, iar drepturile omului și libertățile fundamentale să fie respectate;

| 22. | încurajează Comisia și statele membre să condiționeze contribuția financiară a Uniunii la procesul electoral congolez de punerea efectivă în aplicare a recomandărilor MOE-UE; |
| --- | --- |

22.

încurajează Comisia și statele membre să condiționeze contribuția financiară a Uniunii la procesul electoral congolez de punerea efectivă în aplicare a recomandărilor MOE-UE;

| 23. | subliniază că situația umanitară și în materie de securitate în țară continuă să constituie o amenințare la adresa stabilității din regiune și subliniază că pacea, securitatea, democrația și buna guvernare reprezintă condiții prealabile pentru dezvoltarea pe termen lung a RDC; |
| --- | --- |

23.

subliniază că situația umanitară și în materie de securitate în țară continuă să constituie o amenințare la adresa stabilității din regiune și subliniază că pacea, securitatea, democrația și buna guvernare reprezintă condiții prealabile pentru dezvoltarea pe termen lung a RDC;

| 24. | solicită parlamentului congolez să se implice în activitatea de supraveghere a sectorului minier și să se ia în considerare efectuarea unei anchete independente pentru a se garanta că acest sector își desfășoară activitățile în mod transparent; |
| --- | --- |

24.

solicită parlamentului congolez să se implice în activitatea de supraveghere a sectorului minier și să se ia în considerare efectuarea unei anchete independente pentru a se garanta că acest sector își desfășoară activitățile în mod transparent;

| 25. | sprijină înființarea postului de Raportor special pentru RDC la Consiliul drepturilor omului și reînnoirea mandatului Monusco în scopul protejării populației civile; |
| --- | --- |

25.

sprijină înființarea postului de Raportor special pentru RDC la Consiliul drepturilor omului și reînnoirea mandatului Monusco în scopul protejării populației civile;

| 26. | solicită autorităților congoleze să ratifice în cel mai scurt timp Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea; |
| --- | --- |

26.

solicită autorităților congoleze să ratifice în cel mai scurt timp Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, guvernelor statelor din regiunea Marilor Lacuri, Consiliului drepturilor omului al Organizației Națiunilor Unite și autorităților din Republica Democratică Congo. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, guvernelor statelor din regiunea Marilor Lacuri, Consiliului drepturilor omului al Organizației Națiunilor Unite și autorităților din Republica Democratică Congo.

---

Joi, 14 iunie 2012

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/68

---

Joi, 14 iunie 2012Consultările publice și disponibilitatea lor în toate limbile UE

P7_TA(2012)0256

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la consultările publice și disponibilitatea acestora în toate limbile UE (2012/2676(RSP))

2013/C 332 E/12

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 octombrie 2010 privind reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană (COM(2010)0543), în care se anunță intenția Comisiei de a efectua o revizuire a politicii sale de consultare în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 octombrie 2010 privind reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană (COM(2010)0543), în care se anunță intenția Comisiei de a efectua o revizuire a politicii sale de consultare în 2011,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere declarația de la Cracovia, adoptată la Forumul privind piața unică, desfășurat în perioada 3-4 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la Cracovia, adoptată la Forumul privind piața unică, desfășurat în perioada 3-4 octombrie 2011,

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns scris din 14 martie 2011, adresată Comisiei, intitulată „Strategia de comunicare a Comisiei/Regimul lingvistic al consultărilor publice” (E-002327/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns scris din 14 martie 2011, adresată Comisiei, intitulată „Strategia de comunicare a Comisiei/Regimul lingvistic al consultărilor publice” (E-002327/2011),

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia a propus desemnarea anului 2013 drept „Anul european al cetățenilor” pentru a spori gradul de conștientizare a beneficiilor și a drepturilor conferite de cetățenia UE și pentru a stimula participarea activă a cetățenilor în elaborarea politicilor Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia a propus desemnarea anului 2013 drept „Anul european al cetățenilor” pentru a spori gradul de conștientizare a beneficiilor și a drepturilor conferite de cetățenia UE și pentru a stimula participarea activă a cetățenilor în elaborarea politicilor Uniunii;

| B. | întrucât persoanele cu dizabilități întâmpină dificultăți mai mari, deoarece au nevoie de formate accesibile pentru facilitarea comunicării; |
| --- | --- |

B.

întrucât persoanele cu dizabilități întâmpină dificultăți mai mari, deoarece au nevoie de formate accesibile pentru facilitarea comunicării;

| C. | întrucât implicarea cetățenilor este o componentă fundamentală a guvernanței democratice, întrucât consultările publice bine concepute și comunicate reprezintă unul din principalele instrumente care concretizează politica de transparență a UE și întrucât, până în prezent, potențialul lor de a elimina decalajul de comunicare și informare dintre cetățeni și UE nu a fost valorificat pe deplin, |
| --- | --- |

C.

întrucât implicarea cetățenilor este o componentă fundamentală a guvernanței democratice, întrucât consultările publice bine concepute și comunicate reprezintă unul din principalele instrumente care concretizează politica de transparență a UE și întrucât, până în prezent, potențialul lor de a elimina decalajul de comunicare și informare dintre cetățeni și UE nu a fost valorificat pe deplin,

| 1. | invită Comisia să depună eforturi în mod activ pentru a comunica cu cetățenii obișnuiți, valorificând pe deplin canalele existente de comunicare pentru a distribui consultările în rândul publicului larg și a le desfășura, într-un mod bine direcționat, împreună cu ONG-urile și alți factori interesați; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia să depună eforturi în mod activ pentru a comunica cu cetățenii obișnuiți, valorificând pe deplin canalele existente de comunicare pentru a distribui consultările în rândul publicului larg și a le desfășura, într-un mod bine direcționat, împreună cu ONG-urile și alți factori interesați;

| 2. | îndeamnă Comisia să se asigure că dreptul fiecărui cetățean UE de a se adresa instituțiilor UE în orice limbă oficială a UE este respectat pe deplin și pus în aplicare, făcând astfel încât consultările publice să fie disponibile în toate limbile oficiale ale UE, toate consultările să fie tratate în mod egal și să nu existe nicio discriminare lingvistică între consultări; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Comisia să se asigure că dreptul fiecărui cetățean UE de a se adresa instituțiilor UE în orice limbă oficială a UE este respectat pe deplin și pus în aplicare, făcând astfel încât consultările publice să fie disponibile în toate limbile oficiale ale UE, toate consultările să fie tratate în mod egal și să nu existe nicio discriminare lingvistică între consultări;

| 3. | solicită Comisiei să facă astfel încât toate consultările să fie pe înțelesul cetățenilor obișnuiți și să se deruleze pe o perioadă suficient de îndelungată pentru a permite o participare sporită; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să facă astfel încât toate consultările să fie pe înțelesul cetățenilor obișnuiți și să se deruleze pe o perioadă suficient de îndelungată pentru a permite o participare sporită;

| 4. | îndeamnă Comisia să garanteze dreptul persoanelor cu dizabilități de a fi consultate, utilizând formate accesibile; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia să garanteze dreptul persoanelor cu dizabilități de a fi consultate, utilizând formate accesibile;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/69

---

Joi, 14 iunie 2012Situația din Tibet

P7_TA(2012)0257

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Tibet (2012/2685(RSP))

2013/C 332 E/13

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China și la Tibet, în special pe cele din 27 octombrie 2011 (1) și din 25 noiembrie 2010 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China și la Tibet, în special pe cele din 27 octombrie 2011 (1) și din 25 noiembrie 2010 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa anterioară din 7 aprilie 2011 referitoare la interzicerea alegerilor pentru guvernul tibetan din exil în Nepal (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa anterioară din 7 aprilie 2011 referitoare la interzicerea alegerilor pentru guvernul tibetan din exil în Nepal (3),

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 36 din Constituția Republicii Populare Chineze, care garantează tuturor cetățenilor dreptul la libertatea credinței religioase, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 36 din Constituția Republicii Populare Chineze, care garantează tuturor cetățenilor dreptul la libertatea credinței religioase,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât respectarea drepturilor omului, a libertății de alegere a identității, a libertății culturale, religioase și a libertății de asociere sunt principii fundamentale ale UE și ale politicii sale externe; |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea drepturilor omului, a libertății de alegere a identității, a libertății culturale, religioase și a libertății de asociere sunt principii fundamentale ale UE și ale politicii sale externe;

| B. | întrucât UE a ridicat problema drepturilor minorității tibetane în cursul celei de a 31-a runde a dialogului dintre UE și China pe tema drepturilor omului, desfășurată la Bruxelles, la 29 mai 2012; întrucât dialogul dintre UE și China pe tema drepturilor omului nu a avut ca rezultat, pentru tibetani, nicio ameliorare semnificativă în ceea ce privește situația drepturilor omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE a ridicat problema drepturilor minorității tibetane în cursul celei de a 31-a runde a dialogului dintre UE și China pe tema drepturilor omului, desfășurată la Bruxelles, la 29 mai 2012; întrucât dialogul dintre UE și China pe tema drepturilor omului nu a avut ca rezultat, pentru tibetani, nicio ameliorare semnificativă în ceea ce privește situația drepturilor omului;

| C. | întrucât emisarii Sfinției Sale, Dalai Lama au abordat Guvernul Republicii Populare Chineze, pentru a găsi o soluție pașnică și reciproc benefică în problema Tibetului; întrucât convorbirile dintre cele două părți nu au produs rezultate concrete și sunt, în prezent, înghețate; |
| --- | --- |

C.

întrucât emisarii Sfinției Sale, Dalai Lama au abordat Guvernul Republicii Populare Chineze, pentru a găsi o soluție pașnică și reciproc benefică în problema Tibetului; întrucât convorbirile dintre cele două părți nu au produs rezultate concrete și sunt, în prezent, înghețate;

| D. | întrucât autoritățile Republicii Populare Chineze au recurs în mod disproporționat la forță atunci când au avut de a face cu protestele din 2008 din Tibet și, ulterior, au impus neîncetat măsuri de securitate restrictive, care afectează libertatea de exprimare, de asociere și de credință; |
| --- | --- |

D.

întrucât autoritățile Republicii Populare Chineze au recurs în mod disproporționat la forță atunci când au avut de a face cu protestele din 2008 din Tibet și, ulterior, au impus neîncetat măsuri de securitate restrictive, care afectează libertatea de exprimare, de asociere și de credință;

| E. | întrucât s-ar putea ca numărul victimelor protestelor din 2008 să fi depășit cifra de 200, numărul deținuților variază între 4 434 și mai mult de 6 500, iar la sfârșitul lui 2010 în Tibet existau 831 de prizonieri politici cunoscuți, dintre care 360 condamnați judiciar și 12 executând pedepse cu închisoarea pe viață; |
| --- | --- |

E.

întrucât s-ar putea ca numărul victimelor protestelor din 2008 să fi depășit cifra de 200, numărul deținuților variază între 4 434 și mai mult de 6 500, iar la sfârșitul lui 2010 în Tibet existau 831 de prizonieri politici cunoscuți, dintre care 360 condamnați judiciar și 12 executând pedepse cu închisoarea pe viață;

| F. | întrucât există rapoarte conform cărora, pentru stoarcerea mărturisirilor, în închisorile din Tibet, autoritățile Republicii Populare Chineze au utilizat tortura, inclusiv bătăile, armele cu șocuri electrice, izolarea pe termen lung, înfometarea și alte măsuri similare; |
| --- | --- |

F.

întrucât există rapoarte conform cărora, pentru stoarcerea mărturisirilor, în închisorile din Tibet, autoritățile Republicii Populare Chineze au utilizat tortura, inclusiv bătăile, armele cu șocuri electrice, izolarea pe termen lung, înfometarea și alte măsuri similare;

| G. | întrucât, conform rapoartelor, din 2009, 38 de tibetani, în majoritate călugări și călugărițe, și-au dat foc, protestând împotriva politicilor chineze restrictive din Tibet și sprijinind revenirea Sfinției Sale, Dalai Lama și dreptul la libertate religioasă în ținutul Aba/Ngaba din provincia Sichuan și din alte regiuni ale platoului tibetan; |
| --- | --- |

G.

întrucât, conform rapoartelor, din 2009, 38 de tibetani, în majoritate călugări și călugărițe, și-au dat foc, protestând împotriva politicilor chineze restrictive din Tibet și sprijinind revenirea Sfinției Sale, Dalai Lama și dreptul la libertate religioasă în ținutul Aba/Ngaba din provincia Sichuan și din alte regiuni ale platoului tibetan;

| H. | întrucât situația actuală și locul în care se află mai multe victime ale autoimolării, și anume Chimey Palden, Tenpa Darjey, Jamyang Palden, Lobsang Gyatso, Sona Rabyang, Dawa Tsering, Kelsang Wangchuck, Lobsang Kelsang, Lobsang Kunchok și Tapey au rămas necunoscute sau neclare; |
| --- | --- |

H.

întrucât situația actuală și locul în care se află mai multe victime ale autoimolării, și anume Chimey Palden, Tenpa Darjey, Jamyang Palden, Lobsang Gyatso, Sona Rabyang, Dawa Tsering, Kelsang Wangchuck, Lobsang Kelsang, Lobsang Kunchok și Tapey au rămas necunoscute sau neclare;

| I. | întrucât Gedhun Choekyi Nyima, cel de al 11-lea Panchen Lama, a fost plasat în detenție de către autoritățile Republicii Populare Chineze și nu a mai fost văzut din 14 mai 1995; |
| --- | --- |

I.

întrucât Gedhun Choekyi Nyima, cel de al 11-lea Panchen Lama, a fost plasat în detenție de către autoritățile Republicii Populare Chineze și nu a mai fost văzut din 14 mai 1995;

| J. | întrucât identitatea, limba, cultura și religia tibetană, mărturii ale unei civilizații bogate din punct de vedere istoric, sunt periclitate prin strămutarea populației Han în teritoriul istoric al Tibetului și prin eradicarea modului de viață tradițional nomad al tibetanilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât identitatea, limba, cultura și religia tibetană, mărturii ale unei civilizații bogate din punct de vedere istoric, sunt periclitate prin strămutarea populației Han în teritoriul istoric al Tibetului și prin eradicarea modului de viață tradițional nomad al tibetanilor;

| K. | întrucât, în UE, este în curs de desfășurare procesul de numire și de stabilire a mandatului Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în UE, este în curs de desfășurare procesul de numire și de stabilire a mandatului Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului;

| L. | întrucât solicitările anterioare ale Parlamentului European, adresate Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE de a aborda situația din Tibet cu omologii săi chinezi nu au dat rezultatele așteptate; |
| --- | --- |

L.

întrucât solicitările anterioare ale Parlamentului European, adresate Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE de a aborda situația din Tibet cu omologii săi chinezi nu au dat rezultatele așteptate;

| 1. | își reiterează afirmația conform căreia parteneriatul strategic dintre UE și Republica Populară Chineză ar trebui să se bazeze pe principii și valori împărtășite; |
| --- | --- |

1.

își reiterează afirmația conform căreia parteneriatul strategic dintre UE și Republica Populară Chineză ar trebui să se bazeze pe principii și valori împărtășite;

| 2. | îi solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE să-și extindă și să-și intensifice eforturile în vederea abordării situației drepturilor omului din Tibet în cadrul dialogului dintre UE și China pe tema drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

îi solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE să-și extindă și să-și intensifice eforturile în vederea abordării situației drepturilor omului din Tibet în cadrul dialogului dintre UE și China pe tema drepturilor omului;

| 3. | regretă, în acest sens, refuzul autorităților chineze de a desfășura dialogul de două ori pe an și poziția acestora în ceea ce privește modalitățile și frecvența întâlnirilor, în special în legătură cu consolidarea segmentului societății civile și cu implicarea societății civile în dialog; îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii să depună toate eforturile, astfel ca dialogul privind drepturile omului să devină mai eficient și mai pragmatic; |
| --- | --- |

3.

regretă, în acest sens, refuzul autorităților chineze de a desfășura dialogul de două ori pe an și poziția acestora în ceea ce privește modalitățile și frecvența întâlnirilor, în special în legătură cu consolidarea segmentului societății civile și cu implicarea societății civile în dialog; îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii să depună toate eforturile, astfel ca dialogul privind drepturile omului să devină mai eficient și mai pragmatic;

| 4. | salută procesul deosebit de important și încununat cu succes de democratizare a guvernanței tibetanilor din exil de către Sfinția Sa, Dalai Lama și recentul transfer, la care a procedat, al puterilor și responsabilităților sale către Kalon Tripa, din cadrul Administrației Centrale Tibetane, ales pe cale democratică, care reprezintă aspirațiile poporului tibetan; |
| --- | --- |

4.

salută procesul deosebit de important și încununat cu succes de democratizare a guvernanței tibetanilor din exil de către Sfinția Sa, Dalai Lama și recentul transfer, la care a procedat, al puterilor și responsabilităților sale către Kalon Tripa, din cadrul Administrației Centrale Tibetane, ales pe cale democratică, care reprezintă aspirațiile poporului tibetan;

| 5. | salută decizia noii conduceri politice tibetane, aleasă pe cale democratică, de a continua să se supună politicii căii de mijloc a Sfinției Sale Dalai Lama, care urmărește o autonomie genuină a tibetanilor în interiorul Republicii Populare Chineze și în cadrul constituției chineze; |
| --- | --- |

5.

salută decizia noii conduceri politice tibetane, aleasă pe cale democratică, de a continua să se supună politicii căii de mijloc a Sfinției Sale Dalai Lama, care urmărește o autonomie genuină a tibetanilor în interiorul Republicii Populare Chineze și în cadrul constituției chineze;

| 6. | aprobă principiile stabilite în Memorandumul privind autonomia genuină pentru poporul tibetan, propus de emisarii Sfinției Sale, Dalai Lama, omologilor lor chinezi, în 2008, care oferă baza unei soluții politice realiste și sustenabile pentru problema Tibetului; |
| --- | --- |

6.

aprobă principiile stabilite în Memorandumul privind autonomia genuină pentru poporul tibetan, propus de emisarii Sfinției Sale, Dalai Lama, omologilor lor chinezi, în 2008, care oferă baza unei soluții politice realiste și sustenabile pentru problema Tibetului;

| 7. | respinge argumentul invocat de Guvernul Republicii Populare Chineze, conform căruia angajarea guvernelor în relațiile cu Sfinția Sa, Dalai Lama și cu membrii conducerii tibetane alese și exprimarea sprijinului guvernelor pentru o soluție pașnică a problemei Tibetului prin dialog și negocieri ar constitui încălcări ale „politicii unei singure Chine”; |
| --- | --- |

7.

respinge argumentul invocat de Guvernul Republicii Populare Chineze, conform căruia angajarea guvernelor în relațiile cu Sfinția Sa, Dalai Lama și cu membrii conducerii tibetane alese și exprimarea sprijinului guvernelor pentru o soluție pașnică a problemei Tibetului prin dialog și negocieri ar constitui încălcări ale „politicii unei singure Chine”;

| 8. | cere autorităților Republicii Populare Chineze să acorde teritoriului istoric al Tibetului o autonomie care să nu fie lipsită de sens; |
| --- | --- |

8.

cere autorităților Republicii Populare Chineze să acorde teritoriului istoric al Tibetului o autonomie care să nu fie lipsită de sens;

| 9. | își exprimă dezamăgirea în legătură cu refuzul, din 2010, al guvernului Republicii Populare Chineze de a continua dialogul cu emisarii Sfinției Sale Dalai Lama și încurajează autoritățile chineze să se angajeze în convorbiri care să nu fie lipsite de sens cu reprezentanții Administrației Centrale Tibetane privind viitorul Tibetului; |
| --- | --- |

9.

își exprimă dezamăgirea în legătură cu refuzul, din 2010, al guvernului Republicii Populare Chineze de a continua dialogul cu emisarii Sfinției Sale Dalai Lama și încurajează autoritățile chineze să se angajeze în convorbiri care să nu fie lipsite de sens cu reprezentanții Administrației Centrale Tibetane privind viitorul Tibetului;

| 10. | insistă ca autoritățile Republicii Populare Chineze să respecte libertatea de exprimare, libertatea de asociere și libertatea religioasă a tibetanilor; |
| --- | --- |

10.

insistă ca autoritățile Republicii Populare Chineze să respecte libertatea de exprimare, libertatea de asociere și libertatea religioasă a tibetanilor;

| 11. | îndeamnă autoritățile Republicii Populare Chineze să permită efectuarea unei investigații internaționale independente cu privire la protestele din 2008 și la urmările acestora și cere eliberarea prizonierilor politici; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă autoritățile Republicii Populare Chineze să permită efectuarea unei investigații internaționale independente cu privire la protestele din 2008 și la urmările acestora și cere eliberarea prizonierilor politici;

| 12. | condamnă orice formă de torturare a persoanelor aflate în detenție și invită și cere autorităților Republicii Populare Chineze să permită efectuarea unei inspecții internaționale independente a închisorilor și a centrelor de detenție din Tibet; |
| --- | --- |

12.

condamnă orice formă de torturare a persoanelor aflate în detenție și invită și cere autorităților Republicii Populare Chineze să permită efectuarea unei inspecții internaționale independente a închisorilor și a centrelor de detenție din Tibet;

| 13. | își reiterează condamnarea cu privire la măsurile pe care autoritățile chineze continuă să le ia împotriva mănăstirilor tibetane și îi cere Guvernului chinez să garanteze libertatea religioasă, atât a poporului din Tibet, cât și a tuturor cetățenilor săi; |
| --- | --- |

13.

își reiterează condamnarea cu privire la măsurile pe care autoritățile chineze continuă să le ia împotriva mănăstirilor tibetane și îi cere Guvernului chinez să garanteze libertatea religioasă, atât a poporului din Tibet, cât și a tuturor cetățenilor săi;

| 14. | insistă ca autoritățile chineze să dezvăluie care este soarta și locul unde se află toate victimele autoimolărilor din Tibet; |
| --- | --- |

14.

insistă ca autoritățile chineze să dezvăluie care este soarta și locul unde se află toate victimele autoimolărilor din Tibet;

| 15. | își reiterează cererea adresată autorităților chineze de a dezvălui care este soarta și unde se află Chedun Choekyi Nyima, cel al 11-lea Panchen Lama; |
| --- | --- |

15.

își reiterează cererea adresată autorităților chineze de a dezvălui care este soarta și unde se află Chedun Choekyi Nyima, cel al 11-lea Panchen Lama;

| 16. | cere autorităților chineze să sprijine libertatea lingvistică, culturală, religioasă și celelalte libertăți fundamentale ale tibetanilor și să se abțină de la politicile de strămutare în favoarea populației Han și în defavoarea tibetanilor în teritoriile istorice ale Tibetului, precum și de la forțarea nomazilor tibetani de a-și abandona modul de viață tradițional; |
| --- | --- |

16.

cere autorităților chineze să sprijine libertatea lingvistică, culturală, religioasă și celelalte libertăți fundamentale ale tibetanilor și să se abțină de la politicile de strămutare în favoarea populației Han și în defavoarea tibetanilor în teritoriile istorice ale Tibetului, precum și de la forțarea nomazilor tibetani de a-și abandona modul de viață tradițional;

| 17. | cere autorităților chineze să ridice toate restricțiile și să permită accesul nestânjenit și libertatea de mișcare a media, a jurnaliștilor și a observatorilor drepturilor omului independenți în întregul Tibet; |
| --- | --- |

17.

cere autorităților chineze să ridice toate restricțiile și să permită accesul nestânjenit și libertatea de mișcare a media, a jurnaliștilor și a observatorilor drepturilor omului independenți în întregul Tibet;

| 18. | cere ca Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului, odată desemnat, să transmită regulat rapoarte privind situația drepturilor omului din Republica Populară Chineză, în special cu privire la Tibet; |
| --- | --- |

18.

cere ca Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului, odată desemnat, să transmită regulat rapoarte privind situația drepturilor omului din Republica Populară Chineză, în special cu privire la Tibet;

| 19. | îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE să numească un coordonator special, al cărui mandat să includă întocmirea regulată a unor rapoarte referitoare la Tibet, pentru a face ca drepturile omului să fie respectate în mai mare măsură în cazul poporului tibetan, inclusiv dreptul acestuia la prezervarea și dezvoltarea identității sale distincte și a manifestărilor sale religioase, culturale și lingvistice, pentru sprijinirea dialogului și negocierilor constructive dintre Guvernul Republicii Populare Chineze și emisarii Sfinției Sale, Dalai Lama, și pentru a oferi asistență refugiaților tibetani, în special în Nepal și în India; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE să numească un coordonator special, al cărui mandat să includă întocmirea regulată a unor rapoarte referitoare la Tibet, pentru a face ca drepturile omului să fie respectate în mai mare măsură în cazul poporului tibetan, inclusiv dreptul acestuia la prezervarea și dezvoltarea identității sale distincte și a manifestărilor sale religioase, culturale și lingvistice, pentru sprijinirea dialogului și negocierilor constructive dintre Guvernul Republicii Populare Chineze și emisarii Sfinției Sale, Dalai Lama, și pentru a oferi asistență refugiaților tibetani, în special în Nepal și în India;

| 20. | îi solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE să abordeze situația drepturilor omului din Tibet la fiecare întâlnire cu reprezentanții Republicii Populare Chineze; |
| --- | --- |

20.

îi solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE să abordeze situația drepturilor omului din Tibet la fiecare întâlnire cu reprezentanții Republicii Populare Chineze;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului Republicii Populare Chineze, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Guvernului tibetan în exil, Parlamentului tibetan în exil și Sfinției Sale, Dalai Lama. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a UE, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului Republicii Populare Chineze, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Guvernului tibetan în exil, Parlamentului tibetan în exil și Sfinției Sale, Dalai Lama.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0474.

(2)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 118.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0158.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/72

---

Joi, 14 iunie 2012Viitorul Actului privind piața unică

P7_TA(2012)0258

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la Actul privind piața unică: următoarele etape în direcția creșterii (2012/2663(RSP))

2013/C 332 E/14

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii. «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii. «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulată „Către un Act privind piața unică - Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate: 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulată „Către un Act privind piața unică - Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate: 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2012 intitulat Asigurarea funcționării pieței unice - bilanț anual de guvernanță 2011 (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2012 intitulat Asigurarea funcționării pieței unice - bilanț anual de guvernanță 2011 (SWD(2012)0025),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 16 august 2011 intitulat „Piața unică în ochii oamenilor: un instantaneu al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și întreprinderilor” (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 16 august 2011 intitulat „Piața unică în ochii oamenilor: un instantaneu al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și întreprinderilor” (SEC(2011)1003),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Competitivitate din 10 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Competitivitate din 10 decembrie 2010,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la crearea unei piețe unice pentru consumatori și cetățeni (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la crearea unei piețe unice pentru consumatori și cetățeni (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la piața unică pentru întreprinderi și creștere economică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la piața unică pentru întreprinderi și creștere economică (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la o piață unică pentru europeni (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la o piață unică pentru europeni (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la rezultatele Forumului pentru piața internă (5) desfășurat la Cracovia la 3 și 4 octombrie 2011, precum și concluziile Consiliului European din 23 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la rezultatele Forumului pentru piața internă (5) desfășurat la Cracovia la 3 și 4 octombrie 2011, precum și concluziile Consiliului European din 23 octombrie 2011,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât piața unică europeană a adus beneficii considerabile cetățenilor europeni și a deschis în același timp noi posibilități pentru întreprinderile europene, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

A.

întrucât piața unică europeană a adus beneficii considerabile cetățenilor europeni și a deschis în același timp noi posibilități pentru întreprinderile europene, în special pentru IMM-uri;

| B. | întrucât piața unică este o forță motrice esențială a creșterii economice și a ocupării forței de muncă în Uniunea Europeană; întrucât cetățenii europeni nu au beneficiat încă de toate avantajele prezentate de potențialul pieței unice în numeroase domenii și întrucât sunt necesare noi stimulente, în special pentru a asigura mobilitatea efectivă a lucrătorilor în Europa și o coeziune socială corespunzătoare, dar și pentru a facilita achizițiile și vânzările transfrontaliere; |
| --- | --- |

B.

întrucât piața unică este o forță motrice esențială a creșterii economice și a ocupării forței de muncă în Uniunea Europeană; întrucât cetățenii europeni nu au beneficiat încă de toate avantajele prezentate de potențialul pieței unice în numeroase domenii și întrucât sunt necesare noi stimulente, în special pentru a asigura mobilitatea efectivă a lucrătorilor în Europa și o coeziune socială corespunzătoare, dar și pentru a facilita achizițiile și vânzările transfrontaliere;

| C. | întrucât piața unică nu trebuie considerată izolat de celelalte domenii de politică orizontală, cum ar fi sănătatea, protecția socială și protecția consumatorilor, dreptul muncii, mediul, dezvoltarea durabilă și politicile externe; întrucât punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 necesită o veritabilă abordare vizând aprofundarea pieței unice; |
| --- | --- |

C.

întrucât piața unică nu trebuie considerată izolat de celelalte domenii de politică orizontală, cum ar fi sănătatea, protecția socială și protecția consumatorilor, dreptul muncii, mediul, dezvoltarea durabilă și politicile externe; întrucât punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 necesită o veritabilă abordare vizând aprofundarea pieței unice;

| D. | întrucât criza economică actuală și reapariția unor atitudini economice protecționiste în statele membre au pus în pericol unele dintre realizările cele mai vizibile ale procesului de integrare europeană,ceea ce înseamnă că este necesară atingerea obiectivelor prevăzute inițial în Directiva privind serviciile, evitând, în același timp, afectarea sectoarelor economice tradiționale; întrucât piața unică este necesară acum mai mult ca oricând pentru a revitaliza economia europeană, oferind un răspuns concret la persistența crizei actuale, precum și pentru a asigura viabilitatea proiectului european pe termen lung; |
| --- | --- |

D.

întrucât criza economică actuală și reapariția unor atitudini economice protecționiste în statele membre au pus în pericol unele dintre realizările cele mai vizibile ale procesului de integrare europeană,ceea ce înseamnă că este necesară atingerea obiectivelor prevăzute inițial în Directiva privind serviciile, evitând, în același timp, afectarea sectoarelor economice tradiționale; întrucât piața unică este necesară acum mai mult ca oricând pentru a revitaliza economia europeană, oferind un răspuns concret la persistența crizei actuale, precum și pentru a asigura viabilitatea proiectului european pe termen lung;

| E. | întrucât statele membre și instituțiile UE ar trebui să convină asupra unui calendar obligatoriu și asupra unor măsuri concrete necesare pentru a asigura aplicarea legislației privind piața unică și pentru a înlătura obstacolele nejustificate rămase în calea liberei circulații a bunurilor, serviciilor și lucrătorilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât statele membre și instituțiile UE ar trebui să convină asupra unui calendar obligatoriu și asupra unor măsuri concrete necesare pentru a asigura aplicarea legislației privind piața unică și pentru a înlătura obstacolele nejustificate rămase în calea liberei circulații a bunurilor, serviciilor și lucrătorilor;

| F. | întrucât statele membre și instituțiile UE ar trebui să se concentreze pe adoptarea și punerea rapidă în aplicare a actelor-cheie legislative privind creșterea, acordând prioritate problemei șomajului în rândul tinerilor și reducând birocrația, |
| --- | --- |

F.

întrucât statele membre și instituțiile UE ar trebui să se concentreze pe adoptarea și punerea rapidă în aplicare a actelor-cheie legislative privind creșterea, acordând prioritate problemei șomajului în rândul tinerilor și reducând birocrația,

I.   
  Introducere

| 1. | subliniază faptul că consolidarea pieței unice și dotarea acesteia cu o guvernanță economică corespunzătoare ar trebui să ocupe un loc central pe agenda UE pentru creștere și solicită ca piața unică să fie finalizată cu cea mai mare seriozitate și cât mai repede, ținându-se seama în mod corespunzător de dimensiunea economică, socială și de mediu; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că consolidarea pieței unice și dotarea acesteia cu o guvernanță economică corespunzătoare ar trebui să ocupe un loc central pe agenda UE pentru creștere și solicită ca piața unică să fie finalizată cu cea mai mare seriozitate și cât mai repede, ținându-se seama în mod corespunzător de dimensiunea economică, socială și de mediu;

| 2. | subliniază relevanța strategică a Actului privind piața unică și a identificării celor „douăsprezece pârghii” pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, fiind vorba de o contribuție importantă la consolidarea pieței unice printr-o abordare cuprinzătoare și echilibrată; subliniază faptul că Actul privind piața unică este rezultatul unui proces amplu de consultare interinstituțională și cu părțile interesate; |
| --- | --- |

2.

subliniază relevanța strategică a Actului privind piața unică și a identificării celor „douăsprezece pârghii” pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, fiind vorba de o contribuție importantă la consolidarea pieței unice printr-o abordare cuprinzătoare și echilibrată; subliniază faptul că Actul privind piața unică este rezultatul unui proces amplu de consultare interinstituțională și cu părțile interesate;

| 3. | consideră că ar trebui să se acorde o prioritate imediată adoptării celor 12 acțiuni-cheie conținute de Actul privind piața unică, în special adoptării acțiunilor care facilitează finalizarea pieței unice digitale, oriunde acest lucru este posibil, înainte de sfârșitul lui 2012; solicită Comisiei să acorde asistență statelor membre în asigurarea punerii în aplicare a acțiunilor-cheie care vizează transpunerea rapidă, cu mult înaintea termenului-limită; |
| --- | --- |

3.

consideră că ar trebui să se acorde o prioritate imediată adoptării celor 12 acțiuni-cheie conținute de Actul privind piața unică, în special adoptării acțiunilor care facilitează finalizarea pieței unice digitale, oriunde acest lucru este posibil, înainte de sfârșitul lui 2012; solicită Comisiei să acorde asistență statelor membre în asigurarea punerii în aplicare a acțiunilor-cheie care vizează transpunerea rapidă, cu mult înaintea termenului-limită;

| 4. | consideră că trebuie menținut elanul imprimat odată cu Actul privind piața unică și propune, prin urmare, ca acesta să ia forma unui program continuu care să fie actualizat și examinat anual; salută planul Comisiei de a aprofunda în continuare piața unică ținând seama de progresele obținute datorită Actului privind piața unică înainte de sfârșitul lui 2012, obiectivul urmărit fiind facilitarea creșterii și îmbunătățirea guvernanței pieței unice; reiterează faptul că Actul privind piața unică ar trebui să abordeze și problemele socioeconomice din UE și ar trebui să contribuie la crearea unei piețe aflate în serviciul cetățenilor; |
| --- | --- |

4.

consideră că trebuie menținut elanul imprimat odată cu Actul privind piața unică și propune, prin urmare, ca acesta să ia forma unui program continuu care să fie actualizat și examinat anual; salută planul Comisiei de a aprofunda în continuare piața unică ținând seama de progresele obținute datorită Actului privind piața unică înainte de sfârșitul lui 2012, obiectivul urmărit fiind facilitarea creșterii și îmbunătățirea guvernanței pieței unice; reiterează faptul că Actul privind piața unică ar trebui să abordeze și problemele socioeconomice din UE și ar trebui să contribuie la crearea unei piețe aflate în serviciul cetățenilor;

| 5. | consideră că următoarele etape în materie de acțiuni prioritare ar trebui să se bazeze în mare măsură pe cele „douăsprezece pârghii” din Actul privind piața unică, cu scopul de a concentra atenția politică, de a asigura consensul asupra unei căi echilibrate de urmat în continuare și de a aprofunda și moderniza piața unică, acordându-se o atenție specială promovării beneficiilor acesteia în rândul consumatorilor și al întreprinderilor; de asemenea, consideră că piața unică ar trebui să mențină bunăstarea socială și să asigure condiții echitabile de muncă; |
| --- | --- |

5.

consideră că următoarele etape în materie de acțiuni prioritare ar trebui să se bazeze în mare măsură pe cele „douăsprezece pârghii” din Actul privind piața unică, cu scopul de a concentra atenția politică, de a asigura consensul asupra unei căi echilibrate de urmat în continuare și de a aprofunda și moderniza piața unică, acordându-se o atenție specială promovării beneficiilor acesteia în rândul consumatorilor și al întreprinderilor; de asemenea, consideră că piața unică ar trebui să mențină bunăstarea socială și să asigure condiții echitabile de muncă;

| 6. | solicită Comisiei să prezinte propunerile detaliate relevante până în primăvara anului 2013; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să prezinte propunerile detaliate relevante până în primăvara anului 2013;

II.   
  Guvernanța pieței unice

| 7. | reiterează faptul că un spirit puternic de inițiativă din partea instituțiilor europene și asumarea politică a obiectivelor de către statele membre sunt necesare pentru a reinstaura credibilitatea pieței unice și încrederea în aceasta; |
| --- | --- |

7.

reiterează faptul că un spirit puternic de inițiativă din partea instituțiilor europene și asumarea politică a obiectivelor de către statele membre sunt necesare pentru a reinstaura credibilitatea pieței unice și încrederea în aceasta;

| 8. | subliniază faptul că o transpunere deficitară și tardivă a legislației, punerea inadecvată în aplicare a normelor și respectarea insuficientă a acestora împiedică cetățenii și întreprinderile să beneficieze pe deplin de avantajele pieței unice; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că o transpunere deficitară și tardivă a legislației, punerea inadecvată în aplicare a normelor și respectarea insuficientă a acestora împiedică cetățenii și întreprinderile să beneficieze pe deplin de avantajele pieței unice;

| 9. | reiterează necesitatea ca deficitul de transpunere a directivelor privind piața unică să fie redus la 0,5 % în cazul transpunerilor restante și la 0,5 % în cazul celor incorecte, până la sfârșitul lui 2012; |
| --- | --- |

9.

reiterează necesitatea ca deficitul de transpunere a directivelor privind piața unică să fie redus la 0,5 % în cazul transpunerilor restante și la 0,5 % în cazul celor incorecte, până la sfârșitul lui 2012;

| 10. | subliniază necesitatea îmbunătățirii și reducerii volumului legislației UE; invită, prin urmare, Comisia să aleagă ca instrument legislativ de reglementare a pieței unice regulamentul mai degrabă decât directiva, atunci când este cazul și în principal dacă nu este nevoie de alte măsuri în implementarea legislației UE, având în vedere că acesta prezintă avantaje incontestabile în ceea ce privește eficacitatea și eficiența și garantează condiții echitabile de concurență pentru cetățeni și întreprinderi, oferind mai multe posibilități pentru aplicarea privată; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea îmbunătățirii și reducerii volumului legislației UE; invită, prin urmare, Comisia să aleagă ca instrument legislativ de reglementare a pieței unice regulamentul mai degrabă decât directiva, atunci când este cazul și în principal dacă nu este nevoie de alte măsuri în implementarea legislației UE, având în vedere că acesta prezintă avantaje incontestabile în ceea ce privește eficacitatea și eficiența și garantează condiții echitabile de concurență pentru cetățeni și întreprinderi, oferind mai multe posibilități pentru aplicarea privată;

| 11. | solicită Comisiei să își concentreze eforturile pentru a îmbunătăți asigurarea punerii în aplicare a legislației privind piața unică, în special în sectorul serviciilor și al bunurilor, întrucât se consideră că acestea au cel mai ridicat potențial de stimulare a creșterii economice în Europa; prin urmare, solicită Comisiei să abordeze cu rapiditate și fermitate cazurile de încălcare a dispozițiilor privind piața unică; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să își concentreze eforturile pentru a îmbunătăți asigurarea punerii în aplicare a legislației privind piața unică, în special în sectorul serviciilor și al bunurilor, întrucât se consideră că acestea au cel mai ridicat potențial de stimulare a creșterii economice în Europa; prin urmare, solicită Comisiei să abordeze cu rapiditate și fermitate cazurile de încălcare a dispozițiilor privind piața unică;

| 12. | solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a extinde la noi domenii mecanismele inovatoare precum procedura de evaluare reciprocă prevăzută în Directiva privind serviciile, pentru a garanta aplicarea mai eficace a legislației UE; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a extinde la noi domenii mecanismele inovatoare precum procedura de evaluare reciprocă prevăzută în Directiva privind serviciile, pentru a garanta aplicarea mai eficace a legislației UE;

| 13. | consideră că tabelele de corespondență măresc transparența în procesul de asigurare a aplicării legislației UE; |
| --- | --- |

13.

consideră că tabelele de corespondență măresc transparența în procesul de asigurare a aplicării legislației UE;

| 14. | solicită UE și statelor membre să se angajeze să reducă sarcinile administrative cu încă 25 % până în 2015 și să își modernizeze administrațiile publice; |
| --- | --- |

14.

solicită UE și statelor membre să se angajeze să reducă sarcinile administrative cu încă 25 % până în 2015 și să își modernizeze administrațiile publice;

| 15. | solicită Comisiei să elaboreze „un test de verificare a proporționalității” pentru a identifica legislația UE disproporționată și pentru a o abroga; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să elaboreze „un test de verificare a proporționalității” pentru a identifica legislația UE disproporționată și pentru a o abroga;

| 16. | salută bilanțul anual de guvernanță din 2011 realizat de Comisie, care prezintă pentru prima dată o viziune integrată asupra diferitelor instrumente utilizate în ciclul de guvernanță a pieței unice, inclusiv graficul de performanțe în materie de piață internă, raportul anual al SOLVIT și site-ul de internet „Europa ta”; își reafirmă cu fermitate poziția cu privire la importanța ghișeelor unice; salută activitatea Comisiei legată de portalul „Europa ta” și încurajează finalizarea elaborării acestui instrument inovator care servește drept complement esențial al rețelei ghișeelor unice, oferind un portal unic de acces la toate serviciile de informații și de asistență de care cetățenii și întreprinderile au nevoie pentru a-și putea exercita drepturile pe piața unică; |
| --- | --- |

16.

salută bilanțul anual de guvernanță din 2011 realizat de Comisie, care prezintă pentru prima dată o viziune integrată asupra diferitelor instrumente utilizate în ciclul de guvernanță a pieței unice, inclusiv graficul de performanțe în materie de piață internă, raportul anual al SOLVIT și site-ul de internet „Europa ta”; își reafirmă cu fermitate poziția cu privire la importanța ghișeelor unice; salută activitatea Comisiei legată de portalul „Europa ta” și încurajează finalizarea elaborării acestui instrument inovator care servește drept complement esențial al rețelei ghișeelor unice, oferind un portal unic de acces la toate serviciile de informații și de asistență de care cetățenii și întreprinderile au nevoie pentru a-și putea exercita drepturile pe piața unică;

| 17. | încurajează Comisia să adopte fără întârziere un plan de acțiune care să consolideze și mai mult rolul SOLVIT, al serviciului „Europa ta – Consiliere” și al centrelor europene pentru consumatori, printre alte servicii de asistență, pentru ca acestea să fie mai bine cunoscute de către cetățeni și întreprinderi; |
| --- | --- |

17.

încurajează Comisia să adopte fără întârziere un plan de acțiune care să consolideze și mai mult rolul SOLVIT, al serviciului „Europa ta – Consiliere” și al centrelor europene pentru consumatori, printre alte servicii de asistență, pentru ca acestea să fie mai bine cunoscute de către cetățeni și întreprinderi;

| 18. | subliniază importanța unei implicări mai intense și mai timpurii a părților interesate în conceperea, adoptarea, punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor necesare pentru a promova creșterea și drepturile cetățenilor în cadrul pieței unice; de asemenea, subliniază faptul că dialogul cu partenerii sociali, cu parlamentele naționale și cu societatea civilă joacă un rol esențial în reinstaurarea încrederii în piața unică și, prin urmare, ar trebui să se afle în centrul pieței unice reînnoite; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța unei implicări mai intense și mai timpurii a părților interesate în conceperea, adoptarea, punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor necesare pentru a promova creșterea și drepturile cetățenilor în cadrul pieței unice; de asemenea, subliniază faptul că dialogul cu partenerii sociali, cu parlamentele naționale și cu societatea civilă joacă un rol esențial în reinstaurarea încrederii în piața unică și, prin urmare, ar trebui să se afle în centrul pieței unice reînnoite;

| 19. | solicită statelor membre și Comisiei să implice mai îndeaproape cetățenii în dezvoltarea pieței unice, în special oferindu-le informații mai clare care să le permită să monitorizeze aplicarea normelor privind piața unică, promovând dialogul și comunicarea cu cetățenii pentru a le înțelege mai bine așteptările și asigurându-se că cetățenii și întreprinderile își pot exercita drepturile și își pot îndeplini obligațiile; |
| --- | --- |

19.

solicită statelor membre și Comisiei să implice mai îndeaproape cetățenii în dezvoltarea pieței unice, în special oferindu-le informații mai clare care să le permită să monitorizeze aplicarea normelor privind piața unică, promovând dialogul și comunicarea cu cetățenii pentru a le înțelege mai bine așteptările și asigurându-se că cetățenii și întreprinderile își pot exercita drepturile și își pot îndeplini obligațiile;

| 20. | reiterează necesitatea ca implementarea Actului privind piața unică să fie monitorizată în permanență și la cel mai înalt nivel politic; salută angajamentul asumat de Consiliul European cu privire la monitorizarea implementării Actului privind piața unică; invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare și transpunerea corespunzătoare a legislației privind piața unică prin intermediul unei monitorizări mai sistematice și independente pentru a asigura condiții de concurență echitabile pe întreg teritoriul Uniunii; propune ca transpunerea să fie îmbunătățită printr-o strânsă cooperare cu statele membre în vederea identificării problemelor întâlnite în contextul transpunerii legislației, inclusiv a conflictelor cu legislația națională, astfel încât Comisia să poată ajuta statele membre; |
| --- | --- |

20.

reiterează necesitatea ca implementarea Actului privind piața unică să fie monitorizată în permanență și la cel mai înalt nivel politic; salută angajamentul asumat de Consiliul European cu privire la monitorizarea implementării Actului privind piața unică; invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare și transpunerea corespunzătoare a legislației privind piața unică prin intermediul unei monitorizări mai sistematice și independente pentru a asigura condiții de concurență echitabile pe întreg teritoriul Uniunii; propune ca transpunerea să fie îmbunătățită printr-o strânsă cooperare cu statele membre în vederea identificării problemelor întâlnite în contextul transpunerii legislației, inclusiv a conflictelor cu legislația națională, astfel încât Comisia să poată ajuta statele membre;

| 21. | solicită Comisiei să monitorizeze finalizarea piețe unice în cadrul exercițiului anual al semestrului european, ținând seama de bilanțul anual de guvernanță referitor la Actul privind piața unică și de mecanismele de raportare aferente graficului de performanțe; consideră că în cadrul monitorizării anuale ar trebui să evalueze măsura în care consumatorii și întreprinderile beneficiază de avantajele piețe unice și să se semnaleze obstacolele din calea funcționării acesteia; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să monitorizeze finalizarea piețe unice în cadrul exercițiului anual al semestrului european, ținând seama de bilanțul anual de guvernanță referitor la Actul privind piața unică și de mecanismele de raportare aferente graficului de performanțe; consideră că în cadrul monitorizării anuale ar trebui să evalueze măsura în care consumatorii și întreprinderile beneficiază de avantajele piețe unice și să se semnaleze obstacolele din calea funcționării acesteia;

| 22. | invită Comisia să propună o inițiativă dedicată în mod specific creșterii, întemeiată pe conceptul de economie socială de piață europeană competitivă, pe semestrul european, pe Actul privind piața unică, pe Strategia UE 2020 și pe alte decizii relevante, care să se bazeze pe finanțare din fondurile structurale, obligațiunile pentru finanțarea de proiecte și programul-cadru de cercetare, printre altele; recomandă ca această inițiativă să fie aprobată la nivel politic de Consiliul European și de Parlamentul European, în urma consultării cu parlamentele naționale, și ca acest proces să contribuie la recomandări separate specifice pentru fiecare țară care să țină seama de situația implementării pieței unice; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să propună o inițiativă dedicată în mod specific creșterii, întemeiată pe conceptul de economie socială de piață europeană competitivă, pe semestrul european, pe Actul privind piața unică, pe Strategia UE 2020 și pe alte decizii relevante, care să se bazeze pe finanțare din fondurile structurale, obligațiunile pentru finanțarea de proiecte și programul-cadru de cercetare, printre altele; recomandă ca această inițiativă să fie aprobată la nivel politic de Consiliul European și de Parlamentul European, în urma consultării cu parlamentele naționale, și ca acest proces să contribuie la recomandări separate specifice pentru fiecare țară care să țină seama de situația implementării pieței unice;

III.   
  Următoarele etape în direcția creșterii

| 23. | consideră că este important ca nevoile consumatorilor și sectoarele care au un impact direct asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor să se afle în centrul politicilor și al legislației privind piața unică; |
| --- | --- |

23.

consideră că este important ca nevoile consumatorilor și sectoarele care au un impact direct asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor să se afle în centrul politicilor și al legislației privind piața unică;

| 24. | reamintește importanța unui mecanism eficace de acțiune în despăgubire, care să le garanteze consumatorii posibilitatea de a-și apăra drepturile; evidențiază faptul că cetățenii ar trebui să fie mai bine informați cu privire la aceste mecanisme de acțiune în despăgubire și cu privire la instrumentele de soluționare a problemelor, pentru a facilita despăgubirea consumatorilor în cazul achiziționării transfrontaliere de bunuri și servicii; |
| --- | --- |

24.

reamintește importanța unui mecanism eficace de acțiune în despăgubire, care să le garanteze consumatorii posibilitatea de a-și apăra drepturile; evidențiază faptul că cetățenii ar trebui să fie mai bine informați cu privire la aceste mecanisme de acțiune în despăgubire și cu privire la instrumentele de soluționare a problemelor, pentru a facilita despăgubirea consumatorilor în cazul achiziționării transfrontaliere de bunuri și servicii;

| 25. | solicită statelor membre ale UE să asigure punerea completă în aplicare a Directivei privind serviciile, printre altele prin înființarea de ghișee unice ușor de utilizat și generale, și să dea urmarea cuvenită procesului de evaluare reciprocă și verificărilor de performanță; consideră că statele membre ar trebui să ia în considerare integrarea acestor ghișee unice cu cele impuse prin „pachetul bunuri”; |
| --- | --- |

25.

solicită statelor membre ale UE să asigure punerea completă în aplicare a Directivei privind serviciile, printre altele prin înființarea de ghișee unice ușor de utilizat și generale, și să dea urmarea cuvenită procesului de evaluare reciprocă și verificărilor de performanță; consideră că statele membre ar trebui să ia în considerare integrarea acestor ghișee unice cu cele impuse prin „pachetul bunuri”;

| 26. | solicită Comisiei să prezinte mecanismul de transparență prevăzut la articolul 59 din Directiva privind recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale pentru a identifica domeniile în care statele membre blochează în mod disproporționat accesul la profesiile reglementate; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să prezinte mecanismul de transparență prevăzut la articolul 59 din Directiva privind recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale pentru a identifica domeniile în care statele membre blochează în mod disproporționat accesul la profesiile reglementate;

| 27. | subliniază rolul crucial al achizițiilor publice în stimularea inovării și a competitivității și, prin urmare, solicită menținerea ritmului în acest domeniu; solicită Comisiei, statelor membre și autorităților locale să pună în aplicare actele legislative noi privind achizițiile publice într-un mod strategic care să garanteze faptul că banii publici investiți în lucrări, servicii și bunuri generează o creștere durabilă, locuri de muncă și coeziune socială; |
| --- | --- |

27.

subliniază rolul crucial al achizițiilor publice în stimularea inovării și a competitivității și, prin urmare, solicită menținerea ritmului în acest domeniu; solicită Comisiei, statelor membre și autorităților locale să pună în aplicare actele legislative noi privind achizițiile publice într-un mod strategic care să garanteze faptul că banii publici investiți în lucrări, servicii și bunuri generează o creștere durabilă, locuri de muncă și coeziune socială;

| 28. | subliniază nevoia de a utiliza rapid fondurile UE necheltuite pentru măsuri care combat cu eficacitate problema șomajului în rândul tinerilor; solicită statelor membre și instituțiilor UE să convină rapid asupra unor obiective și măsuri obligatorii în domeniul mobilității tinerilor („Tineretul în mișcare”), precum și să implementeze fără întârziere inițiativa „Oportunități pentru tineret”; |
| --- | --- |

28.

subliniază nevoia de a utiliza rapid fondurile UE necheltuite pentru măsuri care combat cu eficacitate problema șomajului în rândul tinerilor; solicită statelor membre și instituțiilor UE să convină rapid asupra unor obiective și măsuri obligatorii în domeniul mobilității tinerilor („Tineretul în mișcare”), precum și să implementeze fără întârziere inițiativa „Oportunități pentru tineret”;

| 29. | subliniază faptul că, în era digitală, Uniunea trebuie să fructifice la maximum potențialul și posibilitățile oferite de internet, de comerțul electronic și de răspândirea TIC în IMM-uri și în administrația publică pentru a dezvolta în continuare piața unică, astfel încât aceasta să fie accesibilă pentru toți cetățenii din UE; subliniază faptul că dezvoltarea noilor tehnologii trebuie să țină seama de nevoia de a proteja toți cetățenii și consumatorii și toate IMM-urile; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că, în era digitală, Uniunea trebuie să fructifice la maximum potențialul și posibilitățile oferite de internet, de comerțul electronic și de răspândirea TIC în IMM-uri și în administrația publică pentru a dezvolta în continuare piața unică, astfel încât aceasta să fie accesibilă pentru toți cetățenii din UE; subliniază faptul că dezvoltarea noilor tehnologii trebuie să țină seama de nevoia de a proteja toți cetățenii și consumatorii și toate IMM-urile;

| 30. | invită Comisia să considere evoluția pieței unice digitale drept o prioritate, astfel încât consumatorii să aibă acces deplin la oferte mai competitive de bunuri și servicii; cere statelor membre să acționeze în continuare, în coordonare cu Comisia, pentru a înlătura obstacolele care împiedică accesul cetățenilor la serviciile online; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să considere evoluția pieței unice digitale drept o prioritate, astfel încât consumatorii să aibă acces deplin la oferte mai competitive de bunuri și servicii; cere statelor membre să acționeze în continuare, în coordonare cu Comisia, pentru a înlătura obstacolele care împiedică accesul cetățenilor la serviciile online;

| 31. | solicită să fie adoptată o agendă ambițioasă pentru protecția consumatorilor, care să cuprindă acțiuni legislative și de politică vizând asigurarea autonomiei totale a consumatorului mediu și a consumatorilor vulnerabili; |
| --- | --- |

31.

solicită să fie adoptată o agendă ambițioasă pentru protecția consumatorilor, care să cuprindă acțiuni legislative și de politică vizând asigurarea autonomiei totale a consumatorului mediu și a consumatorilor vulnerabili;

| 32. | subliniază rolul comerțului cu amănuntul ca forță motrice a creșterii economice și a creării de locuri de muncă și ca piatră de temelie a pieței unice; salută adoptarea preconizată a planului cuprinzător al Comisiei de acțiune în domeniul comerțului cu amănuntul, care include o strategie pentru o piață europeană cu amănuntul mai eficientă și mai echitabilă și care se bazează pe realizările de până în prezent, abordând totodată provocările rămase, precum și a comunicării prin care sunt evaluate măsurile naționale existente referitoare la relațiile contractuale; reamintește că planul de acțiune și rezultatele dialogului multilateral cu părțile interesate privind practicile B2B (business-to-business) vor fi prezentate la prima masă rotundă privind piața comerțului cu amănuntul, care va fi convocată înainte de sfârșitul lui 2012; |
| --- | --- |

32.

subliniază rolul comerțului cu amănuntul ca forță motrice a creșterii economice și a creării de locuri de muncă și ca piatră de temelie a pieței unice; salută adoptarea preconizată a planului cuprinzător al Comisiei de acțiune în domeniul comerțului cu amănuntul, care include o strategie pentru o piață europeană cu amănuntul mai eficientă și mai echitabilă și care se bazează pe realizările de până în prezent, abordând totodată provocările rămase, precum și a comunicării prin care sunt evaluate măsurile naționale existente referitoare la relațiile contractuale; reamintește că planul de acțiune și rezultatele dialogului multilateral cu părțile interesate privind practicile B2B (business-to-business) vor fi prezentate la prima masă rotundă privind piața comerțului cu amănuntul, care va fi convocată înainte de sfârșitul lui 2012;

| 33. | consideră că dimensiunea externă a pieței unice trebuie să fie consolidată, în special prin intensificarea cooperării în domeniul standardizării internaționale, și că ar trebui cultivate sinergiile care pot fi obținute între politicile economice interne și externe ale Uniunii, și anume între piața unică și politica comercială; |
| --- | --- |

33.

consideră că dimensiunea externă a pieței unice trebuie să fie consolidată, în special prin intensificarea cooperării în domeniul standardizării internaționale, și că ar trebui cultivate sinergiile care pot fi obținute între politicile economice interne și externe ale Uniunii, și anume între piața unică și politica comercială;

| 34. | solicită Comisiei și îndeamnă statele membre să promoveze punerea în aplicare a cerului unic european II, în care implementarea SESAR va juca un rol important, și solicită Comisiei să prezinte până în 2013 o propunere referitoare la finalizarea spațiului aerian comun european printr-o reducere a numărului de blocuri funcționale ale spațiului aerian; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei și îndeamnă statele membre să promoveze punerea în aplicare a cerului unic european II, în care implementarea SESAR va juca un rol important, și solicită Comisiei să prezinte până în 2013 o propunere referitoare la finalizarea spațiului aerian comun european printr-o reducere a numărului de blocuri funcționale ale spațiului aerian;

| 35. | subliniază importanța dezvoltării infrastructurilor pentru marile industrii și servicii publice de rețea - inclusiv industria energetică, serviciile de transport precum rețelele feroviare transeuropene și comunicațiile electronice precum accesul în bandă largă peste tot în UE - ca pârghie pentru competitivitate, creștere și ocuparea forței de muncă; subliniază necesitatea creării unui piețe unice europene a energiei pentru a reduce dependența energetică a UE, a îmbunătăți eficiența energetică în Uniune și pentru a face prețurile mai abordabile; |
| --- | --- |

35.

subliniază importanța dezvoltării infrastructurilor pentru marile industrii și servicii publice de rețea - inclusiv industria energetică, serviciile de transport precum rețelele feroviare transeuropene și comunicațiile electronice precum accesul în bandă largă peste tot în UE - ca pârghie pentru competitivitate, creștere și ocuparea forței de muncă; subliniază necesitatea creării unui piețe unice europene a energiei pentru a reduce dependența energetică a UE, a îmbunătăți eficiența energetică în Uniune și pentru a face prețurile mai abordabile;

| 36. | solicită Comisiei să prezinte până la 31 decembrie 2012 o propunere de directivă care să conțină dispoziții legate de relația dintre gestionarea infrastructurii și operațiunile de transport, precum și o propunere pentru deschiderea piețelor interne de transport feroviar de călători, care să nu aducă atingere calității serviciilor de transport feroviar și care să mențină obligațiile de serviciu public; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să prezinte până la 31 decembrie 2012 o propunere de directivă care să conțină dispoziții legate de relația dintre gestionarea infrastructurii și operațiunile de transport, precum și o propunere pentru deschiderea piețelor interne de transport feroviar de călători, care să nu aducă atingere calității serviciilor de transport feroviar și care să mențină obligațiile de serviciu public;

| 37. | subliniază nevoia de a promova rolul IMM-urilor pe piața unică asigurând accesul lor la credite și finanțare și implementând în integralitate Small Business Act; |
| --- | --- |

37.

subliniază nevoia de a promova rolul IMM-urilor pe piața unică asigurând accesul lor la credite și finanțare și implementând în integralitate Small Business Act;

| 38. | solicită Comisiei să propună măsuri pentru a îmbunătăți condițiile-cadru pentru întreprinderi și pentru IMM-uri, în special prin intensificarea acțiunilor Băncii Europene de Investiții prin care este sprijinit accesul la finanțare, și pentru a stimula cercetarea și inovarea prin dezvoltarea substanțială a programelor-cheie ale UE pentru cercetare și dezvoltare și inovare și prin utilizarea mai eficace a fondurilor necheltuite ale UE pentru proiectele care stimulează creșterea economică; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să propună măsuri pentru a îmbunătăți condițiile-cadru pentru întreprinderi și pentru IMM-uri, în special prin intensificarea acțiunilor Băncii Europene de Investiții prin care este sprijinit accesul la finanțare, și pentru a stimula cercetarea și inovarea prin dezvoltarea substanțială a programelor-cheie ale UE pentru cercetare și dezvoltare și inovare și prin utilizarea mai eficace a fondurilor necheltuite ale UE pentru proiectele care stimulează creșterea economică;

| 39. | reiterează cererea sa legată de o a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește transferul transfrontalier al sediului social, subliniind faptul că o astfel de directivă ar facilita considerabil mobilitatea transfrontalieră a întreprinderilor în Europa; în plus, solicită Comisiei să prezinte propuneri legislative pentru a da urmare Cărții verzi privind guvernanța corporativă și să le includă în programul de lucru pentru 2013; |
| --- | --- |

39.

reiterează cererea sa legată de o a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește transferul transfrontalier al sediului social, subliniind faptul că o astfel de directivă ar facilita considerabil mobilitatea transfrontalieră a întreprinderilor în Europa; în plus, solicită Comisiei să prezinte propuneri legislative pentru a da urmare Cărții verzi privind guvernanța corporativă și să le includă în programul de lucru pentru 2013;

| 40. | regretă retragerea propunerii de regulament privind statutul societăților mutuale europene și solicită Comisiei Europene să prezinte o nouă propunere; solicită Comisiei să își reia activitatea cu privire la a noua Directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește grupurile de întreprinderi pentru a prevedea un cadru de reglementare pentru această formă curentă de asociație de întreprinderi, creând astfel un set de norme comune vizând, printre altele, protecția filialelor și a acționarilor, precum și o mai mare transparență a structurilor juridice și de proprietate; |
| --- | --- |

40.

regretă retragerea propunerii de regulament privind statutul societăților mutuale europene și solicită Comisiei Europene să prezinte o nouă propunere; solicită Comisiei să își reia activitatea cu privire la a noua Directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește grupurile de întreprinderi pentru a prevedea un cadru de reglementare pentru această formă curentă de asociație de întreprinderi, creând astfel un set de norme comune vizând, printre altele, protecția filialelor și a acționarilor, precum și o mai mare transparență a structurilor juridice și de proprietate;

| 41. | solicită Comisiei să prezinte propuneri pentru a îmbunătăți instrumentele financiare disponibile pentru sprijinirea creșterii durabile, cum ar fi obligațiunile pentru finanțarea de proiecte pentru investițiile pe termen lung, și să prezinte o comunicare privind contribuția politicii în materie de concurență la inovare și la creștere, revizuind reglementările existente dacă este necesar; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să prezinte propuneri pentru a îmbunătăți instrumentele financiare disponibile pentru sprijinirea creșterii durabile, cum ar fi obligațiunile pentru finanțarea de proiecte pentru investițiile pe termen lung, și să prezinte o comunicare privind contribuția politicii în materie de concurență la inovare și la creștere, revizuind reglementările existente dacă este necesar;

| 42. | solicită Comisiei să prezinte de urgență propuneri pentru a îmbunătăți protecția investitorilor și a altor clienți cu amănuntul în raport cu serviciile financiare, în special pachetele de produse de investiții cu amănuntul (PRIPS), organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) și intermedierea în asigurări și sistemele de garantare a asigurărilor; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei să prezinte de urgență propuneri pentru a îmbunătăți protecția investitorilor și a altor clienți cu amănuntul în raport cu serviciile financiare, în special pachetele de produse de investiții cu amănuntul (PRIPS), organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) și intermedierea în asigurări și sistemele de garantare a asigurărilor;

| 43. | subliniază importanța unui infrastructuri robuste a piețelor financiare pentru a sprijini piața unică și, prin urmare, solicită Comisiei să prezinte fără întârziere propuneri referitoare la mecanisme de soluționare a situațiilor de criză pentru această infrastructură; de asemenea, subliniază importanța unor măsuri rapide luate pentru a da urmare documentului de strategie al Comisiei privind viitorul TVA; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța unui infrastructuri robuste a piețelor financiare pentru a sprijini piața unică și, prin urmare, solicită Comisiei să prezinte fără întârziere propuneri referitoare la mecanisme de soluționare a situațiilor de criză pentru această infrastructură; de asemenea, subliniază importanța unor măsuri rapide luate pentru a da urmare documentului de strategie al Comisiei privind viitorul TVA;

| 44. | subliniază importanța combaterii fraudei fiscale și a evaziunii fiscale la nivel național și european și invită Comisia și statele membre să își coordoneze în mod corespunzător politicile fiscale pentru a evita distorsiunile în funcționarea pieței interne, pentru a garanta condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi și cetățeni și finanțe publice solide; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța combaterii fraudei fiscale și a evaziunii fiscale la nivel național și european și invită Comisia și statele membre să își coordoneze în mod corespunzător politicile fiscale pentru a evita distorsiunile în funcționarea pieței interne, pentru a garanta condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi și cetățeni și finanțe publice solide;

| 45. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a elabora un grafic al performanțelor care să prezinte obstacolele cu care se confruntă lucrătorii din Uniune care doresc să își exercite dreptul la liberă circulație, care să descrie modul în care aceste obstacole sunt abordate în statele membre și care să servească drept evaluare a eficacității și a rigurozității abordării acestor probleme, nu în ultimul rând prin examinarea fenomenului de „dumping social”; solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune vizând eliminarea obstacolelor cu care se confruntă în continuare cetățenii din Uniune care doresc să își exercite dreptul de a circula și de a ocupa un loc de muncă într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

45.

își reiterează apelul adresat Comisiei de a elabora un grafic al performanțelor care să prezinte obstacolele cu care se confruntă lucrătorii din Uniune care doresc să își exercite dreptul la liberă circulație, care să descrie modul în care aceste obstacole sunt abordate în statele membre și care să servească drept evaluare a eficacității și a rigurozității abordării acestor probleme, nu în ultimul rând prin examinarea fenomenului de „dumping social”; solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune vizând eliminarea obstacolelor cu care se confruntă în continuare cetățenii din Uniune care doresc să își exercite dreptul de a circula și de a ocupa un loc de muncă într-un alt stat membru;

| 46. | consideră că cetățenii europeni nu au fructificat încă pe deplin potențialul pieței unice în numeroase domenii, inclusiv în ceea ce privește libera circulație a persoanelor și a lucrătorilor, și că sunt necesare stimulente importante, în special pentru a asigura mobilitatea efectivă a lucrătorilor în Europa, în special prin garantarea portabilității drepturilor la pensie și în materie de asigurări sociale; |
| --- | --- |

46.

consideră că cetățenii europeni nu au fructificat încă pe deplin potențialul pieței unice în numeroase domenii, inclusiv în ceea ce privește libera circulație a persoanelor și a lucrătorilor, și că sunt necesare stimulente importante, în special pentru a asigura mobilitatea efectivă a lucrătorilor în Europa, în special prin garantarea portabilității drepturilor la pensie și în materie de asigurări sociale;

| 47. | invită Comisia și statele membre ca, respectând Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și articolul 153 din TFUE, să realizeze studii în vederea asigurării continuității protecției sociale a cetățenilor care își exercită dreptul la mobilitate în UE, precum și a unui tratament egal cu cel de care beneficiază cetățenii respectivului stat membru, luând în considerare, de asemenea, un sistem opțional, complementar sistemului general, voluntar și transferabil de asigurări sociale la nivel european, în vederea stabilirii unei cooperări mai strânse în domeniul politicii sociale; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia și statele membre ca, respectând Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și articolul 153 din TFUE, să realizeze studii în vederea asigurării continuității protecției sociale a cetățenilor care își exercită dreptul la mobilitate în UE, precum și a unui tratament egal cu cel de care beneficiază cetățenii respectivului stat membru, luând în considerare, de asemenea, un sistem opțional, complementar sistemului general, voluntar și transferabil de asigurări sociale la nivel european, în vederea stabilirii unei cooperări mai strânse în domeniul politicii sociale;

*

* *

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 84.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0146.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0145.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0144.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0543.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/78

---

Joi, 14 iunie 2012Viitorul dreptului european al societăților comerciale

P7_TA(2012)0259

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la viitorul dreptului european al societăților comerciale (2012/2669(RSP))

2013/C 332 E/15

Parlamentul European,

| — | având în vedere consultarea publică privind viitorul dreptului european al societăților comerciale lansată de Comisie la 20 februarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică privind viitorul dreptului european al societăților comerciale lansată de Comisie la 20 februarie 2012 (1),

| — | având în vedere conferința privind „Dreptul european al societăților comerciale: calea de urmat”, organizată de Comisie la 16 și 17 mai 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere conferința privind „Dreptul european al societăților comerciale: calea de urmat”, organizată de Comisie la 16 și 17 mai 2011 (2),

| — | având în vedere raportul Grupului de reflecție pentru viitorul legislației europene privind societățile comerciale din 5 aprilie 2011 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului de reflecție pentru viitorul legislației europene privind societățile comerciale din 5 aprilie 2011 (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 referitoare la inițiativa privind antreprenoriatul social – crearea unui climat favorabil pentru întreprinderile sociale, principalele părți interesate de economia socială și de inovare (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 referitoare la inițiativa privind antreprenoriatul social – crearea unui climat favorabil pentru întreprinderile sociale, principalele părți interesate de economia socială și de inovare (COM(2011)0682),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iulie 2007 privind simplificarea mediului de afaceri pentru societăți în domeniul dreptului societăților comerciale, al contabilității și al auditului (COM(2007)0394), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iulie 2007 privind simplificarea mediului de afaceri pentru societăți în domeniul dreptului societăților comerciale, al contabilității și al auditului (COM(2007)0394),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 mai 2003 intitulată „Modernizarea dreptului societăților comerciale și consolidarea guvernării corporative în Uniunea Europeană - Un plan pentru a avansa” (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 mai 2003 intitulată „Modernizarea dreptului societăților comerciale și consolidarea guvernării corporative în Uniunea Europeană - Un plan pentru a avansa” (COM(2003)0284),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 aprilie 2004 referitoare la „Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European: Modernizarea dreptului societăților comerciale și consolidarea guvernării corporative în Uniunea Europeană - Un plan pentru a avansa” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 aprilie 2004 referitoare la „Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European: Modernizarea dreptului societăților comerciale și consolidarea guvernării corporative în Uniunea Europeană - Un plan pentru a avansa” (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2006 privind recentele evoluții și perspectivele privind dreptul societăților comerciale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2006 privind recentele evoluții și perspectivele privind dreptul societăților comerciale (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 referitoare la societățile private europene și la a paisprezecea directivă în domeniul dreptului societăților comerciale privind transferul sediului societății (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 referitoare la societățile private europene și la a paisprezecea directivă în domeniul dreptului societăților comerciale privind transferul sediului societății (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 conținând recomandări către Comisie privind transferul transfrontalier al sediului social al unei companii (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 conținând recomandări către Comisie privind transferul transfrontalier al sediului social al unei companii (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la aspecte de drept civil, drept comercial, dreptul familiei și drept internațional privat ale Planului de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la aspecte de drept civil, drept comercial, dreptul familiei și drept internațional privat ale Planului de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind o a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește transferul transfrontalier al sediului social (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind o a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește transferul transfrontalier al sediului social (9),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei la 7 mai 2012 privind viitorul dreptului european al societăților comerciale (O-000110/2012 – B7-0117/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei la 7 mai 2012 privind viitorul dreptului european al societăților comerciale (O-000110/2012 – B7-0117/2012),

| — | având în vedere articolele 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cadrul de reglementare al UE privind dreptul societăților comerciale și guvernarea corporativă trebuie să fie adaptat pentru a reflecta tendința în creștere a companiilor europene de a realiza operațiuni transfrontaliere în cadrul UE și continua integrare a piețelor europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât cadrul de reglementare al UE privind dreptul societăților comerciale și guvernarea corporativă trebuie să fie adaptat pentru a reflecta tendința în creștere a companiilor europene de a realiza operațiuni transfrontaliere în cadrul UE și continua integrare a piețelor europene;

| B. | întrucât obiectivul general este acela de permite întreprinderilor din Europa să concureze în mod mai efectiv și să obțină succese mai mari într-un mediu extrem de competitiv pe plan mondial, asigurând, în același timp, protecția adecvată a intereselor creditorilor, acționarilor, membrilor și angajaților; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectivul general este acela de permite întreprinderilor din Europa să concureze în mod mai efectiv și să obțină succese mai mari într-un mediu extrem de competitiv pe plan mondial, asigurând, în același timp, protecția adecvată a intereselor creditorilor, acționarilor, membrilor și angajaților;

| C. | întrucât un cadru de reglementare accesibil ar încuraja întreprinderile, în special IMM-urile, să profite de oportunitățile oferite de piața unică; |
| --- | --- |

C.

întrucât un cadru de reglementare accesibil ar încuraja întreprinderile, în special IMM-urile, să profite de oportunitățile oferite de piața unică;

| D. | întrucât orice inițiative viitoare ar trebui să fie compatibile cu sistemele naționale de guvernare corporativă și cu legislațiile naționale privind implicarea lucrătorilor, încercând, în același timp, să obțină o mai mare flexibilitate și libertate a alegerilor în ceea ce privește formele de societăți, modul de distribuire a competențelor pe plan intern și strategiile sustenabile ale societăților; |
| --- | --- |

D.

întrucât orice inițiative viitoare ar trebui să fie compatibile cu sistemele naționale de guvernare corporativă și cu legislațiile naționale privind implicarea lucrătorilor, încercând, în același timp, să obțină o mai mare flexibilitate și libertate a alegerilor în ceea ce privește formele de societăți, modul de distribuire a competențelor pe plan intern și strategiile sustenabile ale societăților;

| E. | întrucât la nivel european există un potențial neexploatat în ceea ce privește formele juridice ale societăților, care ar trebui explorat, dezvoltat și promovat în continuare; |
| --- | --- |

E.

întrucât la nivel european există un potențial neexploatat în ceea ce privește formele juridice ale societăților, care ar trebui explorat, dezvoltat și promovat în continuare;

| F. | întrucât ar trebui facilitată mobilitatea transfrontalieră a societăților; |
| --- | --- |

F.

întrucât ar trebui facilitată mobilitatea transfrontalieră a societăților;

| G. | întrucât criza financiară a demonstrat necesitatea unui cadru mai clar al guvernării corporative, care să se concentreze în mai mare măsură pe participarea părților interesate, |
| --- | --- |

G.

întrucât criza financiară a demonstrat necesitatea unui cadru mai clar al guvernării corporative, care să se concentreze în mai mare măsură pe participarea părților interesate,

| 1. | salută recenta consultare publică a Comisiei privind viitorul dreptului european al societăților comerciale, care ar trebui să contribuie la elaborarea viitoarelor inițiative menite să simplifice mediul de afaceri pentru societăți, să reducă sarcinile administrative inutile și să permită societăților să opereze în mod efectiv în cadrul pieței unice, asigurând, în același timp, protecția adecvată a intereselor creditorilor, acționarilor, membrilor și angajaților; |
| --- | --- |

1.

salută recenta consultare publică a Comisiei privind viitorul dreptului european al societăților comerciale, care ar trebui să contribuie la elaborarea viitoarelor inițiative menite să simplifice mediul de afaceri pentru societăți, să reducă sarcinile administrative inutile și să permită societăților să opereze în mod efectiv în cadrul pieței unice, asigurând, în același timp, protecția adecvată a intereselor creditorilor, acționarilor, membrilor și angajaților;

| 2. | consideră că formele de societăți ale UE care completează actualele forme disponibile conform legislației naționale au un potențial considerabil și ar trebui dezvoltate și promovate în continuare; solicită Comisiei, pentru a răspunde nevoilor specifice ale IMM-urilor, să depună eforturi suplimentare în vederea adoptării statutului societății private europene (SPE) (10), care ar putea lua pe deplin în considerare interesele tuturor părților interesate, pentru a depăși impasul în cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

2.

consideră că formele de societăți ale UE care completează actualele forme disponibile conform legislației naționale au un potențial considerabil și ar trebui dezvoltate și promovate în continuare; solicită Comisiei, pentru a răspunde nevoilor specifice ale IMM-urilor, să depună eforturi suplimentare în vederea adoptării statutului societății private europene (SPE) (10), care ar putea lua pe deplin în considerare interesele tuturor părților interesate, pentru a depăși impasul în cadrul Consiliului;

| 3. | salută faptul că Comisia realizează un studiu privind societățile mutuale europene, așa cum a anunțat în inițiativa privind antreprenoriatul social (11), menționată mai sus, și o îndeamnă să prezinte în curând o nouă propunere pentru un statut; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că Comisia realizează un studiu privind societățile mutuale europene, așa cum a anunțat în inițiativa privind antreprenoriatul social (11), menționată mai sus, și o îndeamnă să prezinte în curând o nouă propunere pentru un statut;

| 4. | consideră că posibila reformare a celei de-a doua directive în domeniul dreptului societăților comerciale (12) ar trebui să se concentreze pe continuarea simplificării, și nu pe introducerea unui regim alternativ pentru constituirea și menținerea capitalului; |
| --- | --- |

4.

consideră că posibila reformare a celei de-a doua directive în domeniul dreptului societăților comerciale (12) ar trebui să se concentreze pe continuarea simplificării, și nu pe introducerea unui regim alternativ pentru constituirea și menținerea capitalului;

| 5. | salută revizuirea directivelor în materie de contabilitate și sugerează Comisiei să exploreze posibilitățile de dezvoltare a unor standarde europene în materie de contabilitate, în special în ceea ce privește nevoile specifice ale IMM-urilor, ținând cont de ideile tradiționale privind sustenabilitatea, planificarea pe termen lung, proprietatea familiei și alte aspecte tradiționale al IMM-urilor; |
| --- | --- |

5.

salută revizuirea directivelor în materie de contabilitate și sugerează Comisiei să exploreze posibilitățile de dezvoltare a unor standarde europene în materie de contabilitate, în special în ceea ce privește nevoile specifice ale IMM-urilor, ținând cont de ideile tradiționale privind sustenabilitatea, planificarea pe termen lung, proprietatea familiei și alte aspecte tradiționale al IMM-urilor;

| 6. | consideră că ar trebui acordată o atenție adecvată reluării lucrărilor pentru cea de-a cincea directivă în domeniul dreptului societăților comerciale în ceea ce privește structura și modul de operare al societăților pe acțiuni; |
| --- | --- |

6.

consideră că ar trebui acordată o atenție adecvată reluării lucrărilor pentru cea de-a cincea directivă în domeniul dreptului societăților comerciale în ceea ce privește structura și modul de operare al societăților pe acțiuni;

| 7. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei privind prezentarea unei propuneri legislative de stabilire a măsurilor menite să faciliteze mobilitatea transfrontalieră a societăților în cadrul UE (a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește transferul transfrontalier al sediului social); |
| --- | --- |

7.

își reiterează solicitarea adresată Comisiei privind prezentarea unei propuneri legislative de stabilire a măsurilor menite să faciliteze mobilitatea transfrontalieră a societăților în cadrul UE (a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește transferul transfrontalier al sediului social);

| 8. | reamintește că, în acordul-cadru privind relațiile dintre Parlament și Comisie, cea din urmă s-a angajat să raporteze cu privire la acțiunile concrete întreprinse în urma oricărei solicitări de prezentare a unei propuneri în conformitate cu articolul 225 din TFUE în termen de trei luni de la adoptarea rezoluției relevante în plen; regretă faptul că acest angajament nu a fost onorat în ceea ce privește rezoluția Parlamentului conținând recomandări referitoare la o a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale; îndeamnă Comisia să respecte acordul-cadru, prezentând în viitor rapoarte de monitorizare mai detaliate; |
| --- | --- |

8.

reamintește că, în acordul-cadru privind relațiile dintre Parlament și Comisie, cea din urmă s-a angajat să raporteze cu privire la acțiunile concrete întreprinse în urma oricărei solicitări de prezentare a unei propuneri în conformitate cu articolul 225 din TFUE în termen de trei luni de la adoptarea rezoluției relevante în plen; regretă faptul că acest angajament nu a fost onorat în ceea ce privește rezoluția Parlamentului conținând recomandări referitoare la o a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale; îndeamnă Comisia să respecte acordul-cadru, prezentând în viitor rapoarte de monitorizare mai detaliate;

| 9. | sugerează Comisiei să-și reia lucrările cu privire la cea de-a noua directivă privind dreptul societăților comerciale privind grupurile de societăți, pentru a furniza un cadru de reglementare pentru această formă comună de asociere a întreprinderilor; consideră că nu este necesară o legislație europeană corporativă pe deplin armonizată privind grupurile, ci, mai degrabă, un set de norme comune privind, între altele, protecția filialelor și a părților interesate și o mai mare transparență în ceea ce privește structura juridică și de proprietate; |
| --- | --- |

9.

sugerează Comisiei să-și reia lucrările cu privire la cea de-a noua directivă privind dreptul societăților comerciale privind grupurile de societăți, pentru a furniza un cadru de reglementare pentru această formă comună de asociere a întreprinderilor; consideră că nu este necesară o legislație europeană corporativă pe deplin armonizată privind grupurile, ci, mai degrabă, un set de norme comune privind, între altele, protecția filialelor și a părților interesate și o mai mare transparență în ceea ce privește structura juridică și de proprietate;

| 10. | reamintește că, potrivit Agendei Comisiei pentru o reglementare inteligentă, legislația trebuie să fie mai clară și mai accesibilă; consideră că Comisia ar trebui să codifice legislația UE privind societățile comerciale, pentru a furniza un set de norme accesibil și a asigura consecvența legislației UE; recunoaște meritele unui instrument unic pentru legislația UE privind societățile comerciale, dar consideră că directivele cu privire la legislația privind societățile comerciale trebuie să fie grupate laolaltă, ca un prim pas; sugerează gruparea acestora în categorii, inclusiv constituirea și operarea (de exemplu, prima și cea de-a doua directivă și directivele în materie de contabilitate și audit), mobilitatea (de exemplu, a treia (13), a șasea (14), a zecea (15), a 11-a (16) și a 13-a (17) directivă și viitoarea a 14-a directivă) și legislația UE privind formele societăților comerciale (de exemplu, SE, SCE, GEIE); subliniază, desigur, că acest proiect de codificare nu ar trebui să conducă la oprirea activităților de reformă necesare; |
| --- | --- |

10.

reamintește că, potrivit Agendei Comisiei pentru o reglementare inteligentă, legislația trebuie să fie mai clară și mai accesibilă; consideră că Comisia ar trebui să codifice legislația UE privind societățile comerciale, pentru a furniza un set de norme accesibil și a asigura consecvența legislației UE; recunoaște meritele unui instrument unic pentru legislația UE privind societățile comerciale, dar consideră că directivele cu privire la legislația privind societățile comerciale trebuie să fie grupate laolaltă, ca un prim pas; sugerează gruparea acestora în categorii, inclusiv constituirea și operarea (de exemplu, prima și cea de-a doua directivă și directivele în materie de contabilitate și audit), mobilitatea (de exemplu, a treia (13), a șasea (14), a zecea (15), a 11-a (16) și a 13-a (17) directivă și viitoarea a 14-a directivă) și legislația UE privind formele societăților comerciale (de exemplu, SE, SCE, GEIE); subliniază, desigur, că acest proiect de codificare nu ar trebui să conducă la oprirea activităților de reformă necesare;

| 11. | consideră că și aspectele ce țin de conflictul de legi trebuie abordate în cadrul dreptului societăților comerciale și că o propunere universitară în acest domeniu (18) ar putea servi drept punct de plecare pentru activitățile viitoare privind normele referitoare la conflictul de legi în ceea ce privește operațiunile transfrontaliere ale societăților; |
| --- | --- |

11.

consideră că și aspectele ce țin de conflictul de legi trebuie abordate în cadrul dreptului societăților comerciale și că o propunere universitară în acest domeniu (18) ar putea servi drept punct de plecare pentru activitățile viitoare privind normele referitoare la conflictul de legi în ceea ce privește operațiunile transfrontaliere ale societăților;

| 12. | solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune care să indice calea de urmat după consultare, care ar trebui să evidențieze inițiativele pe termen scurt, mediu și lung vizând îmbunătățirea cadrului de reglementare pentru legislația UE privind societățile comerciale; consideră că inițiativele pe termen scurt ar trebui să cuprindă cea de-a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale și măsurile de îmbunătățire a cadrului UE pentru guvernarea corporativă, în vreme ce inițiativele pe termen mediu ar trebui să abordeze, spre exemplu, cea de-a noua directivă privind dreptul societăților comerciale, iar inițiativele pe termen lung - codificarea legislației UE privind societățile comerciale; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune care să indice calea de urmat după consultare, care ar trebui să evidențieze inițiativele pe termen scurt, mediu și lung vizând îmbunătățirea cadrului de reglementare pentru legislația UE privind societățile comerciale; consideră că inițiativele pe termen scurt ar trebui să cuprindă cea de-a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale și măsurile de îmbunătățire a cadrului UE pentru guvernarea corporativă, în vreme ce inițiativele pe termen mediu ar trebui să abordeze, spre exemplu, cea de-a noua directivă privind dreptul societăților comerciale, iar inițiativele pe termen lung - codificarea legislației UE privind societățile comerciale;

| 13. | subliniază că se așteaptă ca inițiativele pe termen scurt să fie incluse în mod formal în programul de activități legislative pentru 2013, iar datele-țintă să fie stabilite pentru inițiativele pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

13.

subliniază că se așteaptă ca inițiativele pe termen scurt să fie incluse în mod formal în programul de activități legislative pentru 2013, iar datele-țintă să fie stabilite pentru inițiativele pe termen mediu și lung;

| 14. | își reiterează solicitările anterioare adresate Comisiei vizând analizarea problemelor aferente implementării legislației existente, așa încât să se țină cont de rezultatele acestei analize atunci când sunt luate în considerare noi propuneri legislative; |
| --- | --- |

14.

își reiterează solicitările anterioare adresate Comisiei vizând analizarea problemelor aferente implementării legislației existente, așa încât să se țină cont de rezultatele acestei analize atunci când sunt luate în considerare noi propuneri legislative;

| 15. | reamintește că orice propunere legislativă prezentată de Comisie ar trebui să se bazeze pe o evaluare a impactului care să țină cont de interesele tuturor părților interesate, inclusiv investitorii, proprietarii, creditorii și angajații, respectând pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

15.

reamintește că orice propunere legislativă prezentată de Comisie ar trebui să se bazeze pe o evaluare a impactului care să țină cont de interesele tuturor părților interesate, inclusiv investitorii, proprietarii, creditorii și angajații, respectând pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității;

| 16. | solicită Comisiei să informeze în mod cuprinzător Parlamentul cu privire la rezultatele consultării sale privind viitorul dreptului european al societăților comerciale și să explice în detaliu deciziile pe care le va lua ca urmare a concluziilor acestei consultări; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să informeze în mod cuprinzător Parlamentul cu privire la rezultatele consultării sale privind viitorul dreptului european al societăților comerciale și să explice în detaliu deciziile pe care le va lua ca urmare a concluziilor acestei consultări;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/company_law_en.htm

(2)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm#conference

(3)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm

(4)  JO C 104 E, 30.4.2004, p. 714.

(5)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 114.

(6)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 671.

(7)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 5.

(8)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 19.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0019.

(10)  COM(2008)0396.

(11)  COM (2011)0682, p. 10.

(12)  JO L 26, 31.1.1977, p. 1.

(13)  JO L 295, 20.10.1978, p. 36.

(14)  JO L 378, 31.12.1982, p. 47.

(15)  JO L 310, 25.11.2005, p. 1.

(16)  JO L 395, 30.12.1989, p. 36.

(17)  JO L 142, 30.4.2004, p. 12.

(18)  H.-J. Sonnenberger (ed.), Vorschläge und Berichte zur Reform des europäischen und deutschen internationalen Gesellschaftsrechts – Vorgelegt im Auftrag der zweiten Kommission des Deutschen Rates für Internationales Privatrecht, Spezialkommission Internationales Gesellschaftsrecht, Mohr Siebeck, Tübingen, 2007.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/81

---

Joi, 14 iunie 2012Către o redresare generatoare de locuri de muncă

P7_TA(2012)0260

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (2012/2647(RSP))

2013/C 332 E/16

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Un cadru de calitate pentru stagii” (SWD(2012)0099), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Un cadru de calitate pentru stagii” (SWD(2012)0099),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Exploatarea potențialului de a crea locuri de muncă al serviciilor personale și pentru gospodării” (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Exploatarea potențialului de a crea locuri de muncă al serviciilor personale și pentru gospodării” (SWD(2012)0095),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Reforma EURES pentru a îndeplini obiectivele Europa 2020” (SWD(2012)0100), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Reforma EURES pentru a îndeplini obiectivele Europa 2020” (SWD(2012)0100),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Punerea în aplicare a inițiativei privind oportunitățile pentru tineri: primii pași” (SWD(2012)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Punerea în aplicare a inițiativei privind oportunitățile pentru tineri: primii pași” (SWD(2012)0098),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Tendințele și provocările pieței muncii” (SWD(2012)0090), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Tendințele și provocările pieței muncii” (SWD(2012)0090),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Piețe ale forței de muncă deschise, dinamice și favorabile incluziunii” (SWD(2012)0097), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Piețe ale forței de muncă deschise, dinamice și favorabile incluziunii” (SWD(2012)0097),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al TIC” (SWD(2012)0096), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al TIC” (SWD(2012)0096),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Un plan de acțiune pentru forța de muncă din domeniul sănătății din UE” (SWD(2012)0093), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Un plan de acțiune pentru forța de muncă din domeniul sănătății din UE” (SWD(2012)0093),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al creșterii ecologice” (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al creșterii ecologice” (SWD(2012)0092),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682) și rezoluția sa din 26 octombrie 2011 (1) referitoare la acest subiect, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682) și rezoluția sa din 26 octombrie 2011 (1) referitoare la acest subiect,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și ucenicilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și ucenicilor (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la contractele atipice, securizarea parcursului profesional, flexisecuritate și noile forme de dialog social (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la contractele atipice, securizarea parcursului profesional, flexisecuritate și noile forme de dialog social (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (4),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Politicile de ocupare a forței de muncă pentru o economie competitivă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al resurselor și ecologică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Politicile de ocupare a forței de muncă pentru o economie competitivă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al resurselor și ecologică”,

| — | având în vedere studiul realizat în 2010 de Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) intitulat „Competențe pentru locuri de muncă ecologice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat în 2010 de Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) intitulat „Competențe pentru locuri de muncă ecologice”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 ianuarie 2011 intitulată „Analiză anuală a creșterii: formularea răspunsului cuprinzător al UE la criză” (COM(2011)0011) și proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 ianuarie 2011 intitulată „Analiză anuală a creșterii: formularea răspunsului cuprinzător al UE la criză” (COM(2011)0011) și proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2011 intitulat „Progresele către obiectivele europene comune în domeniul educației și formării” (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 aprilie 2011 intitulat „Progresele către obiectivele europene comune în domeniul educației și formării” (SEC(2011)0526),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2011 referitoare la cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2011 referitoare la cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020 (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (7),

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât din cauza problemelor structurale persistente și a crizei economice, rata șomajului a crescut de la 9,5 % în 2010 la 10,2 % în 2012, numărul pierderilor de locuri de muncă ridicându-se la șase milioane în total din 2008 până în prezent; |
| --- | --- |

A.

întrucât din cauza problemelor structurale persistente și a crizei economice, rata șomajului a crescut de la 9,5 % în 2010 la 10,2 % în 2012, numărul pierderilor de locuri de muncă ridicându-se la șase milioane în total din 2008 până în prezent;

| B. | întrucât provocările reprezentate de ocuparea forței de muncă, de incluziunea socială și de combaterea sărăciei se acutizează, iar diferențele dintre statele membre și dintre regiuni sunt din ce în ce mai pronunțate; |
| --- | --- |

B.

întrucât provocările reprezentate de ocuparea forței de muncă, de incluziunea socială și de combaterea sărăciei se acutizează, iar diferențele dintre statele membre și dintre regiuni sunt din ce în ce mai pronunțate;

| C. | întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, previziunile pentru 2012 sunt chiar și mai nefavorabile și indică o stagnare a PIB-ului UE în 2012 și un fenomen de recesiune în mai multe state membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, previziunile pentru 2012 sunt chiar și mai nefavorabile și indică o stagnare a PIB-ului UE în 2012 și un fenomen de recesiune în mai multe state membre;

| D. | întrucât 17,6 milioane de noi locuri de muncă vor trebui să fie ocupate pentru a se atinge obiectivul fixat în acest sens în Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, potrivit căreia rata de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu vârsta între 20 și 64 de ani ar trebui să ajungă la 75 % până în 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât 17,6 milioane de noi locuri de muncă vor trebui să fie ocupate pentru a se atinge obiectivul fixat în acest sens în Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, potrivit căreia rata de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu vârsta între 20 și 64 de ani ar trebui să ajungă la 75 % până în 2020;

| E. | întrucât instabilitatea locului de muncă este în primul rând o tragedie umană pentru lucrători și pentru familiile lor și atrage după sine o irosire a capacității de producție, întrucât competențele sunt în general pierdute ca rezultat al unei alternanțe excesive între situațiile de încadrare în muncă și perioade lungi de șomaj sau de inactivitate; |
| --- | --- |

E.

întrucât instabilitatea locului de muncă este în primul rând o tragedie umană pentru lucrători și pentru familiile lor și atrage după sine o irosire a capacității de producție, întrucât competențele sunt în general pierdute ca rezultat al unei alternanțe excesive între situațiile de încadrare în muncă și perioade lungi de șomaj sau de inactivitate;

| F. | întrucât șomajul este deosebit de ridicat în rândul tinerilor, parțial din cauza neconcordanțelor dintre oferta și cererea de competențe, și întrucât șomajul în rândul tinerilor rămâne adesea ridicat indiferent de nivelul de educație al acestora; |
| --- | --- |

F.

întrucât șomajul este deosebit de ridicat în rândul tinerilor, parțial din cauza neconcordanțelor dintre oferta și cererea de competențe, și întrucât șomajul în rândul tinerilor rămâne adesea ridicat indiferent de nivelul de educație al acestora;

| G. | întrucât măsurile de austeritate vizând consolidarea bugetară aplicate de mai multe state membre au contribuit la o creștere semnificativă a ratei șomajului; |
| --- | --- |

G.

întrucât măsurile de austeritate vizând consolidarea bugetară aplicate de mai multe state membre au contribuit la o creștere semnificativă a ratei șomajului;

| H. | întrucât criza financiară a dus la creșterea semnificativă a ratei șomajului, iar economiile a numeroase state membre nu reușesc să asigure creșterea necesară pentru a se putea găsi soluții la această problemă; |
| --- | --- |

H.

întrucât criza financiară a dus la creșterea semnificativă a ratei șomajului, iar economiile a numeroase state membre nu reușesc să asigure creșterea necesară pentru a se putea găsi soluții la această problemă;

| I. | întrucât atingerea unei rate ridicate a ocupării forței de muncă este necesară și pentru implementarea consolidării bugetare și pentru redresarea economică, atât prin menținerea unui anumit nivel al consumului intern, cât și prin stimularea unei contribuții mai importante a cetățenilor la finanțarea statului bunăstării; |
| --- | --- |

I.

întrucât atingerea unei rate ridicate a ocupării forței de muncă este necesară și pentru implementarea consolidării bugetare și pentru redresarea economică, atât prin menținerea unui anumit nivel al consumului intern, cât și prin stimularea unei contribuții mai importante a cetățenilor la finanțarea statului bunăstării;

| J. | întrucât reformele legislației muncii aplicate în numeroase state membre nu au condus la crearea de locuri de muncă de mai bună calitate, ci au promovat mai degrabă o piață a muncii pe două niveluri, în care din ce în ce mai mulți lucrători și, adesea, categoriile cele mai vulnerabile, cum ar fi femeile, tinerii și migranții, lucrează în condiții de precaritate permanentă și nu sunt remunerați corespunzător; |
| --- | --- |

J.

întrucât reformele legislației muncii aplicate în numeroase state membre nu au condus la crearea de locuri de muncă de mai bună calitate, ci au promovat mai degrabă o piață a muncii pe două niveluri, în care din ce în ce mai mulți lucrători și, adesea, categoriile cele mai vulnerabile, cum ar fi femeile, tinerii și migranții, lucrează în condiții de precaritate permanentă și nu sunt remunerați corespunzător;

| K. | întrucât angajamentele prezentate în programele naționale de reformă ale statelor membre sunt adesea insuficiente pentru a atinge obiectivele de la nivelul UE stabilite în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

K.

întrucât angajamentele prezentate în programele naționale de reformă ale statelor membre sunt adesea insuficiente pentru a atinge obiectivele de la nivelul UE stabilite în Strategia Europa 2020;

| L. | întrucât în analiza anuală a creșterii de la nivelul UE efectuată în 2012 se solicită măsuri ferme pentru a accelera crearea de locuri de muncă și pentru a asigura o redresare generatoare de locuri de muncă și întrucât acest mesaj a fost reluat cu tărie în cadrul reuniunii din martie 2012 a Consiliului European; |
| --- | --- |

L.

întrucât în analiza anuală a creșterii de la nivelul UE efectuată în 2012 se solicită măsuri ferme pentru a accelera crearea de locuri de muncă și pentru a asigura o redresare generatoare de locuri de muncă și întrucât acest mesaj a fost reluat cu tărie în cadrul reuniunii din martie 2012 a Consiliului European;

| M. | întrucât factorii de decizie, atât de la nivel național, cât și de la nivel european, au responsabilitatea de a se asigura că lucrătorii au la dispoziție mijloace corespunzătoare de educație și de formare pentru a-și putea adapta competențele la structurile economice și la tendințele de pe piața forței de muncă aflate în schimbare; |
| --- | --- |

M.

întrucât factorii de decizie, atât de la nivel național, cât și de la nivel european, au responsabilitatea de a se asigura că lucrătorii au la dispoziție mijloace corespunzătoare de educație și de formare pentru a-și putea adapta competențele la structurile economice și la tendințele de pe piața forței de muncă aflate în schimbare;

| N. | întrucât promovarea unei economii sociale, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, sustenabile și competitive reprezintă unul dintre obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

N.

întrucât promovarea unei economii sociale, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, sustenabile și competitive reprezintă unul dintre obiectivele Strategiei Europa 2020;

| O. | întrucât în anumite domenii esențiale pentru inovare pot fi deja observate deficite de competențe specializate pentru locuri de muncă ce necesită o calificare și se estimează că ocupațiile nemanuale, cu înaltă calificare, vor reprezenta cel puțin 40 % din locurile de muncă până în 2020; |
| --- | --- |

O.

întrucât în anumite domenii esențiale pentru inovare pot fi deja observate deficite de competențe specializate pentru locuri de muncă ce necesită o calificare și se estimează că ocupațiile nemanuale, cu înaltă calificare, vor reprezenta cel puțin 40 % din locurile de muncă până în 2020;

| P. | întrucât, potrivit unor statistici recente, unul din patru angajatori din Europa se confruntă cu dificultăți în ocuparea locurilor de muncă, lucrătorii calificați din domeniul comercial, tehnicienii și inginerii fiind cel mai greu de găsit; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit unor statistici recente, unul din patru angajatori din Europa se confruntă cu dificultăți în ocuparea locurilor de muncă, lucrătorii calificați din domeniul comercial, tehnicienii și inginerii fiind cel mai greu de găsit;

| Q. | întrucât investițiile în cercetare, inovare, educație și formare, aspecte vitale pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă, sunt în continuare mai mici în UE în comparație cu partenerii și rivalii săi economice din restul lumii, |
| --- | --- |

Q.

întrucât investițiile în cercetare, inovare, educație și formare, aspecte vitale pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă, sunt în continuare mai mici în UE în comparație cu partenerii și rivalii săi economice din restul lumii,

| 1. | salută propunerile Comisiei de a completa prioritățile în materie de ocupare a forței de muncă din Analiza anuală a creșterii cu orientări de politică pe termen mediu destinate să atingă obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020; salută gama largă de probleme abordate de pachetul de măsuri privind ocuparea forței de muncă, precum și modificarea îndelung așteptată a politicii în direcția creării de locuri de muncă; solicită să fie aprobate investițiile necesare în potențialul de creare de locuri de muncă și de creștere din economia verde, din sectorul sănătății și al serviciilor sociale și din sectorul TIC, inclusiv investiții în competențe, formare și salarii mai mari; |
| --- | --- |

1.

salută propunerile Comisiei de a completa prioritățile în materie de ocupare a forței de muncă din Analiza anuală a creșterii cu orientări de politică pe termen mediu destinate să atingă obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020; salută gama largă de probleme abordate de pachetul de măsuri privind ocuparea forței de muncă, precum și modificarea îndelung așteptată a politicii în direcția creării de locuri de muncă; solicită să fie aprobate investițiile necesare în potențialul de creare de locuri de muncă și de creștere din economia verde, din sectorul sănătății și al serviciilor sociale și din sectorul TIC, inclusiv investiții în competențe, formare și salarii mai mari;

| 2. | regretă faptul că, în pofida angajamentelor politice asumate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2012 și a orientărilor oferite de Comisie în comunicarea sa, majoritatea statelor membre nu au prezentat un plan național în materie de ocupare a forței de muncă ca parte a programelor lor naționale de reformă pentru 2012, în care să descrie măsurile generale privind crearea de locuri de muncă și ocuparea forței de muncă în economia verde, legătura dintre politicile în materie de ocupare a forței de muncă și instrumentele financiare și reformele pieței muncii și în care să includă un calendar clar pentru implementarea agendei multianuale de reforme în următoarele 12 luni; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că, în pofida angajamentelor politice asumate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2012 și a orientărilor oferite de Comisie în comunicarea sa, majoritatea statelor membre nu au prezentat un plan național în materie de ocupare a forței de muncă ca parte a programelor lor naționale de reformă pentru 2012, în care să descrie măsurile generale privind crearea de locuri de muncă și ocuparea forței de muncă în economia verde, legătura dintre politicile în materie de ocupare a forței de muncă și instrumentele financiare și reformele pieței muncii și în care să includă un calendar clar pentru implementarea agendei multianuale de reforme în următoarele 12 luni;

| 3. | subliniază faptul că politicile privind piața muncii nu pot compensa eșecul politicilor macroeconomice și solicită Comisiei să integreze cele patru obiective ale Agendei OIM pentru munca decentă în toate propunerile care vizează crearea de locuri de muncă: crearea de locuri de muncă, garantarea drepturilor la locul de muncă, extinderea protecției sociale și promovarea dialogului social; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că politicile privind piața muncii nu pot compensa eșecul politicilor macroeconomice și solicită Comisiei să integreze cele patru obiective ale Agendei OIM pentru munca decentă în toate propunerile care vizează crearea de locuri de muncă: crearea de locuri de muncă, garantarea drepturilor la locul de muncă, extinderea protecției sociale și promovarea dialogului social;

| 4. | salută inițiativa Comisiei referitoare la un sistem de monitorizare a pieței muncii și la o schemă individuală de urmărire pentru țările care nu respectă recomandările ce le-au fost adresate în mod specific; îndeamnă Comisia să includă în acest sistem acțiuni de monitorizare cu scopul de a contribui la atingerea obiectivului Strategiei Europa 2020 în materie de combatere a sărăciei și de incluziune socială; |
| --- | --- |

4.

salută inițiativa Comisiei referitoare la un sistem de monitorizare a pieței muncii și la o schemă individuală de urmărire pentru țările care nu respectă recomandările ce le-au fost adresate în mod specific; îndeamnă Comisia să includă în acest sistem acțiuni de monitorizare cu scopul de a contribui la atingerea obiectivului Strategiei Europa 2020 în materie de combatere a sărăciei și de incluziune socială;

| 5. | îndeamnă șefii de stat și de guvern din UE se adere la un pachet european de investiții înainte de sfârșitul lui 2012; consideră că un astfel de pachet ar putea reprezenta un nou stimul pentru ieșirea din criză a Europei dacă include angajamente concrete la nivel național și european pentru investiții în vederea asigurării unei creșteri durabile și a unor locuri de muncă în sectoare-cheie, cum ar fi eficiența utilizării resurselor și gestionarea acestora, sursele regenerabile de energie, eficiența energetică sau reciclarea/reutilizarea; atrage atenția asupra Directivei privind eficiența energetică ca un exemplu concret de legislație europeană care ar putea crea până la două milioane de noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă șefii de stat și de guvern din UE se adere la un pachet european de investiții înainte de sfârșitul lui 2012; consideră că un astfel de pachet ar putea reprezenta un nou stimul pentru ieșirea din criză a Europei dacă include angajamente concrete la nivel național și european pentru investiții în vederea asigurării unei creșteri durabile și a unor locuri de muncă în sectoare-cheie, cum ar fi eficiența utilizării resurselor și gestionarea acestora, sursele regenerabile de energie, eficiența energetică sau reciclarea/reutilizarea; atrage atenția asupra Directivei privind eficiența energetică ca un exemplu concret de legislație europeană care ar putea crea până la două milioane de noi locuri de muncă;

| 6. | salută propunerea de a reduce sarcina fiscală asupra costului forței de muncă într-un mod care să nu afecteze bugetele; reamintește că sarcina fiscală medie asupra costului forței de muncă, reprezentând diferența dintre costul pentru angajator presupus de angajarea unui lucrător și salariul real al lucrătorului depășește adesea 40 % în UE; consideră că transferarea sarcinii fiscale ar putea permite întreprinderilor care beneficiază de aceste scutiri/reduceri să creeze noi locuri de muncă sau să mărească salariile; |
| --- | --- |

6.

salută propunerea de a reduce sarcina fiscală asupra costului forței de muncă într-un mod care să nu afecteze bugetele; reamintește că sarcina fiscală medie asupra costului forței de muncă, reprezentând diferența dintre costul pentru angajator presupus de angajarea unui lucrător și salariul real al lucrătorului depășește adesea 40 % în UE; consideră că transferarea sarcinii fiscale ar putea permite întreprinderilor care beneficiază de aceste scutiri/reduceri să creeze noi locuri de muncă sau să mărească salariile;

| 7. | este de acord cu opinia exprimată de Comisie, potrivit căreia adoptarea unor obiective mai ambițioase în materie de energie din surse regenerabile stimulează investițiile și, în consecință, ocuparea forței de muncă în domeniul tehnologiilor de producție de energie cu grad ridicat de cunoștințe; îndeamnă statele membre să înceapă tranziția către un model economic bazat pe principiul eficienței utilizării resurselor; atrage atenția asupra constatării Comisiei conform căreia reducerea cu un punct procentual a utilizării resurselor ar putea conduce la crearea a 100 000 până la 200 000 de locuri de muncă; |
| --- | --- |

7.

este de acord cu opinia exprimată de Comisie, potrivit căreia adoptarea unor obiective mai ambițioase în materie de energie din surse regenerabile stimulează investițiile și, în consecință, ocuparea forței de muncă în domeniul tehnologiilor de producție de energie cu grad ridicat de cunoștințe; îndeamnă statele membre să înceapă tranziția către un model economic bazat pe principiul eficienței utilizării resurselor; atrage atenția asupra constatării Comisiei conform căreia reducerea cu un punct procentual a utilizării resurselor ar putea conduce la crearea a 100 000 până la 200 000 de locuri de muncă;

| 8. | sprijină ideea că antreprenoriatul, înființarea de întreprinderi și activitatea independentă ar trebui promovate ca mijloc de a crea mai multe locuri de muncă, în special având în vedere faptul că peste două treimi din locurile de muncă din sectorul privat din UE se află în IMM-uri și microîntreprinderi; solicită Comisiei și statelor membre să investească mai mult în aceste domenii, în special prin intermediul achizițiilor publice și al accesului la finanțare; |
| --- | --- |

8.

sprijină ideea că antreprenoriatul, înființarea de întreprinderi și activitatea independentă ar trebui promovate ca mijloc de a crea mai multe locuri de muncă, în special având în vedere faptul că peste două treimi din locurile de muncă din sectorul privat din UE se află în IMM-uri și microîntreprinderi; solicită Comisiei și statelor membre să investească mai mult în aceste domenii, în special prin intermediul achizițiilor publice și al accesului la finanțare;

| 9. | salută investițiile în întreprinderile cu vocație socială și în antreprenoriatul social, care reprezintă o soluție potrivită pentru anumite nevoi sociale care nu sunt îndeplinite de bunurile și serviciile publice; |
| --- | --- |

9.

salută investițiile în întreprinderile cu vocație socială și în antreprenoriatul social, care reprezintă o soluție potrivită pentru anumite nevoi sociale care nu sunt îndeplinite de bunurile și serviciile publice;

| 10. | solicită Comisiei să respecte principiul „să gândim mai întâi la scară mică” și să monitorizeze cu atenție aplicarea unor reduceri adecvate pentru a se asigura că IMM-urilor nu le sunt impuse sarcini administrative disproporționate sau obstacole în calea comerțului liber pe piața unică, asigurându-se totodată că legislația muncii și normele sociale sunt respectate în mod corespunzător la toate nivelurile; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să respecte principiul „să gândim mai întâi la scară mică” și să monitorizeze cu atenție aplicarea unor reduceri adecvate pentru a se asigura că IMM-urilor nu le sunt impuse sarcini administrative disproporționate sau obstacole în calea comerțului liber pe piața unică, asigurându-se totodată că legislația muncii și normele sociale sunt respectate în mod corespunzător la toate nivelurile;

| 11. | îndeamnă statele membre să elimine imediat toate restricțiile privind liberul acces la piața muncii pentru lucrătorii din Bulgaria și din România; subliniază impactul negativ al acestor restricții asupra muncii nedeclarate și nereglementate, precum și abuzurile care au loc; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă statele membre să elimine imediat toate restricțiile privind liberul acces la piața muncii pentru lucrătorii din Bulgaria și din România; subliniază impactul negativ al acestor restricții asupra muncii nedeclarate și nereglementate, precum și abuzurile care au loc;

| 12. | solicită statelor membre să își intensifice lupta împotriva muncii informale sau nedeclarate și a „activității independente forțate”, punând resursele adecvate la dispoziția autorităților de inspecție a muncii, desfășurând campanii de informare cu privire la riscurile și dezavantajele muncii ilegale, combinând acțiuni mai numeroase și mai eficace de aplicare a legislației existente din domeniului muncii și a standardelor în materie de muncă pentru a combate munca nedeclarată, aplicarea generală a principiului egalității de tratament, un rol mai puternic al UE în promovarea unei cooperări intensificate și îmbunătățite între inspectoratele naționale de muncă și cele sociale cu măsuri preventive, controale și sancțiuni adecvate și monitorizând cu atenție progresele înregistrate; |
| --- | --- |

12.

solicită statelor membre să își intensifice lupta împotriva muncii informale sau nedeclarate și a „activității independente forțate”, punând resursele adecvate la dispoziția autorităților de inspecție a muncii, desfășurând campanii de informare cu privire la riscurile și dezavantajele muncii ilegale, combinând acțiuni mai numeroase și mai eficace de aplicare a legislației existente din domeniului muncii și a standardelor în materie de muncă pentru a combate munca nedeclarată, aplicarea generală a principiului egalității de tratament, un rol mai puternic al UE în promovarea unei cooperări intensificate și îmbunătățite între inspectoratele naționale de muncă și cele sociale cu măsuri preventive, controale și sancțiuni adecvate și monitorizând cu atenție progresele înregistrate;

| 13. | salută lansarea consultării publice privind ocuparea forței de muncă în sectorul sănătății și al serviciilor sociale; consideră că aceste sectoare pot juca un rol important în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în materie de ocupare a forței de muncă și incluziune socială; solicită Comisiei să țină seama în viitoarele propuneri de politici de Convenția OIM, completată de o recomandare privind lucrătorii casnici, în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă existente în aceste sectoare; |
| --- | --- |

13.

salută lansarea consultării publice privind ocuparea forței de muncă în sectorul sănătății și al serviciilor sociale; consideră că aceste sectoare pot juca un rol important în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în materie de ocupare a forței de muncă și incluziune socială; solicită Comisiei să țină seama în viitoarele propuneri de politici de Convenția OIM, completată de o recomandare privind lucrătorii casnici, în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă existente în aceste sectoare;

| 14. | este de acord cu Comisia că politica de coeziune, FEADR și FEPAM sunt surse importante de investiții care stimulează creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă; solicită Comisiei și statelor membre să asigure utilizarea eficientă a acestor fonduri și a instrumentului de microfinanțare pentru a-și fructifica pe deplin potențialul de investiții în educație, formare, activități independente, mobilitatea forței de muncă și productivitate; |
| --- | --- |

14.

este de acord cu Comisia că politica de coeziune, FEADR și FEPAM sunt surse importante de investiții care stimulează creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă; solicită Comisiei și statelor membre să asigure utilizarea eficientă a acestor fonduri și a instrumentului de microfinanțare pentru a-și fructifica pe deplin potențialul de investiții în educație, formare, activități independente, mobilitatea forței de muncă și productivitate;

| 15. | solicită să fie asigurată o prelucrare mai rapidă și mai facilă a procedurilor de candidatură și de aprobare din cadrul programelor UE de finanțare pentru creștere și inovare; |
| --- | --- |

15.

solicită să fie asigurată o prelucrare mai rapidă și mai facilă a procedurilor de candidatură și de aprobare din cadrul programelor UE de finanțare pentru creștere și inovare;

| 16. | salută propunerea Comisiei care subliniază avantajele stabilirii unui salariu minim la nivelul statelor membre pentru a combate sărăcia persoanelor încadrate în muncă și dumpingul social și pentru a stimula cererea agregată; consideră că orice astfel de propunere trebuie să țină seama de practicile naționale privind negocierile colective și să le respecte; |
| --- | --- |

16.

salută propunerea Comisiei care subliniază avantajele stabilirii unui salariu minim la nivelul statelor membre pentru a combate sărăcia persoanelor încadrate în muncă și dumpingul social și pentru a stimula cererea agregată; consideră că orice astfel de propunere trebuie să țină seama de practicile naționale privind negocierile colective și să le respecte;

| 17. | este convins de faptul că legislația în materie de protecție a muncii trebuie să fie adaptată pentru a încuraja întreprinderile să creeze locuri de muncă, pentru a contribui la dezvoltarea mobilității și a capacității de ajustare a pieței muncii și, în același timp, pentru a rezolva problema segmentării în UE; |
| --- | --- |

17.

este convins de faptul că legislația în materie de protecție a muncii trebuie să fie adaptată pentru a încuraja întreprinderile să creeze locuri de muncă, pentru a contribui la dezvoltarea mobilității și a capacității de ajustare a pieței muncii și, în același timp, pentru a rezolva problema segmentării în UE;

| 18. | solicită Comisiei să abordeze cauzele reale ale segmentării pieței muncii, cum ar fi inegalitatea de gen și lipsa politicilor în sprijinul echilibrului dintre viața privată și viața profesională; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să abordeze cauzele reale ale segmentării pieței muncii, cum ar fi inegalitatea de gen și lipsa politicilor în sprijinul echilibrului dintre viața privată și viața profesională;

| 19. | este de acord cu faptul că flexibilitatea internă în organizarea timpului de lucru poate contribui la menținerea ocupării forței de muncă și la reducerea costurilor de adaptare într-o perioadă de declin economic, deși aceasta nu poate înlocui politicile de creștere; subliniază însă că măsurile trebuie să fie adaptate la circumstanțele sociale, să fie negociate cu partenerii sociali și să țină seama atât de interesele angajatorilor, cât și de cele ale angajaților; |
| --- | --- |

19.

este de acord cu faptul că flexibilitatea internă în organizarea timpului de lucru poate contribui la menținerea ocupării forței de muncă și la reducerea costurilor de adaptare într-o perioadă de declin economic, deși aceasta nu poate înlocui politicile de creștere; subliniază însă că măsurile trebuie să fie adaptate la circumstanțele sociale, să fie negociate cu partenerii sociali și să țină seama atât de interesele angajatorilor, cât și de cele ale angajaților;

| 20. | este de acord cu Comisia asupra faptului că orice tip de aranjamente contractuale ar trebui să confere angajaților accesul la un set de bază de drepturi, inclusiv drepturi la pensie și la protecție socială și acces la programe de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

20.

este de acord cu Comisia asupra faptului că orice tip de aranjamente contractuale ar trebui să confere angajaților accesul la un set de bază de drepturi, inclusiv drepturi la pensie și la protecție socială și acces la programe de învățare pe tot parcursul vieții;

| 21. | salută inițiativa Comisiei de a lansa Panorama competențelor din UE, care va îmbunătăți transparența și accesul pentru solicitanții de locuri de muncă și va dezvolta mobilitatea în rândul lucrătorilor; |
| --- | --- |

21.

salută inițiativa Comisiei de a lansa Panorama competențelor din UE, care va îmbunătăți transparența și accesul pentru solicitanții de locuri de muncă și va dezvolta mobilitatea în rândul lucrătorilor;

| 22. | salută inițiativa legislativă recentă a Comisiei cu privire la calificările profesionale; consideră că sunt esențiale consolidarea recunoașterii reciproce a diplomelor și a calificărilor profesionale și dezvoltarea unui mecanism pentru recunoașterea reciprocă îmbunătățită a competențelor și aptitudinilor; |
| --- | --- |

22.

salută inițiativa legislativă recentă a Comisiei cu privire la calificările profesionale; consideră că sunt esențiale consolidarea recunoașterii reciproce a diplomelor și a calificărilor profesionale și dezvoltarea unui mecanism pentru recunoașterea reciprocă îmbunătățită a competențelor și aptitudinilor;

| 23. | solicită Comisiei să introducă pașaportul european al competențelor înainte de sfârșitul lui 2012 pentru a asigura egalitatea și nediscriminarea în raport cu mijloacele și locurile în care au fost dobândite competențele, pentru a asigura o mai mare eficacitate a procesului de adecvare între cererea și oferta de competențe și pentru a promova mobilitatea transfrontalieră a lucrătorilor; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei să introducă pașaportul european al competențelor înainte de sfârșitul lui 2012 pentru a asigura egalitatea și nediscriminarea în raport cu mijloacele și locurile în care au fost dobândite competențele, pentru a asigura o mai mare eficacitate a procesului de adecvare între cererea și oferta de competențe și pentru a promova mobilitatea transfrontalieră a lucrătorilor;

| 24. | salută documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Un cadru de calitate pentru stagii” și așteaptă cu interes rezultatele studiului privind trecerea în revistă a dispozițiilor care reglementează stagiile în statele membre; solicită Comisiei să propună ca stagiile să fie întotdeauna asociate unui proces de calificare; invită Comisia să prezinte cât mai curând posibil o propunere de recomandare a Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii și o propunere de recomandare a Consiliului referitoare la reglementarea garanțiilor pentru tineri și să definească standardele minime pentru oferirea și realizarea de stagii de calitate; |
| --- | --- |

24.

salută documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Un cadru de calitate pentru stagii” și așteaptă cu interes rezultatele studiului privind trecerea în revistă a dispozițiilor care reglementează stagiile în statele membre; solicită Comisiei să propună ca stagiile să fie întotdeauna asociate unui proces de calificare; invită Comisia să prezinte cât mai curând posibil o propunere de recomandare a Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii și o propunere de recomandare a Consiliului referitoare la reglementarea garanțiilor pentru tineri și să definească standardele minime pentru oferirea și realizarea de stagii de calitate;

| 25. | subliniază faptul că situația încadrării în muncă a tinerilor depinde într-o foarte mare măsură de situația economică generală; subliniază importanța sprijinirii, a orientării și a monitorizării tinerilor în trecerea de la sistemul de învățământ la viața profesională; solicită Comisiei să asigure coerența dintre viitoarele propuneri de politici din acest domeniu și inițiativele „Tineretul în mișcare” și „Oportunități pentru tineri”; solicită statelor membre să lanseze un schimb de bune practici în materie de combatere a șomajului din rândul tinerilor; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că situația încadrării în muncă a tinerilor depinde într-o foarte mare măsură de situația economică generală; subliniază importanța sprijinirii, a orientării și a monitorizării tinerilor în trecerea de la sistemul de învățământ la viața profesională; solicită Comisiei să asigure coerența dintre viitoarele propuneri de politici din acest domeniu și inițiativele „Tineretul în mișcare” și „Oportunități pentru tineri”; solicită statelor membre să lanseze un schimb de bune practici în materie de combatere a șomajului din rândul tinerilor;

| 26. | solicită statelor membre, Comisiei și Consiliului să valorifice, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, orice oportunitate de a se asigura că orice tânăr cetățean din UE poate începe o activitate profesională sau un program de formare după cel mult patru luni de șomaj, implementând „garanția europeană pentru tineri”; consideră că statele membre ar trebui să confere forță juridică garanției pentru tineri pentru a îmbunătăți efectiv situația tinerilor care nu sunt încadrați nici în muncă, nici în sistemul de învățământ sau într-un program de formare și pentru a depăși treptat problema șomajului în rândul tinerilor în UE; subliniază faptul că garanția pentru tineri necesită un sprijin financiar european specific, în special în statele membre în care se înregistrează cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

26.

solicită statelor membre, Comisiei și Consiliului să valorifice, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, orice oportunitate de a se asigura că orice tânăr cetățean din UE poate începe o activitate profesională sau un program de formare după cel mult patru luni de șomaj, implementând „garanția europeană pentru tineri”; consideră că statele membre ar trebui să confere forță juridică garanției pentru tineri pentru a îmbunătăți efectiv situația tinerilor care nu sunt încadrați nici în muncă, nici în sistemul de învățământ sau într-un program de formare și pentru a depăși treptat problema șomajului în rândul tinerilor în UE; subliniază faptul că garanția pentru tineri necesită un sprijin financiar european specific, în special în statele membre în care se înregistrează cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor;

| 27. | solicită Comisiei să sprijine statele membre în lupta lor împotriva șomajului și a șomajului în rândul tinerilor, folosind resursele financiare neutilizate în cadrul fondurilor structurale; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să sprijine statele membre în lupta lor împotriva șomajului și a șomajului în rândul tinerilor, folosind resursele financiare neutilizate în cadrul fondurilor structurale;

| 28. | se alătură apelului lansat de Comisie ca statele membre să utilizeze mai bine sistemul EURES; subliniază rolul-cheie pe care îl are EURES în funcționarea pieței interne prin sfaturile oferite lucrătorilor și solicitanților de locuri de muncă cu privire la drepturile lor în alte state membre; solicită ca Parlamentul European să fie pe deplin implicat în activitățile legate de reforma structurii și a guvernanței rețelei EURES; |
| --- | --- |

28.

se alătură apelului lansat de Comisie ca statele membre să utilizeze mai bine sistemul EURES; subliniază rolul-cheie pe care îl are EURES în funcționarea pieței interne prin sfaturile oferite lucrătorilor și solicitanților de locuri de muncă cu privire la drepturile lor în alte state membre; solicită ca Parlamentul European să fie pe deplin implicat în activitățile legate de reforma structurii și a guvernanței rețelei EURES;

| 29. | salută inițiativa Comisiei care vizează reducerea dezavantajelor și integrarea femeilor pe piața muncii prin asigurarea unei remunerații egale și a unor servicii corespunzătoare de îngrijire a copilului și prin eliminarea oricărei discriminări și a constrângerilor fiscale care împiedică participarea femeilor pe piața muncii; solicită statelor membre să ia măsuri suplimentare în aceste domenii; |
| --- | --- |

29.

salută inițiativa Comisiei care vizează reducerea dezavantajelor și integrarea femeilor pe piața muncii prin asigurarea unei remunerații egale și a unor servicii corespunzătoare de îngrijire a copilului și prin eliminarea oricărei discriminări și a constrângerilor fiscale care împiedică participarea femeilor pe piața muncii; solicită statelor membre să ia măsuri suplimentare în aceste domenii;

| 30. | îndeamnă Comisia să accelereze activitățile legate de Directiva privind portabilitatea pensiilor, dat fiind că incertitudinea juridică privind dispozițiile în materie de asigurări sociale și drepturile de pensie reprezintă unul dintre principalele obstacole din calea liberei circulații a lucrătorilor; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă Comisia să accelereze activitățile legate de Directiva privind portabilitatea pensiilor, dat fiind că incertitudinea juridică privind dispozițiile în materie de asigurări sociale și drepturile de pensie reprezintă unul dintre principalele obstacole din calea liberei circulații a lucrătorilor;

| 31. | solicită statelor membre să adopte sau să mențină politici favorabile creșterii, inclusiv să acorde prioritate cheltuielilor din domeniul educației, al învățării pe tot parcursul vieții, al cercetării și al inovării, în pofida măsurilor de austeritate impuse de criza economică și a necesității de a reduce la minimum povara datoriei publice, în special în zona euro; |
| --- | --- |

31.

solicită statelor membre să adopte sau să mențină politici favorabile creșterii, inclusiv să acorde prioritate cheltuielilor din domeniul educației, al învățării pe tot parcursul vieții, al cercetării și al inovării, în pofida măsurilor de austeritate impuse de criza economică și a necesității de a reduce la minimum povara datoriei publice, în special în zona euro;

| 32. | îndeamnă Comisia să dezvolte mobilitatea echitabilă și să combată utilizarea abuzivă a lucrătorilor detașați, atât în țările-gazdă, cât și în țările de origine; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă Comisia să dezvolte mobilitatea echitabilă și să combată utilizarea abuzivă a lucrătorilor detașați, atât în țările-gazdă, cât și în țările de origine;

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

33.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0466.

(2)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 29.

(3)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 39.

(4)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 6.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0455.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0263.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0495.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/87

---

Joi, 14 iunie 2012Mutilarea genitală feminină

P7_TA(2012)0261

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la încetarea mutilării genitale feminine (2012/2684(RSP))

2013/C 332 E/17

Parlamentul European,

| — | având în vedere rapoartele prezentate în conformitate cu Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și cu Protocolul Opțional la aceasta și având în vedere Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele prezentate în conformitate cu Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și cu Protocolul Opțional la aceasta și având în vedere Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la lupta împotriva mutilărilor genitale feminine practicate în UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la lupta împotriva mutilărilor genitale feminine practicate în UE (1),

| — | având în vedere Raportul Secretarului General al ONU din 5 decembrie 2011 intitulat „Ending female genital mutilation”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Secretarului General al ONU din 5 decembrie 2011 intitulat „Ending female genital mutilation”,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 8 martie 2010 privind eradicarea violenței împotriva femeilor în Uniunea Europeană, în care se solicită adoptarea unei strategii internaționale de combatere a mutilării genitale feminine, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 8 martie 2010 privind eradicarea violenței împotriva femeilor în Uniunea Europeană, în care se solicită adoptarea unei strategii internaționale de combatere a mutilării genitale feminine,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei din 12 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei din 12 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice,

| — | având în vedere Liniile directoare ale UE privind violența împotriva femeilor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa femeilor, adoptate de Consiliul Afaceri Generale la 8 decembrie 2008. |
| --- | --- |

—

având în vedere Liniile directoare ale UE privind violența împotriva femeilor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa femeilor, adoptate de Consiliul Afaceri Generale la 8 decembrie 2008.

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (3),

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât mutilarea genitală feminină reprezintă un abuz ireparabil prin care se modifică sau se rănesc intenționat organele genitale feminine din motive nemedicale, cu consecințe ireversibile care afectează astăzi 140 de milioane de femei și de fete aflate în viață și întrucât, în fiecare an, alte trei milioane de fete riscă să suporte această practică; |
| --- | --- |

A.

întrucât mutilarea genitală feminină reprezintă un abuz ireparabil prin care se modifică sau se rănesc intenționat organele genitale feminine din motive nemedicale, cu consecințe ireversibile care afectează astăzi 140 de milioane de femei și de fete aflate în viață și întrucât, în fiecare an, alte trei milioane de fete riscă să suporte această practică;

| B. | întrucât cel puțin 500 000 de femei și fete din Europa au fost afectate de mutilarea genitală feminină și se estimează că 180 000 de fete riscă acest lucru, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății; întrucât, potrivit experților, aceste cifre sunt subestimate și nu țin cont de a doua generație a migranților și de migrantele neînregistrate; |
| --- | --- |

B.

întrucât cel puțin 500 000 de femei și fete din Europa au fost afectate de mutilarea genitală feminină și se estimează că 180 000 de fete riscă acest lucru, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății; întrucât, potrivit experților, aceste cifre sunt subestimate și nu țin cont de a doua generație a migranților și de migrantele neînregistrate;

| C. | întrucât orice formă de mutilare genitală feminină este o practică tradițională dăunătoare care nu poate fi considerată parte a unei religii, ci este un act de violență împotriva femeilor și fetelor care constituie o încălcare a drepturilor lor fundamentale, în special a dreptului la integritate și securitate personală și la sănătate fizică și mintală, precum și o vătămare a sănătății lor sexuale și reproductive, ceea ce reprezintă și un abuz la adresa copiilor în cazul fetelor minore; întrucât aceste încălcări nu pot fi în niciun caz justificate de respectarea diverselor tradiții culturale sau ceremonii de inițiere; |
| --- | --- |

C.

întrucât orice formă de mutilare genitală feminină este o practică tradițională dăunătoare care nu poate fi considerată parte a unei religii, ci este un act de violență împotriva femeilor și fetelor care constituie o încălcare a drepturilor lor fundamentale, în special a dreptului la integritate și securitate personală și la sănătate fizică și mintală, precum și o vătămare a sănătății lor sexuale și reproductive, ceea ce reprezintă și un abuz la adresa copiilor în cazul fetelor minore; întrucât aceste încălcări nu pot fi în niciun caz justificate de respectarea diverselor tradiții culturale sau ceremonii de inițiere;

| D. | întrucât, pe lângă faptul că în sine este o încălcare a drepturilor omului, mutilarea genitală feminină aduce prejudicii foarte grave și ireparabile pe termen scurt și lung sănătății fizice și mintale și drepturilor femeilor și fetelor afectate, constituind un atac grav la adresa persoanei și integrității lor, în unele cazuri putând fi chiar fatală; întrucât folosirea unor instrumente rudimentare și absența măsurilor antiseptice au la rândul lor alte efecte nocive, actul sexual și nașterea putând fi dureroase, organele fiind afectate ireparabil și putând apărea complicații precum hemoragii, șocuri, infecții, transmiterea virusului HIV, tetanos, tumori benigne și complicații grave în timpul sarcinii și al nașterii; |
| --- | --- |

D.

întrucât, pe lângă faptul că în sine este o încălcare a drepturilor omului, mutilarea genitală feminină aduce prejudicii foarte grave și ireparabile pe termen scurt și lung sănătății fizice și mintale și drepturilor femeilor și fetelor afectate, constituind un atac grav la adresa persoanei și integrității lor, în unele cazuri putând fi chiar fatală; întrucât folosirea unor instrumente rudimentare și absența măsurilor antiseptice au la rândul lor alte efecte nocive, actul sexual și nașterea putând fi dureroase, organele fiind afectate ireparabil și putând apărea complicații precum hemoragii, șocuri, infecții, transmiterea virusului HIV, tetanos, tumori benigne și complicații grave în timpul sarcinii și al nașterii;

| E. | întrucât mutilarea genitală feminină este o expresie a relațiilor de putere inegale și o formă de violență împotriva femeilor, pe lângă alte forme serioase de violență pe criterii de gen și întrucât este absolut necesar ca lupta împotriva mutilării genitale feminine să fie integrată într-o strategie generală și coerentă de combatere a violenței pe criterii de gen și a violenței împotriva femeilor, |
| --- | --- |

E.

întrucât mutilarea genitală feminină este o expresie a relațiilor de putere inegale și o formă de violență împotriva femeilor, pe lângă alte forme serioase de violență pe criterii de gen și întrucât este absolut necesar ca lupta împotriva mutilării genitale feminine să fie integrată într-o strategie generală și coerentă de combatere a violenței pe criterii de gen și a violenței împotriva femeilor,

| 1. | salută decizia din 8 martie 2012 adoptată la cea de a 56-a sesiune a Comisiei pentru statutul femeilor ca problema mutilării genitale feminine să fie discutată de Adunarea Generală a ONU la cea de a 67-a sesiune a sa; |
| --- | --- |

1.

salută decizia din 8 martie 2012 adoptată la cea de a 56-a sesiune a Comisiei pentru statutul femeilor ca problema mutilării genitale feminine să fie discutată de Adunarea Generală a ONU la cea de a 67-a sesiune a sa;

| 2. | solicită Adunării Generale a ONU să adopte o rezoluție la cea de a 67-a sesiune a sa pentru a pune capăt mutilării genitale feminine la nivel mondial – conform solicitării Summitului Uniunii Africane din 1 iulie 2011 – prin armonizarea măsurilor luate de statele membre și prin emiterea de recomandări și orientări privind dezvoltarea și consolidarea instrumentelor juridice regionale și internaționale și a legislației naționale; |
| --- | --- |

2.

solicită Adunării Generale a ONU să adopte o rezoluție la cea de a 67-a sesiune a sa pentru a pune capăt mutilării genitale feminine la nivel mondial – conform solicitării Summitului Uniunii Africane din 1 iulie 2011 – prin armonizarea măsurilor luate de statele membre și prin emiterea de recomandări și orientări privind dezvoltarea și consolidarea instrumentelor juridice regionale și internaționale și a legislației naționale;

| 3. | afirmă că, întrucât este practicată în general în cazul fetelor cu vârsta de până la 15 ani, mutilarea genitală feminină constituie o încălcare a drepturilor copilului; reafirmă că toate cele 27 de state membre s-au angajat să protejeze drepturile copilului în cadrul Convenției ONU cu privire la drepturile copilului; |
| --- | --- |

3.

afirmă că, întrucât este practicată în general în cazul fetelor cu vârsta de până la 15 ani, mutilarea genitală feminină constituie o încălcare a drepturilor copilului; reafirmă că toate cele 27 de state membre s-au angajat să protejeze drepturile copilului în cadrul Convenției ONU cu privire la drepturile copilului;

| 4. | solicită statelor membre să continue să ratifice instrumentele internaționale și să le pună în aplicare printr-o legislație cuprinzătoare care să interzică toate formele de mutilare genitală feminină și să prevadă sancțiuni eficace pentru autorii acestei practici; observă că legislația ar trebui să prevadă și o gamă completă de măsuri preventive și de protecție, inclusiv mecanisme de coordonare, monitorizare și evaluare a aplicării legii, și ar trebui să amelioreze condițiile ce permit femeilor și fetelor să raporteze cazurile de mutilare genitală feminină; |
| --- | --- |

4.

solicită statelor membre să continue să ratifice instrumentele internaționale și să le pună în aplicare printr-o legislație cuprinzătoare care să interzică toate formele de mutilare genitală feminină și să prevadă sancțiuni eficace pentru autorii acestei practici; observă că legislația ar trebui să prevadă și o gamă completă de măsuri preventive și de protecție, inclusiv mecanisme de coordonare, monitorizare și evaluare a aplicării legii, și ar trebui să amelioreze condițiile ce permit femeilor și fetelor să raporteze cazurile de mutilare genitală feminină;

| 5. | solicită entităților competente ale ONU și societății civile ca, prin alocarea de resurse financiare adecvate, să sprijine activ o serie de programe specifice inovatoare și să disemineze bunele practici care vizează nevoile și prioritățile fetelor aflate în situații vulnerabile, inclusiv ale celor afectate de mutilarea genitală feminină, care au dificultăți în accesarea serviciilor și programelor; |
| --- | --- |

5.

solicită entităților competente ale ONU și societății civile ca, prin alocarea de resurse financiare adecvate, să sprijine activ o serie de programe specifice inovatoare și să disemineze bunele practici care vizează nevoile și prioritățile fetelor aflate în situații vulnerabile, inclusiv ale celor afectate de mutilarea genitală feminină, care au dificultăți în accesarea serviciilor și programelor;

| 6. | solicită Secretarului General al ONU să se asigure că toate organizațiile și organismele relevante ale ONU, îndeosebi Fondul Națiunilor Unite pentru Copii, Fondul Națiunilor Unite pentru Populație, Organizația Mondială a Sănătății, Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO), Entitatea Națiunilor Unite pentru Egalitatea de Gen și Emanciparea Femeii, Fondul de Dezvoltare al Națiunilor Unite pentru Femei, Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare și Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, individual și colectiv, integrează în programele lor naționale, după caz și în conformitate cu prioritățile naționale, protecția și promovarea drepturilor fetelor de a nu fi supuse mutilării genitale feminine, pentru a intensifica eforturile lor în această privință; |
| --- | --- |

6.

solicită Secretarului General al ONU să se asigure că toate organizațiile și organismele relevante ale ONU, îndeosebi Fondul Națiunilor Unite pentru Copii, Fondul Națiunilor Unite pentru Populație, Organizația Mondială a Sănătății, Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO), Entitatea Națiunilor Unite pentru Egalitatea de Gen și Emanciparea Femeii, Fondul de Dezvoltare al Națiunilor Unite pentru Femei, Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare și Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, individual și colectiv, integrează în programele lor naționale, după caz și în conformitate cu prioritățile naționale, protecția și promovarea drepturilor fetelor de a nu fi supuse mutilării genitale feminine, pentru a intensifica eforturile lor în această privință;

| 7. | subliniază necesitatea de a sprijini membrii societății civile, în special organizațiile femeilor, care lucrează în cadrul comunităților lor pentru a pune capăt violenței împotriva femeilor, inclusiv mutilării genitale feminine; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea de a sprijini membrii societății civile, în special organizațiile femeilor, care lucrează în cadrul comunităților lor pentru a pune capăt violenței împotriva femeilor, inclusiv mutilării genitale feminine;

| 8. | solicită insistent Comisiei ca, prin Planul său de acțiune privind egalitatea de șanse între femei și bărbați 2010, să se asigure că măsurile de combatere a violenței pe criterii de gen și de promovare a emancipării femeilor sunt integrate în toate politicile și programele de dezvoltare ale UE; subliniază importanța acțiunilor de sensibilizare, de mobilizare a comunității, de educație și de formare și a implicării autorităților naționale, regionale și locale și a societății civile din țările partenere; subliniază că eforturile de eliminare a atitudinilor și practicilor dăunătoare care afectează negativ fetele vor avea succes doar dacă sunt implicate deplin toate părțile interesate principale, printre care liderii religioși și de la nivelul comunității și persoanele care au o relație directă cu fetele, inclusiv părinții, familiile și comunitățile; |
| --- | --- |

8.

solicită insistent Comisiei ca, prin Planul său de acțiune privind egalitatea de șanse între femei și bărbați 2010, să se asigure că măsurile de combatere a violenței pe criterii de gen și de promovare a emancipării femeilor sunt integrate în toate politicile și programele de dezvoltare ale UE; subliniază importanța acțiunilor de sensibilizare, de mobilizare a comunității, de educație și de formare și a implicării autorităților naționale, regionale și locale și a societății civile din țările partenere; subliniază că eforturile de eliminare a atitudinilor și practicilor dăunătoare care afectează negativ fetele vor avea succes doar dacă sunt implicate deplin toate părțile interesate principale, printre care liderii religioși și de la nivelul comunității și persoanele care au o relație directă cu fetele, inclusiv părinții, familiile și comunitățile;

| 9. | solicită insistent Comisiei să acorde o atenție specifică mutilării genitale feminine în cadrul unei strategii globale de combatere a violenței împotriva femeilor care să includă acțiuni comune de combatere a mutilării genitale feminine; |
| --- | --- |

9.

solicită insistent Comisiei să acorde o atenție specifică mutilării genitale feminine în cadrul unei strategii globale de combatere a violenței împotriva femeilor care să includă acțiuni comune de combatere a mutilării genitale feminine;

| 10. | solicită insistent Comisiei să acorde prioritate încetării violenței împotriva femeilor și fetelor și, prin alocarea de resurse financiare adecvate, să sprijine activ programe specifice și inovatoare atât în UE, cât și în țări terțe; |
| --- | --- |

10.

solicită insistent Comisiei să acorde prioritate încetării violenței împotriva femeilor și fetelor și, prin alocarea de resurse financiare adecvate, să sprijine activ programe specifice și inovatoare atât în UE, cât și în țări terțe;

| 11. | solicită insistent statelor membre să ia măsuri ferme de combatere a acestei practici ilegale; |
| --- | --- |

11.

solicită insistent statelor membre să ia măsuri ferme de combatere a acestei practici ilegale;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Secretarului General al ONU și statelor membre. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Secretarului General al ONU și statelor membre.

---

(1)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 52.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0127.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0126.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/89

---

Joi, 14 iunie 2012Implanturile mamare din silicon gel defectuoase produse de întreprinderea franceză PIP

P7_TA(2012)0262

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la implanturile mamare defectuoase din silicon gel, produse de întreprinderea franceză PIP (2012/2621(RSP))

2013/C 332 E/18

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 184 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 184 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind inovarea în sectorul dispozitivelor medicale (1); |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind inovarea în sectorul dispozitivelor medicale (1);

| — | având în vedere Directiva 93/42/CEE a Consiliului din 14 iunie 1993 privind dispozitivele medicale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 93/42/CEE a Consiliului din 14 iunie 1993 privind dispozitivele medicale (2),

| — | având în vedere Directiva 90/385/CEE a Consiliului din 20 iunie 1990 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la dispozitivele medicale active implantabile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 90/385/CEE a Consiliului din 20 iunie 1990 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la dispozitivele medicale active implantabile (3),

| — | având în vedere Directiva 98/79/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 octombrie 1998 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/79/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 octombrie 1998 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro (4),

| — | având în vedere Directiva 2000/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2000 de modificare a Directivei 93/42/CEE a Consiliului privind dispozitivele medicale care încorporează derivate stabile din sânge uman sau din plasmă umană (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2000 de modificare a Directivei 93/42/CEE a Consiliului privind dispozitivele medicale care încorporează derivate stabile din sânge uman sau din plasmă umană (5),

| — | având în vedere avizul Comitetul științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (CSRSEN) privind „siguranța produselor din silicon fabricate de întreprinderea Poly Implant Prothèse (PIP)” publicat la 1 februarie 2012 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetul științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (CSRSEN) privind „siguranța produselor din silicon fabricate de întreprinderea Poly Implant Prothèse (PIP)” publicat la 1 februarie 2012 (6),

| — | având în vedere concluziile (7) Conferinței la nivel înalt privind sănătatea organizate pe tema inovării în tehnologia medicală desfășurată la Bruxelles, la 22 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile (7) Conferinței la nivel înalt privind sănătatea organizate pe tema inovării în tehnologia medicală desfășurată la Bruxelles, la 22 martie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2001 referitoare la petițiile declarate admisibile, privind implanturile din silicon (petițiile nr. 0470/1998 și 0771/1998) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2001 referitoare la petițiile declarate admisibile, privind implanturile din silicon (petițiile nr. 0470/1998 și 0771/1998) (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2012 referitoare la o abordare europeană coerentă în materie de acțiuni colective în despăgubire (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2012 referitoare la o abordare europeană coerentă în materie de acțiuni colective în despăgubire (9),

| — | având în vedere Directiva 2007/47/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de modificare a Directivei 90/385/CEE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la dispozitivele medicale active implantabile, a Directivei 93/42/CEE a Consiliului privind dispozitivele medicale și a Directivei 98/8/CE privind comercializarea produselor biodistructive (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2007/47/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de modificare a Directivei 90/385/CEE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la dispozitivele medicale active implantabile, a Directivei 93/42/CEE a Consiliului privind dispozitivele medicale și a Directivei 98/8/CE privind comercializarea produselor biodistructive (10),

| — | având în vedere întrebarea din 18 aprilie 2012, adresată Comisiei, privind implanturile mamare defectuoase din silicon gel, fabricate de întreprinderea franceză PIP (O-000101/2012 – B7-0118/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea din 18 aprilie 2012, adresată Comisiei, privind implanturile mamare defectuoase din silicon gel, fabricate de întreprinderea franceză PIP (O-000101/2012 – B7-0118/2012),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât potrivit dovezilor autorităților sanitare franceze, un producător francez (Poly Implant Prothèse) este cercetat pentru utilizarea frauduloasă a unui material de slabă calitate (silicon industrial), diferit de materialul menționat în documentele înaintate pentru evaluarea conformității (silicon medical omologat); |
| --- | --- |

A.

întrucât potrivit dovezilor autorităților sanitare franceze, un producător francez (Poly Implant Prothèse) este cercetat pentru utilizarea frauduloasă a unui material de slabă calitate (silicon industrial), diferit de materialul menționat în documentele înaintate pentru evaluarea conformității (silicon medical omologat);

| B. | întrucât nu există suficiente date clinice și epidemiologice în privința posibilelor riscuri ale implanturilor mamare PIP; |
| --- | --- |

B.

întrucât nu există suficiente date clinice și epidemiologice în privința posibilelor riscuri ale implanturilor mamare PIP;

| C. | întrucât pentru implanturile de a treia generație există o rată a rupturilor între 10 și 15 %, în termen de 10 ani de la implantare; |
| --- | --- |

C.

întrucât pentru implanturile de a treia generație există o rată a rupturilor între 10 și 15 %, în termen de 10 ani de la implantare;

| D. | întrucât testele realizate de autoritățile franceze cu privire la integritatea fizică a unei mostre de implant mamar din silicon PIP au dezvăluit deficiențe ale învelișului PIP, care nu au mai fost depistate la alte implanturi disponibile pe piață; |
| --- | --- |

D.

întrucât testele realizate de autoritățile franceze cu privire la integritatea fizică a unei mostre de implant mamar din silicon PIP au dezvăluit deficiențe ale învelișului PIP, care nu au mai fost depistate la alte implanturi disponibile pe piață;

| E. | întrucât raportul CSRSEN, solicitat de Comisie la începutul lunii ianuarie 2012, subliniază faptul că există anumite preocupări cu privire la posibilitatea apariției unor inflamații provocate de ruperea sau scurgerea implanturilor mamare din silicon PIP; |
| --- | --- |

E.

întrucât raportul CSRSEN, solicitat de Comisie la începutul lunii ianuarie 2012, subliniază faptul că există anumite preocupări cu privire la posibilitatea apariției unor inflamații provocate de ruperea sau scurgerea implanturilor mamare din silicon PIP;

| F. | întrucât din cauza neînregistrării implanturilor mamare la nivel european nu se cunoaște numărul total al femeilor care au primit implanturi; întrucât, cu toate acestea, pe baza datelor disponibile furnizate de Comisia Europeană, se estimează că au fost vândute la nivel mondial aproximativ 400 000 de implanturi mamare din silicon PIP; întrucât numeroase femei din Regatul Unit (40 000), Franța (30 000), Spania (10 000), Germania (7 500) și Portugalia (2 000) au primit implanturi mamare din silicon PIP; |
| --- | --- |

F.

întrucât din cauza neînregistrării implanturilor mamare la nivel european nu se cunoaște numărul total al femeilor care au primit implanturi; întrucât, cu toate acestea, pe baza datelor disponibile furnizate de Comisia Europeană, se estimează că au fost vândute la nivel mondial aproximativ 400 000 de implanturi mamare din silicon PIP; întrucât numeroase femei din Regatul Unit (40 000), Franța (30 000), Spania (10 000), Germania (7 500) și Portugalia (2 000) au primit implanturi mamare din silicon PIP;

| G. | întrucât pacienții trebuie să știe că implanturile nu sunt permanente și poate fi necesară înlocuirea sau eliminarea acestora; întrucât pacienții trebuie informați și cu privire la calitatea implanturilor și la riscurile posibile aferente; |
| --- | --- |

G.

întrucât pacienții trebuie să știe că implanturile nu sunt permanente și poate fi necesară înlocuirea sau eliminarea acestora; întrucât pacienții trebuie informați și cu privire la calitatea implanturilor și la riscurile posibile aferente;

| H. | întrucât transpunerea legislației UE privind dispozitivele medicale în legislația națională nu a împiedicat această fraudă medicală, care a avut și va avea în continuare un impact negativ grav asupra sănătății la nivel mondial; |
| --- | --- |

H.

întrucât transpunerea legislației UE privind dispozitivele medicale în legislația națională nu a împiedicat această fraudă medicală, care a avut și va avea în continuare un impact negativ grav asupra sănătății la nivel mondial;

| I. | întrucât această fraudă sanitară a revelat o deficiență la nivel european și național, în special lipsa cooperării între statele membre și comunitatea internațională în privința partajării informațiilor și a notificării efectelor adverse, precum și lipsa unei trasabilități a materiei prime folosite pentru instrumentele medicale; |
| --- | --- |

I.

întrucât această fraudă sanitară a revelat o deficiență la nivel european și național, în special lipsa cooperării între statele membre și comunitatea internațională în privința partajării informațiilor și a notificării efectelor adverse, precum și lipsa unei trasabilități a materiei prime folosite pentru instrumentele medicale;

| J. | întrucât cazul implanturilor PIP, precum și cazul protezelor de șold au demonstrat nerespectarea de către actualul sistem de certificare a cerințelor esențiale de siguranță și sănătate, precum și a controalelor organismelor notificate și lipsa supravegherii acestora de către autoritățile naționale competente, în conformitate cu Directiva privind dispozitivele medicale (2007/47/CE); |
| --- | --- |

J.

întrucât cazul implanturilor PIP, precum și cazul protezelor de șold au demonstrat nerespectarea de către actualul sistem de certificare a cerințelor esențiale de siguranță și sănătate, precum și a controalelor organismelor notificate și lipsa supravegherii acestora de către autoritățile naționale competente, în conformitate cu Directiva privind dispozitivele medicale (2007/47/CE);

| K. | întrucât dorința de a asigura accesul rapid al pacienților la dispozitivele medicale noi nu trebuie niciodată să fie în detrimentul siguranței pacientului; |
| --- | --- |

K.

întrucât dorința de a asigura accesul rapid al pacienților la dispozitivele medicale noi nu trebuie niciodată să fie în detrimentul siguranței pacientului;

| L. | întrucât Directiva 2007/47/CE privind dispozitivele medicale va fi revizuită în 2012; întrucât este esențial să tragem învățăminte din această comercializare frauduloasă a implanturilor PIP, astfel încât supravegherea și controalele de siguranță, precum și cerințele privind introducerea produselor pe piață la nivel național și european să fie consolidate; |
| --- | --- |

L.

întrucât Directiva 2007/47/CE privind dispozitivele medicale va fi revizuită în 2012; întrucât este esențial să tragem învățăminte din această comercializare frauduloasă a implanturilor PIP, astfel încât supravegherea și controalele de siguranță, precum și cerințele privind introducerea produselor pe piață la nivel național și european să fie consolidate;

| M. | întrucât datele disponibile arată că numeroase implanturi PIP au fost fabricate din silicon nemedical conținând componente care pot slăbi învelișul implantului și care se pot răspândi în țesuturile organismului, |
| --- | --- |

M.

întrucât datele disponibile arată că numeroase implanturi PIP au fost fabricate din silicon nemedical conținând componente care pot slăbi învelișul implantului și care se pot răspândi în țesuturile organismului,

| 1. | subliniază faptul că mai multe state membre și-au sfătuit pacienții să-și consulte chirurgii sau le-au recomandat să recurgă la îndepărtarea implanturilor mamare produse de PIP ca măsură de precauție; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că mai multe state membre și-au sfătuit pacienții să-și consulte chirurgii sau le-au recomandat să recurgă la îndepărtarea implanturilor mamare produse de PIP ca măsură de precauție;

| 2. | ia act, cu toate acestea, de faptul că există inegalități între statele membre, deoarece unele au oferit cetățenilor lor sfaturi contradictorii privind măsurile pe care le pot lua, provocând confuzie în rândul pacienților; |
| --- | --- |

2.

ia act, cu toate acestea, de faptul că există inegalități între statele membre, deoarece unele au oferit cetățenilor lor sfaturi contradictorii privind măsurile pe care le pot lua, provocând confuzie în rândul pacienților;

| 3. | solicită Comisiei și statelor membre să-și consolideze cooperarea în cadrul juridic existent, în special în domeniile supravegherii pieței, vigilenței și inspecțiilor, precum și să înăsprească controalele, în scopul de a oferi mai multe garanții în privința siguranței pacienților, în special a celor expuși unor dispozitive medicale de mare risc; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei și statelor membre să-și consolideze cooperarea în cadrul juridic existent, în special în domeniile supravegherii pieței, vigilenței și inspecțiilor, precum și să înăsprească controalele, în scopul de a oferi mai multe garanții în privința siguranței pacienților, în special a celor expuși unor dispozitive medicale de mare risc;

| 4. | subliniază faptul că, după realizarea unei evaluări, statele membre informează de îndată Comisia și celelalte state membre cu privire la măsurile luate sau cele avute în vedere pentru a reduce la minimum recurența acestor incidente; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că, după realizarea unei evaluări, statele membre informează de îndată Comisia și celelalte state membre cu privire la măsurile luate sau cele avute în vedere pentru a reduce la minimum recurența acestor incidente;

| 5. | invită Comisia să dezvolte un cadru juridic adecvat pentru a garanta siguranța implanturilor mamare și a tehnologiei medicale în general; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să dezvolte un cadru juridic adecvat pentru a garanta siguranța implanturilor mamare și a tehnologiei medicale în general;

| 6. | solicită introducerea și punerea în aplicare a măsurilor specifice esențiale și urgente bazate pe legislația actuală privind instrumentele medicale, în special pentru:






  — | a consolida controalele dispozitivelor medicale aflate deja pe piață, inclusiv a celor care utilizează eșantioane; |
| --- | --- | --- |

6.

solicită introducerea și punerea în aplicare a măsurilor specifice esențiale și urgente bazate pe legislația actuală privind instrumentele medicale, în special pentru:

—

a consolida controalele dispozitivelor medicale aflate deja pe piață, inclusiv a celor care utilizează eșantioane;

| — | a garanta că toate organismele notificate, în contextul evaluării conformității, își folosesc pe deplin atribuțiile de a realiza inspecții frecvente (cel puțin o dată pe an) și inopinate în tot lanțul de distribuție și la anumiți furnizori, în special furnizorii de dispozitive medicale cu cel mai ridicat potențial de risc, precum și de dispozitive în privința cărora utilizatorii raportează un număr din ce în ce mai mare de incidente; |
| --- | --- |

—

a garanta că toate organismele notificate, în contextul evaluării conformității, își folosesc pe deplin atribuțiile de a realiza inspecții frecvente (cel puțin o dată pe an) și inopinate în tot lanțul de distribuție și la anumiți furnizori, în special furnizorii de dispozitive medicale cu cel mai ridicat potențial de risc, precum și de dispozitive în privința cărora utilizatorii raportează un număr din ce în ce mai mare de incidente;

| — | a consolida criteriile de acreditare și evaluare a organismelor notificate, în special cu privire la competențele demonstrate ale personalului cu normă întreagă, la utilizarea resurselor contractuale și la transparența privind funcționarea și sarcinile lor, pentru a crea un sistem de gestionare a calificărilor la nivelul UE pentru organismele notificate, pentru personalul acestora, pentru auditori și experți; |
| --- | --- |

—

a consolida criteriile de acreditare și evaluare a organismelor notificate, în special cu privire la competențele demonstrate ale personalului cu normă întreagă, la utilizarea resurselor contractuale și la transparența privind funcționarea și sarcinile lor, pentru a crea un sistem de gestionare a calificărilor la nivelul UE pentru organismele notificate, pentru personalul acestora, pentru auditori și experți;

| — | a consolida supravegherea pieței de către autoritățile naționale și schimbul de informații între acestea în vederea monitorizării efectelor adverse ale dispozitivelor medicale și retragerea de pe piață a acestora, pentru a garanta o mai bună trasabilitate a dispozitivelor medicale și urmărire a controalelor privind comercializarea lor; |
| --- | --- |

—

a consolida supravegherea pieței de către autoritățile naționale și schimbul de informații între acestea în vederea monitorizării efectelor adverse ale dispozitivelor medicale și retragerea de pe piață a acestora, pentru a garanta o mai bună trasabilitate a dispozitivelor medicale și urmărire a controalelor privind comercializarea lor;

| — | a îmbunătăți supravegherea organismelor notificate de către autoritățile naționale și a asigura coerența între statele membre; |
| --- | --- |

—

a îmbunătăți supravegherea organismelor notificate de către autoritățile naționale și a asigura coerența între statele membre;

| — | a încuraja inovarea în domeniul tehnologiei medicale, deoarece inovarea este esențială pentru depășirea provocărilor actuale și viitoare din domeniul medical; |
| --- | --- |

—

a încuraja inovarea în domeniul tehnologiei medicale, deoarece inovarea este esențială pentru depășirea provocărilor actuale și viitoare din domeniul medical;

| — | a impune producătorilor de dispozitive medicale să comunice imediat autorității naționale competente orice interdicție, restricție sau acțiune judiciară aflată în curs în unul sau mai multe state membre; |
| --- | --- |

—

a impune producătorilor de dispozitive medicale să comunice imediat autorității naționale competente orice interdicție, restricție sau acțiune judiciară aflată în curs în unul sau mai multe state membre;

| — | a îmbunătăți funcționarea sistemului de vigilență pentru instrumente medicale, de exemplu favorizând și încurajând activ pacienții, asociațiile medicale, grupurile de pacienți și cadrele medicale să raporteze autorităților competente toate efectele adverse și dăunătoare, fără a fi stânjeniți de prea multă birocrație, acordând organismelor notificate acces sistematic la rapoartele privind efectele adverse și stabilind o procedură centralizată de colectare și procesare a notificărilor privind efectele adverse și retragerea de pe piață a dispozitivelor; |
| --- | --- |

—

a îmbunătăți funcționarea sistemului de vigilență pentru instrumente medicale, de exemplu favorizând și încurajând activ pacienții, asociațiile medicale, grupurile de pacienți și cadrele medicale să raporteze autorităților competente toate efectele adverse și dăunătoare, fără a fi stânjeniți de prea multă birocrație, acordând organismelor notificate acces sistematic la rapoartele privind efectele adverse și stabilind o procedură centralizată de colectare și procesare a notificărilor privind efectele adverse și retragerea de pe piață a dispozitivelor;

| — | a crea instrumente care, garantând totodată protecția datelor, asigură trasabilitatea dispozitivelor medicale și monitorizarea pe termen lung a siguranței și a funcționării lor, cum ar fi sistemul de identificare unică a dispozitivelor, un registru al implanturilor și un rezumat al caracteristicilor produsului pentru fiecare dispozitiv medical; |
| --- | --- |

—

a crea instrumente care, garantând totodată protecția datelor, asigură trasabilitatea dispozitivelor medicale și monitorizarea pe termen lung a siguranței și a funcționării lor, cum ar fi sistemul de identificare unică a dispozitivelor, un registru al implanturilor și un rezumat al caracteristicilor produsului pentru fiecare dispozitiv medical;

| — | a facilita notificarea autorităților naționale de către asociațiile de pacienți și de cadrele medicale cu privire la efectele adverse; |
| --- | --- |

—

a facilita notificarea autorităților naționale de către asociațiile de pacienți și de cadrele medicale cu privire la efectele adverse;

| — | a crea o bază de date europeană unică, care reunește informații privind dispozitivele medicale disponibile pe piață, înregistrarea operațiunilor economice, inițiativele de vigilența și supraveghere a pieței, investigațiile clinice, organismele notificate și certificatele CE eliberate; |
| --- | --- |

—

a crea o bază de date europeană unică, care reunește informații privind dispozitivele medicale disponibile pe piață, înregistrarea operațiunilor economice, inițiativele de vigilența și supraveghere a pieței, investigațiile clinice, organismele notificate și certificatele CE eliberate;

| 7. | invită Comisia să treacă la un sistem de autorizare prealabilă a comercializării pentru anumite categorii de dispozitive medicale, incluzând cel puțin dispozitivele medicale din clasele IIb și III; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să treacă la un sistem de autorizare prealabilă a comercializării pentru anumite categorii de dispozitive medicale, incluzând cel puțin dispozitivele medicale din clasele IIb și III;

| 8. | solicită introducerea unui pașaport, dacă nu există deja la nivel național, pentru pacienții care au primit implanturi, în care sunt specificate codul unic de produs al implantului, caracteristicile sale speciale, și eventualele efecte adverse, și care conține un avertisment privind riscurile potențiale pentru sănătate și măsurile post-operatorii de monitorizare și îngrijire; pașaportul ar trebui semnat de chirurg și de pacient și ar fi considerat formular oficial de consimțământ pentru operație; |
| --- | --- |

8.

solicită introducerea unui pașaport, dacă nu există deja la nivel național, pentru pacienții care au primit implanturi, în care sunt specificate codul unic de produs al implantului, caracteristicile sale speciale, și eventualele efecte adverse, și care conține un avertisment privind riscurile potențiale pentru sănătate și măsurile post-operatorii de monitorizare și îngrijire; pașaportul ar trebui semnat de chirurg și de pacient și ar fi considerat formular oficial de consimțământ pentru operație;

| 9. | recomandă ca spitalele să păstreze o copie electronică a pașaportului pentru consultare ulterioară, menționând că o versiune electronică poate fi ușor transmisă la cererea pacientului către un nou punct de îngrijire, în aceeași țară sau în străinătate; |
| --- | --- |

9.

recomandă ca spitalele să păstreze o copie electronică a pașaportului pentru consultare ulterioară, menționând că o versiune electronică poate fi ușor transmisă la cererea pacientului către un nou punct de îngrijire, în aceeași țară sau în străinătate;

| 10. | solicită statelor membre să crească gradul de sensibilizare cu privire la riscurile potențiale ale chirurgiei estetice și să reglementeze mai bine publicitatea pentru chirurgia estetică pentru a garanta că pacienții sunt pe deplin conștienți atât cu privire la riscuri, cât și la beneficii; subliniază faptul că femeile ar trebui să fie sensibilizate cu privire la faptul că implanturile mamare trebuie înlocuite după o anumită perioadă de timp care variază de la o persoană la alta, permițându-le să evalueze riscurile mai eficient; |
| --- | --- |

10.

solicită statelor membre să crească gradul de sensibilizare cu privire la riscurile potențiale ale chirurgiei estetice și să reglementeze mai bine publicitatea pentru chirurgia estetică pentru a garanta că pacienții sunt pe deplin conștienți atât cu privire la riscuri, cât și la beneficii; subliniază faptul că femeile ar trebui să fie sensibilizate cu privire la faptul că implanturile mamare trebuie înlocuite după o anumită perioadă de timp care variază de la o persoană la alta, permițându-le să evalueze riscurile mai eficient;

| 11. | recunoaște că pacienții care au beneficiat deja de implanturi mamare pot necesita informații retrospective, consiliere, supraveghere medicală și consultanță, precum și examene de detectare a rupturilor intra și extracapsulare; |
| --- | --- |

11.

recunoaște că pacienții care au beneficiat deja de implanturi mamare pot necesita informații retrospective, consiliere, supraveghere medicală și consultanță, precum și examene de detectare a rupturilor intra și extracapsulare;

| 12. | subliniază faptul că procedurile de testare și standardele pentru implanturile mamare ar trebui ameliorate pentru a înțelege mai bine interacțiunea dintre materialul învelișului și conținutul de gel și fluidele organice înconjurătoare, cu privire la rezistența la ruptură și la uzură a învelișului și a întregului implant; consideră că ar trebui înaintate mai multe propuneri de cercetare pentru a dezvolta metode nedistructive de testare a implanturilor; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că procedurile de testare și standardele pentru implanturile mamare ar trebui ameliorate pentru a înțelege mai bine interacțiunea dintre materialul învelișului și conținutul de gel și fluidele organice înconjurătoare, cu privire la rezistența la ruptură și la uzură a învelișului și a întregului implant; consideră că ar trebui înaintate mai multe propuneri de cercetare pentru a dezvolta metode nedistructive de testare a implanturilor;

| 13. | recomandă urgent ca detaliile privind operațiile de implant mamar să fie înregistrate în UE, în fiecare stat membru, sub forma unui registru național obligatoriu al implanturilor mamare; subliniază faptul că prin instituirea unui registru obligatoriu, raportarea ar deveni obligatorie pentru toate clinicile, dar subliniază că includerea detaliilor personale ale unui pacient ar trebui să facă obiectul consimțământului acestuia; recomandă ca aceste registre naționale să fie interconectate, permițând schimbul de informații atunci când este necesar, de exemplu în cazurile în care au fost detectate defecte importante la implanturi; |
| --- | --- |

13.

recomandă urgent ca detaliile privind operațiile de implant mamar să fie înregistrate în UE, în fiecare stat membru, sub forma unui registru național obligatoriu al implanturilor mamare; subliniază faptul că prin instituirea unui registru obligatoriu, raportarea ar deveni obligatorie pentru toate clinicile, dar subliniază că includerea detaliilor personale ale unui pacient ar trebui să facă obiectul consimțământului acestuia; recomandă ca aceste registre naționale să fie interconectate, permițând schimbul de informații atunci când este necesar, de exemplu în cazurile în care au fost detectate defecte importante la implanturi;

| 14. | recomandă urgent revizuirea Directivei privind dispozitivele medicale cu scopul de a introduce o capacitate de detectare și reducere a riscurilor de fraudă, concentrându-se în special asupra dispozițiilor referitoare la supravegherea pieței, vigilență, precum și funcționarea și atribuțiile organismelor notificate, pentru a evita repetarea cazului PIP; |
| --- | --- |

14.

recomandă urgent revizuirea Directivei privind dispozitivele medicale cu scopul de a introduce o capacitate de detectare și reducere a riscurilor de fraudă, concentrându-se în special asupra dispozițiilor referitoare la supravegherea pieței, vigilență, precum și funcționarea și atribuțiile organismelor notificate, pentru a evita repetarea cazului PIP;

| 15. | invită Comisia să ia în considerare posibilitatea stabilirii unui sistem eficient de urmărire a dispozitivelor medicale folosite ca implanturi, în special în cazul celor mai periculoase dispozitive medicale, precum dispozitivele din clasa III; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să ia în considerare posibilitatea stabilirii unui sistem eficient de urmărire a dispozitivelor medicale folosite ca implanturi, în special în cazul celor mai periculoase dispozitive medicale, precum dispozitivele din clasa III;

| 16. | invită Comisia să aibă în vedere următoarele aspecte la revizuirea viitoare a legislației privind dispozitivele medicale: necesitatea de a solicita o autorizare de comercializare pentru dispozitivele medicale periculoase, care să respecte cerințele privind produsele medicale sau să fie similară acesteia; utilizarea inspecțiilor obligatorii neanunțate, necesitatea unei trasabilități sporite a dispozitivelor medicale implantate, necesitatea de a crește coordonarea între statele membre în ceea ce privește raportarea efectelor secundare grave sau a prejudiciilor cauzate de dispozitivele medicale și avertizarea cu privire la acestea; intensificarea controalelor organismelor notificate; suplimentarea testelor prin eșantionare a produselor aflate deja pe piață; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să aibă în vedere următoarele aspecte la revizuirea viitoare a legislației privind dispozitivele medicale: necesitatea de a solicita o autorizare de comercializare pentru dispozitivele medicale periculoase, care să respecte cerințele privind produsele medicale sau să fie similară acesteia; utilizarea inspecțiilor obligatorii neanunțate, necesitatea unei trasabilități sporite a dispozitivelor medicale implantate, necesitatea de a crește coordonarea între statele membre în ceea ce privește raportarea efectelor secundare grave sau a prejudiciilor cauzate de dispozitivele medicale și avertizarea cu privire la acestea; intensificarea controalelor organismelor notificate; suplimentarea testelor prin eșantionare a produselor aflate deja pe piață;

| 17. | invită Comisia să analizeze în cadrul viitoarei revizuiri a legislației privind dispozitivele medicale și necesitatea efectuării unor teste adecvate pe oameni în timpul investigațiilor clinice, în special pentru dispozitivele medicale implantabile, înainte ca acestea să fie introduse pe piață; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să analizeze în cadrul viitoarei revizuiri a legislației privind dispozitivele medicale și necesitatea efectuării unor teste adecvate pe oameni în timpul investigațiilor clinice, în special pentru dispozitivele medicale implantabile, înainte ca acestea să fie introduse pe piață;

| 18. | îndeamnă statele membre să realizeze cel puțin o dată pe an inspecții neanunțate detaliate, în special pentru dispozitivele medicale cu cel mai ridicat grad de risc, precum și pentru dispozitivele în privința cărora utilizatorii raportează un număr din ce în ce mai mare de incidente; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă statele membre să realizeze cel puțin o dată pe an inspecții neanunțate detaliate, în special pentru dispozitivele medicale cu cel mai ridicat grad de risc, precum și pentru dispozitivele în privința cărora utilizatorii raportează un număr din ce în ce mai mare de incidente;

| 19. | îndeamnă statele membre să aplice sancțiuni în caz de nerespectare; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă statele membre să aplice sancțiuni în caz de nerespectare;

| 20. | consideră că această fraudă aduce probe suplimentare privind necesitatea unui sistem de acțiuni colective în despăgubire pentru a sprijini consumatorii și pacienții în obținerea de compensații, așa cum subliniază în rezoluția sa din 2 februarie 2012 menționată mai sus; |
| --- | --- |

20.

consideră că această fraudă aduce probe suplimentare privind necesitatea unui sistem de acțiuni colective în despăgubire pentru a sprijini consumatorii și pacienții în obținerea de compensații, așa cum subliniază în rezoluția sa din 2 februarie 2012 menționată mai sus;

| 21. | invită statele membre să pună în comun în baza de date centralizată rapoartele privind efectele adverse și alte date referitoare la reglementare, așa cum prevede Directiva privind serviciile medicale, pentru a permite adoptarea unor măsuri de supraveghere și de protecție a sănătății mai eficiente; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre să pună în comun în baza de date centralizată rapoartele privind efectele adverse și alte date referitoare la reglementare, așa cum prevede Directiva privind serviciile medicale, pentru a permite adoptarea unor măsuri de supraveghere și de protecție a sănătății mai eficiente;

| 22. | invită Comisia să solicite evaluări toxicologice adecvate a tuturor dispozitivelor medicale și să propună o eliminare treptată a substanțelor cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere (categoria 1A sau 1B), cu excepția cazului în care nu există înlocuitori disponibili; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să solicite evaluări toxicologice adecvate a tuturor dispozitivelor medicale și să propună o eliminare treptată a substanțelor cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere (categoria 1A sau 1B), cu excepția cazului în care nu există înlocuitori disponibili;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 202, 8.7.2011, p. 7.

(2)  JO L 169, 12.7.1993, p. 1.

(3)  JO L 189, 20.7.1990, p. 17.

(4)  JO L 331, 7.12.1998, p. 1.

(5)  JO L 313, 13.12.2000, p. 22.

(6)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/consumers/sectors/medical-devices/files/exploratory_process/hlc_en.pdf

(8)  JO C 53 E, 28.2.2002, p. 231.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0021.

(10)  JO L 247, 21.9.2007, p. 21.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/94

---

Joi, 14 iunie 2012Situația drepturilor omului și a securității în regiunea Sahel

P7_TA(2012)0263

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la drepturile omului și condițiile de securitate din regiunea Sahel (2012/2680(RSP))

2013/C 332 E/19

Parlamentul European,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 aprilie 2012 referitoare la Mali/Sahel (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 aprilie 2012 referitoare la Mali/Sahel (1),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 martie 2012 (2) referitoare la aprobarea conceptului de gestionare a crizelor pentru o misiune civilă în cadrul PSAC de consultanță, asistență și formare în regiunea Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 martie 2012 (2) referitoare la aprobarea conceptului de gestionare a crizelor pentru o misiune civilă în cadrul PSAC de consultanță, asistență și formare în regiunea Sahel,

| — | având în vedere Raportul SEAE din martie 2012 intitulat „Strategia pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel: Raportul privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a strategiei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul SEAE din martie 2012 intitulat „Strategia pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel: Raportul privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a strategiei”,

| — | având în vedere Raportul ONU din cadrul Consiliului de Securitate al ONU din 2012 (3) privind misiunea de evaluare a impactului crizei din Libia asupra regiunii Sahel și declarațiile Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Mali din 22 martie (4), 26 martie (5), 4 aprilie (6) și 9 aprilie 2012 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul ONU din cadrul Consiliului de Securitate al ONU din 2012 (3) privind misiunea de evaluare a impactului crizei din Libia asupra regiunii Sahel și declarațiile Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Mali din 22 martie (4), 26 martie (5), 4 aprilie (6) și 9 aprilie 2012 (7),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind Strategia Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel din 21 martie 2011 (cea de-a 3076-a Reuniune a Consiliului Afaceri Externe), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind Strategia Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel din 21 martie 2011 (cea de-a 3076-a Reuniune a Consiliului Afaceri Externe),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării parlamentare paritare ACP-EU din 18 mai 2011 referitoare la revoltele democratice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu: consecințe pentru țările ACP, pentru Europa și pentru întreaga lume (8) și Rezoluția din 23 noiembrie 2011 referitoare la Primăvara arabă și impactul său asupra statelor subsahariene învecinate (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării parlamentare paritare ACP-EU din 18 mai 2011 referitoare la revoltele democratice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu: consecințe pentru țările ACP, pentru Europa și pentru întreaga lume (8) și Rezoluția din 23 noiembrie 2011 referitoare la Primăvara arabă și impactul său asupra statelor subsahariene învecinate (9),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 1 decembrie 2011, care încurajează Înaltul Reprezentant să continue, în strânsă cooperare cu Uniunea Africană, eforturile pregătitoare în vederea asumării unui angajament în cadrul PSAC cu scopul de a consolida capabilitățile în materie de securitate din regiunea Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 1 decembrie 2011, care încurajează Înaltul Reprezentant să continue, în strânsă cooperare cu Uniunea Africană, eforturile pregătitoare în vederea asumării unui angajament în cadrul PSAC cu scopul de a consolida capabilitățile în materie de securitate din regiunea Sahel,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 martie, 23 mai și 18 iulie 2011 și din 23 martie 2012 referitoare la Libia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 martie, 23 mai și 18 iulie 2011 și din 23 martie 2012 referitoare la Libia,

| — | având în vedere Raportul final al Consiliului Uniunii Europene din 1 octombrie 2010 referitor la inițiativa de securitate și dezvoltare în regiunea Sahel (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul final al Consiliului Uniunii Europene din 1 octombrie 2010 referitor la inițiativa de securitate și dezvoltare în regiunea Sahel (10),

| — | având în vedere dispozițiile suplimentare relevante din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 3, 6, 21 și 39, și din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 205, 208, 214 și 222, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile suplimentare relevante din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 3, 6, 21 și 39, și din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 205, 208, 214 și 222,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE (Acordul de la Cotonou), în special articolele 1, 8, 25 și 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE (Acordul de la Cotonou), în special articolele 1, 8, 25 și 28,

| — | având în vedere Parteneriatul Africa-UE pentru pace și securitate, în special inițiativele 2, 7 și 8 ale Planului de acțiune 2011-2013, adoptat la Summitul Africa-UE, desfășurat la Tripoli în perioada 29-30 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul Africa-UE pentru pace și securitate, în special inițiativele 2, 7 și 8 ale Planului de acțiune 2011-2013, adoptat la Summitul Africa-UE, desfășurat la Tripoli în perioada 29-30 noiembrie 2010,

| — | având în vedere Protocolul la Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, adoptat la Addis Abeba la 8 iulie 2004 la cea de-a treia ședință ordinară a Conferinței Uniunii Africane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul la Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, adoptat la Addis Abeba la 8 iulie 2004 la cea de-a treia ședință ordinară a Conferinței Uniunii Africane,

| — | având în vedere discursul lui Ban Ki-moon din 17 aprilie 2012 susținut în parlamentul luxemburghez în care a îndemnat comunitatea internațională să reacționeze la conflictul și tulburările sociale din ce în ce mai accentuate care au loc în regiunea Sahel, care se confruntă cu o secetă gravă, tulburări care cauzează strămutarea a unui număr din ce în ce mai ridicat de persoane și creșterea prețurilor la alimente și combustibili, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul lui Ban Ki-moon din 17 aprilie 2012 susținut în parlamentul luxemburghez în care a îndemnat comunitatea internațională să reacționeze la conflictul și tulburările sociale din ce în ce mai accentuate care au loc în regiunea Sahel, care se confruntă cu o secetă gravă, tulburări care cauzează strămutarea a unui număr din ce în ce mai ridicat de persoane și creșterea prețurilor la alimente și combustibili,

| — | având în vedere apelul de urgență lansat către comunitatea internațională la 5 iunie 2012 de Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) după reuniunea sa la nivel înalt desfășurată la Lomé, în Togo, care a vizat abordarea problemei siguranței alimentare în regiune, în special în Senegal, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger și Ciad, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul de urgență lansat către comunitatea internațională la 5 iunie 2012 de Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) după reuniunea sa la nivel înalt desfășurată la Lomé, în Togo, care a vizat abordarea problemei siguranței alimentare în regiune, în special în Senegal, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger și Ciad,

| — | având în vedere documentul strategic „Pregătiri în vederea unei crize alimentare și a unei crize a nutriției în regiunea Sahel și în țările învecinate”, elaborat în comun și actualizat în februarie 2012 de Action Against Hunger, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), Oficiul pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA), Fondul Națiunilor Unite pentru Copii (Unicef) și Programul alimentar mondial (PAM) și lansat ca o strategie pentru a lua măsuri mai eficiente cu scopul de a combate riscul unei noi crize alimentare și a nutriției în regiunea Sahel în 2012 în numele Grupului de lucru pentru securitatea alimentară și a nutriției la nivel regional al IASC, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul strategic „Pregătiri în vederea unei crize alimentare și a unei crize a nutriției în regiunea Sahel și în țările învecinate”, elaborat în comun și actualizat în februarie 2012 de Action Against Hunger, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), Oficiul pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA), Fondul Națiunilor Unite pentru Copii (Unicef) și Programul alimentar mondial (PAM) și lansat ca o strategie pentru a lua măsuri mai eficiente cu scopul de a combate riscul unei noi crize alimentare și a nutriției în regiunea Sahel în 2012 în numele Grupului de lucru pentru securitatea alimentară și a nutriției la nivel regional al IASC,

| — | având în vedere apelul din 10 aprilie 2012 al diferitelor agenții ale ONU - Unicef, ICNUR și OMS - de a furniza fonduri suplimentare pentru milioanele de persoane afectate de insecuritatea alimentară în regiunea Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul din 10 aprilie 2012 al diferitelor agenții ale ONU - Unicef, ICNUR și OMS - de a furniza fonduri suplimentare pentru milioanele de persoane afectate de insecuritatea alimentară în regiunea Sahel,

| — | având în vedere apelul lansat de Unicef în vederea obținerii sumei de 26 de milioane de dolari pentru a putea satisface nevoile în materie de sănătate și de nutriție ale copiilor malieni până la sfârșitul anului, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul lansat de Unicef în vederea obținerii sumei de 26 de milioane de dolari pentru a putea satisface nevoile în materie de sănătate și de nutriție ale copiilor malieni până la sfârșitul anului,

| — | având în vedere Rezoluțiile sale anterioare referitoare la Africa de Vest, în special Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la Mali (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale anterioare referitoare la Africa de Vest, în special Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la Mali (11),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării parlamentare paritare ACP-EU referitoare la impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE (101.157/fin) adoptată la Horsens, Danemarca, la 30 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării parlamentare paritare ACP-EU referitoare la impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE (101.157/fin) adoptată la Horsens, Danemarca, la 30 mai 2012,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât o combinație de factori în regiunea Sahel, cum ar fi seceta, inundațiile, degradarea solului, culturile reduse, prețurile ridicate la alimente, cazurile de strămutare, criza refugiaților, sărăcia cronică, guvernanța slabă și situația din ce în ce mai gravă ca urmare a conflictelor în ceea ce privește securitatea și drepturile omului afectează milioane de persoane din întreaga regiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât o combinație de factori în regiunea Sahel, cum ar fi seceta, inundațiile, degradarea solului, culturile reduse, prețurile ridicate la alimente, cazurile de strămutare, criza refugiaților, sărăcia cronică, guvernanța slabă și situația din ce în ce mai gravă ca urmare a conflictelor în ceea ce privește securitatea și drepturile omului afectează milioane de persoane din întreaga regiune;

| B. | întrucât persoanele afectate de criza politică și alimentară trăiesc în condiții de sărăcie extremă, astfel încât nu își pot satisface nici măcar nevoile fundamentale, iar tensiunile sociale se accentuează; întrucât majoritatea persoanele respective sunt femei lipsite de orice fel de protecție, adică un grup al populației extrem de vulnerabil; |
| --- | --- |

B.

întrucât persoanele afectate de criza politică și alimentară trăiesc în condiții de sărăcie extremă, astfel încât nu își pot satisface nici măcar nevoile fundamentale, iar tensiunile sociale se accentuează; întrucât majoritatea persoanele respective sunt femei lipsite de orice fel de protecție, adică un grup al populației extrem de vulnerabil;

| C. | întrucât în statele membre ECOWAS, în 2012, se înregistrează o scădere cu 9 % față de anii precedenți a producției de cereale, producția de cereale a regiunii Sahel scăzând cu 26 %, în timp ce în Ciad și Gambia scăderea este de 50 %; |
| --- | --- |

C.

întrucât în statele membre ECOWAS, în 2012, se înregistrează o scădere cu 9 % față de anii precedenți a producției de cereale, producția de cereale a regiunii Sahel scăzând cu 26 %, în timp ce în Ciad și Gambia scăderea este de 50 %;

| D. | întrucât, conform ONU, 18 milioane de persoane au fost afectate de secetă și de crizele cauzate de conflictele din regiunea Sahel din Africa de Vest, unde peste 200 000 de copii au murit ca urmare a subnutriției în 2011 și unde în prezent un milion de copii riscă să sufere de subnutriție acută; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform ONU, 18 milioane de persoane au fost afectate de secetă și de crizele cauzate de conflictele din regiunea Sahel din Africa de Vest, unde peste 200 000 de copii au murit ca urmare a subnutriției în 2011 și unde în prezent un milion de copii riscă să sufere de subnutriție acută;

| E. | întrucât fragilitatea statului, guvernanța ineficientă și corupția din țările din regiunea Sahel, precum și subdezvoltarea economică, care generează sărăcie cronică, creează un mediu propice pentru grupările teroriste, traficanții de droguri și ființe umane, pentru grupurile care se ocupă cu pirateria, comerțul cu arme, spălarea de bani și imigrația ilegală și pentru rețelele de crimă organizată, ceea ce conduce la destabilizarea regiunii și are un impact negativ și asupra regiunilor învecinate; |
| --- | --- |

E.

întrucât fragilitatea statului, guvernanța ineficientă și corupția din țările din regiunea Sahel, precum și subdezvoltarea economică, care generează sărăcie cronică, creează un mediu propice pentru grupările teroriste, traficanții de droguri și ființe umane, pentru grupurile care se ocupă cu pirateria, comerțul cu arme, spălarea de bani și imigrația ilegală și pentru rețelele de crimă organizată, ceea ce conduce la destabilizarea regiunii și are un impact negativ și asupra regiunilor învecinate;

| F. | întrucât regiunea se confruntă cu consolidarea alarmantă a legăturilor dintre traficanții de droguri din America Latină și din statele din Africa Centrală și de Vest și întrucât acestea din urmă reprezintă, în prezent, o rută de tranzit esențială pentru transporturile de droguri către Europa, 25 % din consumul global de cocaină fiind transportate prin această regiune; întrucât aceste tendințe impun asumarea unui angajament mai ferm din partea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât regiunea se confruntă cu consolidarea alarmantă a legăturilor dintre traficanții de droguri din America Latină și din statele din Africa Centrală și de Vest și întrucât acestea din urmă reprezintă, în prezent, o rută de tranzit esențială pentru transporturile de droguri către Europa, 25 % din consumul global de cocaină fiind transportate prin această regiune; întrucât aceste tendințe impun asumarea unui angajament mai ferm din partea Uniunii Europene;

| G. | întrucât conflictele din Libia și Mali, ca urmare a cărora sute de mii de persoane strămutate migrează către Burkina Faso, Niger și Mauritania, au influențat negativ condițiile de securitate din regiune, care se confruntă cu o gravă insecuritate alimentară, penurie de apă, cu o criminalitate din ce în ce mai accentuată și cu o profundă instabilitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât conflictele din Libia și Mali, ca urmare a cărora sute de mii de persoane strămutate migrează către Burkina Faso, Niger și Mauritania, au influențat negativ condițiile de securitate din regiune, care se confruntă cu o gravă insecuritate alimentară, penurie de apă, cu o criminalitate din ce în ce mai accentuată și cu o profundă instabilitate;

| H. | întrucât conflictul din Libia a cauzat proliferarea, în regiunea sahelo-sahariană, a unor cantități enorme de arme și a determinat aprovizionarea cu armament greu, care, în mâinile diverselor grupări teroriste și criminale și ale traficanților de droguri, foarte numeroși în regiune, reprezintă o amenințare gravă la adresa securității și stabilității întregii subregiuni; |
| --- | --- |

H.

întrucât conflictul din Libia a cauzat proliferarea, în regiunea sahelo-sahariană, a unor cantități enorme de arme și a determinat aprovizionarea cu armament greu, care, în mâinile diverselor grupări teroriste și criminale și ale traficanților de droguri, foarte numeroși în regiune, reprezintă o amenințare gravă la adresa securității și stabilității întregii subregiuni;

| I. | întrucât foștii combatanți care se întorc din Libia în Niger, Ciad, Mali și Mauritania, aducând cantități masive de arme și muniții, reprezintă eventuali recruți pentru mișcările rebele, grupurile afiliate grupării al-Qaeda din Maghrebul Islamic (AQIM) și pentru bandele criminale, contribuind la destabilizarea întregii regiuni; |
| --- | --- |

I.

întrucât foștii combatanți care se întorc din Libia în Niger, Ciad, Mali și Mauritania, aducând cantități masive de arme și muniții, reprezintă eventuali recruți pentru mișcările rebele, grupurile afiliate grupării al-Qaeda din Maghrebul Islamic (AQIM) și pentru bandele criminale, contribuind la destabilizarea întregii regiuni;

| J. | având în vedere tradițiile de toleranță, solidaritate și respectare a persoanei umane adoptate de Islamul practicat în regiune, |
| --- | --- |

J.

având în vedere tradițiile de toleranță, solidaritate și respectare a persoanei umane adoptate de Islamul practicat în regiune,

| K. | întrucât lipsa unei dezvoltări socio-economice semnificative, distribuirea nedreaptă a resurselor, procentajul ridicat al șomajului în rândul tinerilor, sărăcia cronică, lipsa siguranței locului de muncă și privațiunile sociale joacă un rol important pentru recrutarea tinerilor de grupurile teroriste; |
| --- | --- |

K.

întrucât lipsa unei dezvoltări socio-economice semnificative, distribuirea nedreaptă a resurselor, procentajul ridicat al șomajului în rândul tinerilor, sărăcia cronică, lipsa siguranței locului de muncă și privațiunile sociale joacă un rol important pentru recrutarea tinerilor de grupurile teroriste;

| L. | întrucât apariția unor grupuri rebele cum ar fi Boko Haram în Ciad și în Nigeria prezintă o amenințare la adresa stabilității întregii regiuni Sahel; |
| --- | --- |

L.

întrucât apariția unor grupuri rebele cum ar fi Boko Haram în Ciad și în Nigeria prezintă o amenințare la adresa stabilității întregii regiuni Sahel;

| M. | întrucât această situație de fapt, combinată cu reapariția iredentismului tuareg în țări cum ar fi Mali și Niger amenință stabilitatea și integritatea teritorială a țărilor din regiunea sahelo-sahariană, în special în Mauritania și Burkina Faso; |
| --- | --- |

M.

întrucât această situație de fapt, combinată cu reapariția iredentismului tuareg în țări cum ar fi Mali și Niger amenință stabilitatea și integritatea teritorială a țărilor din regiunea sahelo-sahariană, în special în Mauritania și Burkina Faso;

| N. | întrucât există legături recunoscute deschis între grupurile teroriste din regiunea sahelo-sahariană și traficanții de droguri, arme, țigări și persoane; întrucât mai mulți cetățeni europeni au fost răpiți și ținuți ostatici, în special în ultimii ani; |
| --- | --- |

N.

întrucât există legături recunoscute deschis între grupurile teroriste din regiunea sahelo-sahariană și traficanții de droguri, arme, țigări și persoane; întrucât mai mulți cetățeni europeni au fost răpiți și ținuți ostatici, în special în ultimii ani;

| O. | întrucât terorismul din Sahel trebuie combătut și prin intermediul unei politici active de promovare a dezvoltării, a justiției sociale, a consolidării statului de drept și a integrării; întrucât este necesar să se ofere grupurilor din populația locală perspective economice care să ofere o alternativă la economia infracțională; |
| --- | --- |

O.

întrucât terorismul din Sahel trebuie combătut și prin intermediul unei politici active de promovare a dezvoltării, a justiției sociale, a consolidării statului de drept și a integrării; întrucât este necesar să se ofere grupurilor din populația locală perspective economice care să ofere o alternativă la economia infracțională;

| P. | întrucât arcul Sahel este o zonă fundamentală între Africa sub-sahariană și Europa și întrucât situația în zona sahelo-sahariană reprezintă, prin urmare, un subiect esențial privind securitatea atât pentru Africa, cât și pentru Europa; |
| --- | --- |

P.

întrucât arcul Sahel este o zonă fundamentală între Africa sub-sahariană și Europa și întrucât situația în zona sahelo-sahariană reprezintă, prin urmare, un subiect esențial privind securitatea atât pentru Africa, cât și pentru Europa;

| Q. | întrucât toate părțile interesate de la nivel internațional, regional și național ar trebui mobilizate pentru a intensifica lupta împotriva terorismului și pentru a consolida securitatea din regiune, inclusiv printr-un dialog structurat; |
| --- | --- |

Q.

întrucât toate părțile interesate de la nivel internațional, regional și național ar trebui mobilizate pentru a intensifica lupta împotriva terorismului și pentru a consolida securitatea din regiune, inclusiv printr-un dialog structurat;

| R. | întrucât în strategia UE Mauritania, Mali și Nigerul sunt identificate ca țări centrale din Sahel și se susține că lipsa capacității de guvernare și sărăcia sistemică sunt dinamici care se consolidează reciproc; |
| --- | --- |

R.

întrucât în strategia UE Mauritania, Mali și Nigerul sunt identificate ca țări centrale din Sahel și se susține că lipsa capacității de guvernare și sărăcia sistemică sunt dinamici care se consolidează reciproc;

| S. | având în vedere efectele grave ale lipsei de securitate asupra economiei regiunii, în special în sectorul minier și în sectorul turismului, asupra dezvoltării sale și asupra creării de noi locuri de muncă; întrucât condițiile de securitate din ce în ce mai precare au determinat sistarea proiectelor de dezvoltare existente în mai multe țări din sub-regiune, determinând pierderea locului de muncă pentru mulți tineri, de a căror vulnerabilitate vor profita, probabil, grupuri teroriste sau infracționale, |
| --- | --- |

S.

având în vedere efectele grave ale lipsei de securitate asupra economiei regiunii, în special în sectorul minier și în sectorul turismului, asupra dezvoltării sale și asupra creării de noi locuri de muncă; întrucât condițiile de securitate din ce în ce mai precare au determinat sistarea proiectelor de dezvoltare existente în mai multe țări din sub-regiune, determinând pierderea locului de muncă pentru mulți tineri, de a căror vulnerabilitate vor profita, probabil, grupuri teroriste sau infracționale,

| 1. | își exprimă adânca îngrijorare cu privire la deteriorarea condițiilor de securitate din regiunea Sahel și solicită ca UE să colaboreze îndeaproape cu autoritățile și parlamentele țărilor din regiune, cu societatea civilă și cu organismele regionale și internaționale, inclusiv cu Uniunea Africană și cu ECOWAS, pentru a combate de o manieră cuprinzătoare cauzele politice, economice, sociale și de mediu care se află la originea sărăciei, să sprijine dezvoltarea economică, buna guvernanță și îmbunătățirea accesului la infrastructurile și serviciile de bază pentru populația locală, precum și să sprijine consolidarea instituțiilor de stat, a instituțiilor juridice, a poliției și a vămilor pentru a consolida securitatea și statul de drept în regiune; |
| --- | --- |

1.

își exprimă adânca îngrijorare cu privire la deteriorarea condițiilor de securitate din regiunea Sahel și solicită ca UE să colaboreze îndeaproape cu autoritățile și parlamentele țărilor din regiune, cu societatea civilă și cu organismele regionale și internaționale, inclusiv cu Uniunea Africană și cu ECOWAS, pentru a combate de o manieră cuprinzătoare cauzele politice, economice, sociale și de mediu care se află la originea sărăciei, să sprijine dezvoltarea economică, buna guvernanță și îmbunătățirea accesului la infrastructurile și serviciile de bază pentru populația locală, precum și să sprijine consolidarea instituțiilor de stat, a instituțiilor juridice, a poliției și a vămilor pentru a consolida securitatea și statul de drept în regiune;

| 2. | condamnă fără echivoc orice preluare a puterii cu ajutorul forței și orice act de terorism, jefuirea spitalelor, a școlilor, a agențiilor umanitare și a clădirilor guvernamentale, precum și orice pedepse crude și inumane asociate cu aplicarea legii islamice Sharia, toate crimele de război, răpirile și încălcările grave ale drepturilor omului, abuzurile îndreptate împotriva populației din Mali, în special în zonele din nord controlate de rebeli, și solicită autoritățile din Mali și mișcării tuarege de eliberare să convină asupra unei soluții pașnice și durabile prin intermediul unui dialog constructiv; |
| --- | --- |

2.

condamnă fără echivoc orice preluare a puterii cu ajutorul forței și orice act de terorism, jefuirea spitalelor, a școlilor, a agențiilor umanitare și a clădirilor guvernamentale, precum și orice pedepse crude și inumane asociate cu aplicarea legii islamice Sharia, toate crimele de război, răpirile și încălcările grave ale drepturilor omului, abuzurile îndreptate împotriva populației din Mali, în special în zonele din nord controlate de rebeli, și solicită autoritățile din Mali și mișcării tuarege de eliberare să convină asupra unei soluții pașnice și durabile prin intermediul unui dialog constructiv;

| 3. | condamnă în special atrocitățile comise împotriva populațiilor civile, îndreptate în cea mai mare parte împotriva femeilor și copiilor, și condamnă în mod special recursul la răpire și la viol ca arme de război; |
| --- | --- |

3.

condamnă în special atrocitățile comise împotriva populațiilor civile, îndreptate în cea mai mare parte împotriva femeilor și copiilor, și condamnă în mod special recursul la răpire și la viol ca arme de război;

| 4. | îl îndeamnă pe Vicepreședinte/Înaltul Reprezentant să accelereze punerea în aplicare a diferitelor componente ale Strategiei UE pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel; sprijină angajamentul Consiliului de a contribui la dezvoltarea unei regiuni pașnice și stabile, unde să fie garantată autonomia alimentară; |
| --- | --- |

4.

îl îndeamnă pe Vicepreședinte/Înaltul Reprezentant să accelereze punerea în aplicare a diferitelor componente ale Strategiei UE pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel; sprijină angajamentul Consiliului de a contribui la dezvoltarea unei regiuni pașnice și stabile, unde să fie garantată autonomia alimentară;

| 5. | reamintește că securitatea și dezvoltarea sunt strâns legate între ele; prin urmare, îmbunătățirea condițiilor de securitate este fundamentală pentru creșterea economică și reducerea sărăciei în regiune; prin urmare, solicită UE să introducă instrumente pentru a îmbunătăți securitatea în regiune, concentrându-se în special pe construirea capacității în țările implicate, precum și pe consolidarea unui dialog cuprinzător între principalii actori regionali; |
| --- | --- |

5.

reamintește că securitatea și dezvoltarea sunt strâns legate între ele; prin urmare, îmbunătățirea condițiilor de securitate este fundamentală pentru creșterea economică și reducerea sărăciei în regiune; prin urmare, solicită UE să introducă instrumente pentru a îmbunătăți securitatea în regiune, concentrându-se în special pe construirea capacității în țările implicate, precum și pe consolidarea unui dialog cuprinzător între principalii actori regionali;

| 6. | solicită CE și SEAE ca, în cadrul implementării Strategiei UE pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel (care se concentrează pe patru grupuri de acțiune: dezvoltare, bună guvernanță și soluționarea conflictelor interne; acțiunea politică și diplomatică; securitatea și statul de drept; contracararea extremismului violent și a radicalizării), să adopte drept principiu fundamental asocierea securității de nevoile legate de dezvoltare, în special de securitatea alimentară; |
| --- | --- |

6.

solicită CE și SEAE ca, în cadrul implementării Strategiei UE pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel (care se concentrează pe patru grupuri de acțiune: dezvoltare, bună guvernanță și soluționarea conflictelor interne; acțiunea politică și diplomatică; securitatea și statul de drept; contracararea extremismului violent și a radicalizării), să adopte drept principiu fundamental asocierea securității de nevoile legate de dezvoltare, în special de securitatea alimentară;

| 7. | salută programul antiterorism din regiunea Sahel, Sistemul de informații din Africa de Vest, Proiectul ECOWAS „Pace și securitate” și Planul de acțiune ECOWAS „Droguri și infracțiuni”, înființate în cadrul Strategiei UE pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel, precum și inițiativele regionale cum ar fi cele organizate de Centrul african de studii și de cercetare asupra terorismului cu privire la capacitatea sistemelor juridice naționale de a contracara terorismul; |
| --- | --- |

7.

salută programul antiterorism din regiunea Sahel, Sistemul de informații din Africa de Vest, Proiectul ECOWAS „Pace și securitate” și Planul de acțiune ECOWAS „Droguri și infracțiuni”, înființate în cadrul Strategiei UE pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel, precum și inițiativele regionale cum ar fi cele organizate de Centrul african de studii și de cercetare asupra terorismului cu privire la capacitatea sistemelor juridice naționale de a contracara terorismul;

| 8. | consideră că Strategia UE pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel, deși are rezultate pozitive, trebuie să găsească soluții împotriva fragmentării și pentru o mai bună sincronizare a acțiunilor desfășurate de UE în cadrul a diverse instrumente care tratează problemele legate de regiunea Sahel; |
| --- | --- |

8.

consideră că Strategia UE pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel, deși are rezultate pozitive, trebuie să găsească soluții împotriva fragmentării și pentru o mai bună sincronizare a acțiunilor desfășurate de UE în cadrul a diverse instrumente care tratează problemele legate de regiunea Sahel;

| 9. | solicită Consiliului și statelor sale membre să mobilizeze toate mijloacele disponibile pentru promovarea securității și dezvoltării regiunii sahelo-sahariene în cooperare cu statele din regiune, cu Națiunile Unite și ceilalți parteneri internaționali; |
| --- | --- |

9.

solicită Consiliului și statelor sale membre să mobilizeze toate mijloacele disponibile pentru promovarea securității și dezvoltării regiunii sahelo-sahariene în cooperare cu statele din regiune, cu Națiunile Unite și ceilalți parteneri internaționali;

| 10. | salută pachetul comunitar vest-african de 80 milioane de dolari promis în vederea contracarării crizei de urgență din regiunea Sahel, precum și suplimentarea ajutorului umanitar al UE acordat regiunii Sahel de la suma de 45 milioane EUR la peste 120 milioane EUR de la începutul anului 2012 și îndeamnă toate părțile să se asigure că acest ajutor este acordat celor care au cu adevărat nevoie de el; solicită în același timp comunității internaționale să facă eforturile financiare care se impun pentru a soluționa criza alimentară și lipsa siguranței în regiune; |
| --- | --- |

10.

salută pachetul comunitar vest-african de 80 milioane de dolari promis în vederea contracarării crizei de urgență din regiunea Sahel, precum și suplimentarea ajutorului umanitar al UE acordat regiunii Sahel de la suma de 45 milioane EUR la peste 120 milioane EUR de la începutul anului 2012 și îndeamnă toate părțile să se asigure că acest ajutor este acordat celor care au cu adevărat nevoie de el; solicită în același timp comunității internaționale să facă eforturile financiare care se impun pentru a soluționa criza alimentară și lipsa siguranței în regiune;

| 11. | subliniază că Sahelul este una dintre regiunile care au fost cel mai afectate de schimbările climatice și de pierderea biodiversității, lucru care va avea un impact profund asupra agriculturii, a agricultorilor și a vieților localnicilor și va duce la creșterea sărăciei și la înmulțirea inegalităților; salută măsurile luate de FAO în colaborare cu Comitetul Permanent Interstatal de Luptă Împotriva Secetei în Sahel (CILSS), cu Rețeaua sistemelor de alertă rapidă împotriva foametei (FEWSNET), cu PAM și cu guvernele; |
| --- | --- |

11.

subliniază că Sahelul este una dintre regiunile care au fost cel mai afectate de schimbările climatice și de pierderea biodiversității, lucru care va avea un impact profund asupra agriculturii, a agricultorilor și a vieților localnicilor și va duce la creșterea sărăciei și la înmulțirea inegalităților; salută măsurile luate de FAO în colaborare cu Comitetul Permanent Interstatal de Luptă Împotriva Secetei în Sahel (CILSS), cu Rețeaua sistemelor de alertă rapidă împotriva foametei (FEWSNET), cu PAM și cu guvernele;

| 12. | îndeamnă UE ca, în cadrul activităților de coordonare cu alți donatori, să ia un rol de conducere și să ia măsuri rapide pentru a preveni transformarea crizei din regiunii Sahel într-o catastrofă, dat fiind că se preconizează ca situația umanitară din regiune să rămână într-o fază critică cel puțin până la recolta principală din toamna aceasta; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă UE ca, în cadrul activităților de coordonare cu alți donatori, să ia un rol de conducere și să ia măsuri rapide pentru a preveni transformarea crizei din regiunii Sahel într-o catastrofă, dat fiind că se preconizează ca situația umanitară din regiune să rămână într-o fază critică cel puțin până la recolta principală din toamna aceasta;

| 13. | este convins că este indispensabil ca comunitatea internațională să se concentreze, pe termen mediu și lung, pe consolidarea capacității populațiilor respective de a aborda viitoarele secete și alte șocuri, reducând, astfel dependența acestora de ajutoarele de urgență, pe îmbunătățirea strategiilor de răspuns la foamete și pe combaterea slăbiciunilor structurale, abordând, astfel, problema de o manieră mai eficientă; |
| --- | --- |

13.

este convins că este indispensabil ca comunitatea internațională să se concentreze, pe termen mediu și lung, pe consolidarea capacității populațiilor respective de a aborda viitoarele secete și alte șocuri, reducând, astfel dependența acestora de ajutoarele de urgență, pe îmbunătățirea strategiilor de răspuns la foamete și pe combaterea slăbiciunilor structurale, abordând, astfel, problema de o manieră mai eficientă;

| 14. | îndeamnă UE și comunitatea internațională să-și concentreze activitățile asupra eforturilor de a proteja mijloacele de subzistență ale celor mai vulnerabile gospodării, să consolideze capacitatea de rezistență a păstorilor, a păstorilor-agricultori și a agricultorilor, să sprijine gestionarea/conservarea resurselor naturale cum ar fi apa, copacii și solul, să asigure o asistență nutrițională de urgență integrată celor mai vulnerabile familii, în special femeilor, să consolideze reducerea riscurilor de dezastru și măsurilor de gestionare din domeniu la nivel local, național și regional și să sprijine coordonarea și consolidarea gestionării de informații privind securitatea alimentară și sistemele de avertizare rapidă; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă UE și comunitatea internațională să-și concentreze activitățile asupra eforturilor de a proteja mijloacele de subzistență ale celor mai vulnerabile gospodării, să consolideze capacitatea de rezistență a păstorilor, a păstorilor-agricultori și a agricultorilor, să sprijine gestionarea/conservarea resurselor naturale cum ar fi apa, copacii și solul, să asigure o asistență nutrițională de urgență integrată celor mai vulnerabile familii, în special femeilor, să consolideze reducerea riscurilor de dezastru și măsurilor de gestionare din domeniu la nivel local, național și regional și să sprijine coordonarea și consolidarea gestionării de informații privind securitatea alimentară și sistemele de avertizare rapidă;

| 15. | consideră că există o nevoie urgentă de a sprijini inițiativele concepute atât pentru creșterea capacității comunităților globale de rezista și de a contracara atracția prezentată de terorism și recrutarea tinerilor de teroriști și alte grupuri infracționale, inclusiv prin sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și a formării acestora, cât și pentru consolidarea dialogului în domeniu; |
| --- | --- |

15.

consideră că există o nevoie urgentă de a sprijini inițiativele concepute atât pentru creșterea capacității comunităților globale de rezista și de a contracara atracția prezentată de terorism și recrutarea tinerilor de teroriști și alte grupuri infracționale, inclusiv prin sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și a formării acestora, cât și pentru consolidarea dialogului în domeniu;

| 16. | înseamnă statele din regiunea sahelo-sahariană, noile autorități libiene și agențiile multilaterale competente să ia toate măsurile necesare pentru a opri proliferarea armelor în regiune prin instituirea unor mecanisme adecvate pentru controlarea și securizarea frontierelor naționale din întreaga regiune, inclusiv a unor mecanisme pentru oprirea transferului de arme de calibru mic și a armamentului ușor, pentru implementarea programelor de strângere și distrugere a armelor de calibru mic și a armamentului ușor ilegale și să instituie măsuri pentru schimbul de informații și lansarea unor operațiuni comune de securitate în regiune; |
| --- | --- |

16.

înseamnă statele din regiunea sahelo-sahariană, noile autorități libiene și agențiile multilaterale competente să ia toate măsurile necesare pentru a opri proliferarea armelor în regiune prin instituirea unor mecanisme adecvate pentru controlarea și securizarea frontierelor naționale din întreaga regiune, inclusiv a unor mecanisme pentru oprirea transferului de arme de calibru mic și a armamentului ușor, pentru implementarea programelor de strângere și distrugere a armelor de calibru mic și a armamentului ușor ilegale și să instituie măsuri pentru schimbul de informații și lansarea unor operațiuni comune de securitate în regiune;

| 17. | salută instituirea în 2010 a Comitetului de stat major operativ comun(CEMOC) de Algeria, Mali, Mauritania și Niger pentru a coordona lupta împotriva terorismului, a crimei organizate și a traficului de droguri din regiunea sahelo-sahariană; |
| --- | --- |

17.

salută instituirea în 2010 a Comitetului de stat major operativ comun(CEMOC) de Algeria, Mali, Mauritania și Niger pentru a coordona lupta împotriva terorismului, a crimei organizate și a traficului de droguri din regiunea sahelo-sahariană;

| 18. | solicită comunității internaționale în general și UE în special să-și intensifice cooperarea cu țările din regiunea sahelo-sahariană și cu ECOWAS în lupta împotriva terorismului și a crimei organizate din sub-regiune, în special prin consolidarea resurselor puse la dispoziția CEMOC; |
| --- | --- |

18.

solicită comunității internaționale în general și UE în special să-și intensifice cooperarea cu țările din regiunea sahelo-sahariană și cu ECOWAS în lupta împotriva terorismului și a crimei organizate din sub-regiune, în special prin consolidarea resurselor puse la dispoziția CEMOC;

| 19. | solicită ca toate măsurile luate pentru combaterea terorismului să respecte convențiile și protocoalele internaționale referitoare la drepturile omului; |
| --- | --- |

19.

solicită ca toate măsurile luate pentru combaterea terorismului să respecte convențiile și protocoalele internaționale referitoare la drepturile omului;

| 20. | subliniază că ar trebui să se ia măsuri eficiente pentru a tăia sursele de finanțare ale teroriștilor și ale complicilor acestora și solicită ca statele din regiune să ia măsurile recomandate de Biroul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate (UNODC), și anume reformarea sistemelor de justiție penală, instituirea unor legi anti-corupție, îmbunătățirea monitorizării comerțului cu armament ușor și blocarea conturilor bancare ale persoanelor suspecte; |
| --- | --- |

20.

subliniază că ar trebui să se ia măsuri eficiente pentru a tăia sursele de finanțare ale teroriștilor și ale complicilor acestora și solicită ca statele din regiune să ia măsurile recomandate de Biroul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate (UNODC), și anume reformarea sistemelor de justiție penală, instituirea unor legi anti-corupție, îmbunătățirea monitorizării comerțului cu armament ușor și blocarea conturilor bancare ale persoanelor suspecte;

| 21. | reamintește și condamnă răpirea, în perioada 24-25 noiembrie 2011, a doi cetățeni francezi, a unui cetățean suedez, a unui cetățean olandez și a unui cetățean sud-african cu pașaport britanic, precum și uciderea unui cetățean german care s-a împotrivit răpitorilor; constată că aceasta înseamnă un total de doisprezece ostatici cetățeni ai UE în regiunea Sahel, Al-Qaida din Maghrebul Islamic reținând în continuare doi cetățeni spanioli și un cetățean italian răpiți în vestul Algeriei în octombrie 2011, patru cetățeni francezi răpiți în Niger în septembrie 2010 și un misionar elvețian răpit la 15 aprilie 2012 în Tombouctou; |
| --- | --- |

21.

reamintește și condamnă răpirea, în perioada 24-25 noiembrie 2011, a doi cetățeni francezi, a unui cetățean suedez, a unui cetățean olandez și a unui cetățean sud-african cu pașaport britanic, precum și uciderea unui cetățean german care s-a împotrivit răpitorilor; constată că aceasta înseamnă un total de doisprezece ostatici cetățeni ai UE în regiunea Sahel, Al-Qaida din Maghrebul Islamic reținând în continuare doi cetățeni spanioli și un cetățean italian răpiți în vestul Algeriei în octombrie 2011, patru cetățeni francezi răpiți în Niger în septembrie 2010 și un misionar elvețian răpit la 15 aprilie 2012 în Tombouctou;

| 22. | speră că orice misiune a politicii europene de securitate și apărare comună (PESAC) solicitată în mod oficial de guvernul din Mali ar ajuta țările din sub-regiune să-și controleze frontierele de o manieră mai eficientă și, în special, să combată traficul cu arme, droguri și ființe umane; |
| --- | --- |

22.

speră că orice misiune a politicii europene de securitate și apărare comună (PESAC) solicitată în mod oficial de guvernul din Mali ar ajuta țările din sub-regiune să-și controleze frontierele de o manieră mai eficientă și, în special, să combată traficul cu arme, droguri și ființe umane;

| 23. | susține demersurile ECOWAS, ale Uniunii Africane și ale Organizației Națiunilor Unite, precum și pe cele ale țărilor vecine, concepute pentru a ajuta Mali să revină rapid la ordinea constituțională și să ia măsuri concrete de protejare a suveranității, a unității și a integrității sale teritoriale; ia act de rezultatul conferinței organizate la Ouagadougou în perioada 14-15 aprilie 2012 sub egida Președintelui Burkinei Faso, Blaise Compaoré, mediatorul numit de ECOWAS, și își exprimă speranța că se vor clarifica rapid calendarul și modalitățile detaliate de realizare a tranziției; |
| --- | --- |

23.

susține demersurile ECOWAS, ale Uniunii Africane și ale Organizației Națiunilor Unite, precum și pe cele ale țărilor vecine, concepute pentru a ajuta Mali să revină rapid la ordinea constituțională și să ia măsuri concrete de protejare a suveranității, a unității și a integrității sale teritoriale; ia act de rezultatul conferinței organizate la Ouagadougou în perioada 14-15 aprilie 2012 sub egida Președintelui Burkinei Faso, Blaise Compaoré, mediatorul numit de ECOWAS, și își exprimă speranța că se vor clarifica rapid calendarul și modalitățile detaliate de realizare a tranziției;

| 24. | invită UE și statele sale membre să acorde o atenție deosebită situației femeilor și a fetelor din regiunea Sahel și să ia toate măsurile necesare pentru a asigura protecția lor împotriva oricărui tip de violență și împotriva încălcării drepturilor omului în ceea ce le privește; |
| --- | --- |

24.

invită UE și statele sale membre să acorde o atenție deosebită situației femeilor și a fetelor din regiunea Sahel și să ia toate măsurile necesare pentru a asigura protecția lor împotriva oricărui tip de violență și împotriva încălcării drepturilor omului în ceea ce le privește;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, Secretarului General al Uniunii Africane, ECOWAS și statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, Secretarului General al Uniunii Africane, ECOWAS și statelor membre ale UE.

---

(1)  Doc. 09009/2012.

(2)  Doc. 08067/2012.

(3)  S/2012/42.

(4)  SC/10590.

(5)  SC/10592.

(6)  SC/10600.

(7)  SC/10603.

(8)  JO C 327, 10.11.2011, p. 38.

(9)  JO C 145, 23.5.2012, p. 34.

(10)  Doc 14361/2010.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0141.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/99 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/99

---

Joi, 14 iunie 2012Cazuri de impunitate în Filipine

P7_TA(2012)0264

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la cazurile de impunitate din Filipine (2012/2681(RSP))

2013/C 332 E/20

Parlamentul European,

| — | având în vede Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Protocolul adițional la acesta, la care Filipine este parte semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vede Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Protocolul adițional la acesta, la care Filipine este parte semnatară,

| — | având în vedere documentul de strategie de țară al Comisiei 2007-2013 pentru Filipine, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de strategie de țară al Comisiei 2007-2013 pentru Filipine,

| — | având în vedere Acordul financiar pentru programul de sprijin pentru justiție UE-Filipine, semnat în octombrie 2009, destinat accelerării procedurilor judiciare împotriva autorilor de execuții extrajudiciare, precum și noul program „Justiție pentru toți”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul financiar pentru programul de sprijin pentru justiție UE-Filipine, semnat în octombrie 2009, destinat accelerării procedurilor judiciare împotriva autorilor de execuții extrajudiciare, precum și noul program „Justiție pentru toți”,

| — | având în vedere recenta ratificare de către Filipine a Statutului de la Roma al CPI și a Protocolului opțional la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere recenta ratificare de către Filipine a Statutului de la Roma al CPI și a Protocolului opțional la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante,

| — | având în vedere raportul din 31 mai 2012 privind Filipine al Grupului de lucru al ONU pentru evaluare periodică universală (EPU), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 31 mai 2012 privind Filipine al Grupului de lucru al ONU pentru evaluare periodică universală (EPU),

| — | având în vedere declarația ÎR/VP Catherine Ashton din 24 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ÎR/VP Catherine Ashton din 24 aprilie 2012,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Filipine, în special cea din 21 ianuarie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Filipine, în special cea din 21 ianuarie 2010 (1),

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Esmail Amil Enog, un angajat al familiei Ampatuan din Maguindanao, a dispărut în martie 2012, după ce a depus mărturie în instanță că a condus membri ai miliției armate la locul unde au fost ucise 57 de victime, în 2009; întrucât corpul dezmembrat al acestuia, purtând urme de tortură, a fost găsit la 31 mai 2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât Esmail Amil Enog, un angajat al familiei Ampatuan din Maguindanao, a dispărut în martie 2012, după ce a depus mărturie în instanță că a condus membri ai miliției armate la locul unde au fost ucise 57 de victime, în 2009; întrucât corpul dezmembrat al acestuia, purtând urme de tortură, a fost găsit la 31 mai 2012;

| B. | întrucât, în mod neașteptat, principalii membri ai familiei Ampatuan acuzați de organizarea masacrului de la Maguindanao au fost arestați după evenimentele din 23 noiembrie 2009, iar 28 dintre membrii clanului și-au văzut activele și conturile bancare înghețate; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în mod neașteptat, principalii membri ai familiei Ampatuan acuzați de organizarea masacrului de la Maguindanao au fost arestați după evenimentele din 23 noiembrie 2009, iar 28 dintre membrii clanului și-au văzut activele și conturile bancare înghețate;

| C. | întrucât procesul persoanelor acuzate de comiterea masacrului din Maguindanao a început la 8 septembrie 2010, la Manila; întrucât Andal Ampatuan și unii dintre fiii săi sunt judecați pentru masacru, în timp ce alți aproximativ 100 de suspecți sunt încă în libertate; |
| --- | --- |

C.

întrucât procesul persoanelor acuzate de comiterea masacrului din Maguindanao a început la 8 septembrie 2010, la Manila; întrucât Andal Ampatuan și unii dintre fiii săi sunt judecați pentru masacru, în timp ce alți aproximativ 100 de suspecți sunt încă în libertate;

| D. | întrucât Esmail Enog este al treilea martor ucis de la începutul procesului, în 2010, iar rudele altor martori au declarat că au fost atacate, amenințate, hărțuite sau că li s-a oferit mită; |
| --- | --- |

D.

întrucât Esmail Enog este al treilea martor ucis de la începutul procesului, în 2010, iar rudele altor martori au declarat că au fost atacate, amenințate, hărțuite sau că li s-a oferit mită;

| E. | întrucât moartea violentă a dlui Enog constituie o dovadă clară a climatului de impunitate încă prezent în această țară, climat care a făcut posibil masacrul de la Maguindano; |
| --- | --- |

E.

întrucât moartea violentă a dlui Enog constituie o dovadă clară a climatului de impunitate încă prezent în această țară, climat care a făcut posibil masacrul de la Maguindano;

| F. | întrucât, conform informațiilor din presa internațională, patru jurnaliști au fost uciși în 2012, iar Filipinele sunt considerate de către organizațiile de monitorizare a drepturilor omului o țară periculoasă pentru media; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform informațiilor din presa internațională, patru jurnaliști au fost uciși în 2012, iar Filipinele sunt considerate de către organizațiile de monitorizare a drepturilor omului o țară periculoasă pentru media;

| G. | întrucât numărul execuțiilor extrajudiciare și al disparițiilor forțate a scăzut semnificativ de la venirea la putere a Președintelui Aquino; întrucât, cu toate acestea, capacitatea guvernului de a combate efectiv impunitatea larg răspândită în țară a autorilor acestor fapte și de a opri violențele motivate politic rămâne insuficientă; |
| --- | --- |

G.

întrucât numărul execuțiilor extrajudiciare și al disparițiilor forțate a scăzut semnificativ de la venirea la putere a Președintelui Aquino; întrucât, cu toate acestea, capacitatea guvernului de a combate efectiv impunitatea larg răspândită în țară a autorilor acestor fapte și de a opri violențele motivate politic rămâne insuficientă;

| H. | întrucât, conform organizațiilor pentru drepturile omului, dintre sutele de cazuri de execuții extrajudiciare din ultimul deceniu, doar șapte, implicând 11 acuzați, au făcut obiectul unei urmăriri penale soldate cu o condamnare, însă niciuna nu a avut loc în timpul președinției Aquino; |
| --- | --- |

H.

întrucât, conform organizațiilor pentru drepturile omului, dintre sutele de cazuri de execuții extrajudiciare din ultimul deceniu, doar șapte, implicând 11 acuzați, au făcut obiectul unei urmăriri penale soldate cu o condamnare, însă niciuna nu a avut loc în timpul președinției Aquino;

| I. | întrucât, după masacrul de la Maguindano, guvernul a înființat o Comisie independentă de combatere a armatelor private, cu scopul de a desființa milițiile private, care nu a produs până acum nici un rezultat concret; |
| --- | --- |

I.

întrucât, după masacrul de la Maguindano, guvernul a înființat o Comisie independentă de combatere a armatelor private, cu scopul de a desființa milițiile private, care nu a produs până acum nici un rezultat concret;

| J. | întrucât, conform raportului din mai 2011 al Comisiei independente pentru combaterea armatelor private, în țară există cel puțin 72 de grupuri armate private active; |
| --- | --- |

J.

întrucât, conform raportului din mai 2011 al Comisiei independente pentru combaterea armatelor private, în țară există cel puțin 72 de grupuri armate private active;

| K. | întrucât cea mai recentă EPU referitoare la Filipine și-a reiterat recomandările din 2008, și anume: eliminarea impunității pentru execuțiile extrajudiciare, disparițiile forțate și tortură și aducere în justiție a celor responsabili; intensificarea acțiunilor în vederea interzicerii totale a torturii, execuțiilor extrajudiciare și a disparițiilor forțate; încetarea impunității și aducerea vinovaților în fața justiției; și asigurarea unei protecții adecvate a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

K.

întrucât cea mai recentă EPU referitoare la Filipine și-a reiterat recomandările din 2008, și anume: eliminarea impunității pentru execuțiile extrajudiciare, disparițiile forțate și tortură și aducere în justiție a celor responsabili; intensificarea acțiunilor în vederea interzicerii totale a torturii, execuțiilor extrajudiciare și a disparițiilor forțate; încetarea impunității și aducerea vinovaților în fața justiției; și asigurarea unei protecții adecvate a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului;

| L. | întrucât legea privind disparițiile forțate sau involuntare a fost adoptată de Senatul Filipinelor în iunie 2011 și de Camera reprezentanților în mai 2012, |
| --- | --- |

L.

întrucât legea privind disparițiile forțate sau involuntare a fost adoptată de Senatul Filipinelor în iunie 2011 și de Camera reprezentanților în mai 2012,

| 1. | condamnă ferm uciderea celui de-al treilea martor al masacrului de la Maguindanao și asasinarea a patru jurnaliști și își exprimă solidaritatea cu familiile celor decedați; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm uciderea celui de-al treilea martor al masacrului de la Maguindanao și asasinarea a patru jurnaliști și își exprimă solidaritatea cu familiile celor decedați;

| 2. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu independența sistemului judiciar și cu condamnările lente în cazurile de încălcare a drepturilor omului din această țară și solicită efectuarea imediată a unei anchete judiciare independente cu privire la asasinatele recente; |
| --- | --- |

2.

își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu independența sistemului judiciar și cu condamnările lente în cazurile de încălcare a drepturilor omului din această țară și solicită efectuarea imediată a unei anchete judiciare independente cu privire la asasinatele recente;

| 3. | solicită guvernului Filipinelor să ia măsuri suplimentare pentru a pune capăt impunității în cazul execuțiilor extrajudiciare, disparițiilor forțate și torturii și a-i aduce pe cei responsabili în fața justiției, inclusiv pe autorii masacrului de la Maguindanao care sunt încă în libertate; solicită, de asemenea, eliberarea tuturor persoanelor dispărute care se află încă în captivitate și elucidarea cazurilor încă nesoluționate; |
| --- | --- |

3.

solicită guvernului Filipinelor să ia măsuri suplimentare pentru a pune capăt impunității în cazul execuțiilor extrajudiciare, disparițiilor forțate și torturii și a-i aduce pe cei responsabili în fața justiției, inclusiv pe autorii masacrului de la Maguindanao care sunt încă în libertate; solicită, de asemenea, eliberarea tuturor persoanelor dispărute care se află încă în captivitate și elucidarea cazurilor încă nesoluționate;

| 4. | salută punerea sub acuzare a 196 de persoane în legătură cu masacrul de la Maguindanao, dar regretă faptul că, până acum, procesul nu a avansat practic deloc; |
| --- | --- |

4.

salută punerea sub acuzare a 196 de persoane în legătură cu masacrul de la Maguindanao, dar regretă faptul că, până acum, procesul nu a avansat practic deloc;

| 5. | solicită guvernului Filipinelor să ratifice Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate și să promulge legea privind disparițiile forțate sau involuntare; |
| --- | --- |

5.

solicită guvernului Filipinelor să ratifice Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate și să promulge legea privind disparițiile forțate sau involuntare;

| 6. | solicită guvernului Filipinelor să asigure o protecție adecvată a apărătorilor drepturilor omului, a sindicaliștilor și a jurnaliștilor, să investigheze efectiv și să instrumenteze cauzele privind atacurile împotriva jurnaliștilor, precum și să introducă în dreptul intern legi stricte care să interzică astfel de acte și să prevadă sancțiuni penale; |
| --- | --- |

6.

solicită guvernului Filipinelor să asigure o protecție adecvată a apărătorilor drepturilor omului, a sindicaliștilor și a jurnaliștilor, să investigheze efectiv și să instrumenteze cauzele privind atacurile împotriva jurnaliștilor, precum și să introducă în dreptul intern legi stricte care să interzică astfel de acte și să prevadă sancțiuni penale;

| 7. | solicită insistent autorităților să creeze, în cadrul Comisiei pentru drepturile omului, un program specializat de protecție a martorilor și a victimelor, care să includă și protecția familiilor victimelor, pentru cazurile de încălcări grave ale drepturilor omului, în special atunci când există informații că autorii acestora ar fi soldați, polițiști sau funcționari ai statului; |
| --- | --- |

7.

solicită insistent autorităților să creeze, în cadrul Comisiei pentru drepturile omului, un program specializat de protecție a martorilor și a victimelor, care să includă și protecția familiilor victimelor, pentru cazurile de încălcări grave ale drepturilor omului, în special atunci când există informații că autorii acestora ar fi soldați, polițiști sau funcționari ai statului;

| 8. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că utilizarea torturii și maltratarea suspecților aflați în custodia poliției continuă să fie o practică răspândită și solicită autorităților Filipinelor să-și intensifice eforturile de a combate cu strictețe încălcările legii antiterorism din 2009; |
| --- | --- |

8.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că utilizarea torturii și maltratarea suspecților aflați în custodia poliției continuă să fie o practică răspândită și solicită autorităților Filipinelor să-și intensifice eforturile de a combate cu strictețe încălcările legii antiterorism din 2009;

| 9. | solicită insistent guvernului să interzică imediat și să desființeze forțele paramilitare (inclusiv în cazurile în care activitatea paramilitară este supervizată prin comandament militar) și milițiile locale, și să instituie un control militar și polițienesc total asupra unităților civile armate, în special asupra unităților geografice ale forțelor armate civile și a organizațiilor de voluntari civili; |
| --- | --- |

9.

solicită insistent guvernului să interzică imediat și să desființeze forțele paramilitare (inclusiv în cazurile în care activitatea paramilitară este supervizată prin comandament militar) și milițiile locale, și să instituie un control militar și polițienesc total asupra unităților civile armate, în special asupra unităților geografice ale forțelor armate civile și a organizațiilor de voluntari civili;

| 10. | solicită guvernului să ia măsuri concrete pentru a pune în practică recomandările adresate Filipinelor în recenta EPU; solicită insistent guvernului să revoce imediat ordinul executiv 546, pentru a interzice armatele private; |
| --- | --- |

10.

solicită guvernului să ia măsuri concrete pentru a pune în practică recomandările adresate Filipinelor în recenta EPU; solicită insistent guvernului să revoce imediat ordinul executiv 546, pentru a interzice armatele private;

| 11. | salută ratificarea de către Filipine, la 30 august 2011, a Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale și la 17 aprilie 2012, a Protocolului opțional la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

11.

salută ratificarea de către Filipine, la 30 august 2011, a Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale și la 17 aprilie 2012, a Protocolului opțional la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante;

| 12. | salută progresele importante realizate de guvernul Filipinelor în tentativa sa de a împiedica uciderile și a aduce autorii acestora în fața justiției, precum și lansarea noii forțe operative compuse din procurori specializați, care să se ocupe de cazurile de execuții extrajudiciare și de dispariții forțate; |
| --- | --- |

12.

salută progresele importante realizate de guvernul Filipinelor în tentativa sa de a împiedica uciderile și a aduce autorii acestora în fața justiției, precum și lansarea noii forțe operative compuse din procurori specializați, care să se ocupe de cazurile de execuții extrajudiciare și de dispariții forțate;

| 13. | salută implementarea reușită a programului EPJUST și noul program de sprijin pentru justiție UE-Filipine „Justiție pentru toți”, care va fi lansat în curând și pentru care se vor aloca 10 milioane EUR în perioada 2012-2015, cu scopul promovării unui acces echitabil la justiție și la funcționarea eficientă a acesteia pentru toți cetățenii, în general, și în special pentru persoanele sărace și dezavantajate, pentru femei, copii, minorități și pentru populația indigenă, precum și pentru activiștii din domeniul drepturilor omului și din cel social; |
| --- | --- |

13.

salută implementarea reușită a programului EPJUST și noul program de sprijin pentru justiție UE-Filipine „Justiție pentru toți”, care va fi lansat în curând și pentru care se vor aloca 10 milioane EUR în perioada 2012-2015, cu scopul promovării unui acces echitabil la justiție și la funcționarea eficientă a acesteia pentru toți cetățenii, în general, și în special pentru persoanele sărace și dezavantajate, pentru femei, copii, minorități și pentru populația indigenă, precum și pentru activiștii din domeniul drepturilor omului și din cel social;

| 14. | solicită guvernului Filipinelor să permită vizita Raportorului special al ONU, pentru a evalua situația drepturilor omului din țară; |
| --- | --- |

14.

solicită guvernului Filipinelor să permită vizita Raportorului special al ONU, pentru a evalua situația drepturilor omului din țară;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate, președintelui și guvernului Filipinelor, Comisarului ONU pentru drepturile omului și guvernelor statelor membre ASEAN. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate, președintelui și guvernului Filipinelor, Comisarului ONU pentru drepturile omului și guvernelor statelor membre ASEAN.

---

(1)  JO C 305 E, 11.11.2010, p. 11.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/102 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/102

---

Joi, 14 iunie 2012Situația minorităților etnice în Iran

P7_TA(2012)0265

Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la situația minorităților etnice din Iran (2012/2682(RSP))

2013/C 332 E/21

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Iran, în special cele referitoare la drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Iran, în special cele referitoare la drepturile omului,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului 16/9 de stabilire a unui mandat pentru un raportor special privind situația drepturilor omului din Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului 16/9 de stabilire a unui mandat pentru un raportor special privind situația drepturilor omului din Iran,

| — | având în vedere rapoartele privind situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran prezentate la 23 septembrie 2011 și 6 martie 2012 de Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului din Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele privind situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran prezentate la 23 septembrie 2011 și 6 martie 2012 de Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului din Iran,

| — | având în vedere Declarația din 30 mai 2012 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, cu privire la utilizarea pedepsei cu moartea în Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 30 mai 2012 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, cu privire la utilizarea pedepsei cu moartea în Iran,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC) și Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, Iranul fiind parte la fiecare dintre acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC) și Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, Iranul fiind parte la fiecare dintre acestea,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația actuală a drepturilor omului din Iran se caracterizează prin încălcări sistematice și persistente ale drepturilor fundamentale; întrucât minoritățile in Iran sunt în continuare discriminate și hărțuite pe criterii etnice sau religioase; întrucât în ultimele luni o serie de grupări ale minorităților au demonstrat pentru drepturile lor, iar acest lucru a dus la încarcerarea unui număr mare de participanți; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația actuală a drepturilor omului din Iran se caracterizează prin încălcări sistematice și persistente ale drepturilor fundamentale; întrucât minoritățile in Iran sunt în continuare discriminate și hărțuite pe criterii etnice sau religioase; întrucât în ultimele luni o serie de grupări ale minorităților au demonstrat pentru drepturile lor, iar acest lucru a dus la încarcerarea unui număr mare de participanți;

| B. | întrucât șase membri ai minorității arabe ahwaz sunt urmăriți în justiție după ce au fost deținuți, fără a fi puși sub acuzare, timp de aproape un an din cauza activităților lor în numele acestei minorități; întrucât există temeri justificate cu privire la posibilitatea ca ei să nu aibă parte de un proces echitabil și la riscul de a fi torturați sau supuși altor rele tratamente; |
| --- | --- |

B.

întrucât șase membri ai minorității arabe ahwaz sunt urmăriți în justiție după ce au fost deținuți, fără a fi puși sub acuzare, timp de aproape un an din cauza activităților lor în numele acestei minorități; întrucât există temeri justificate cu privire la posibilitatea ca ei să nu aibă parte de un proces echitabil și la riscul de a fi torturați sau supuși altor rele tratamente;

| C. | întrucât, la 5 iunie 2012, Mohammad Mehdi Zalieh, un prizonier iranian de etnie kurdă, a decedat în închisoarea Rajaee Shahr din cauza îngrijirii medicale deficitare permise de conducerea închisorii; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 5 iunie 2012, Mohammad Mehdi Zalieh, un prizonier iranian de etnie kurdă, a decedat în închisoarea Rajaee Shahr din cauza îngrijirii medicale deficitare permise de conducerea închisorii;

| D. | întrucât Constituția Republicii Islamice Iran prevede în mod oficial tratamentul echitabil al minorităților etnice; întrucât, cu toate acestea, în practică membrii minorităților etnice precum cele azeră, arabă, kurdă și baloch se confruntă cu diverse încălcări ale drepturilor omului și ale drepturilor civile, printre care încălcări ale dreptului lor la libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare; |
| --- | --- |

D.

întrucât Constituția Republicii Islamice Iran prevede în mod oficial tratamentul echitabil al minorităților etnice; întrucât, cu toate acestea, în practică membrii minorităților etnice precum cele azeră, arabă, kurdă și baloch se confruntă cu diverse încălcări ale drepturilor omului și ale drepturilor civile, printre care încălcări ale dreptului lor la libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare;

| E. | întrucât se înregistrează o discriminare socioeconomică extinsă a persoanelor care aparțin minorităților, inclusiv prin confiscarea terenurilor și a proprietăților, refuzul încadrării în muncă și restricționarea drepturilor sociale, culturale și lingvistice, ceea ce reprezintă o încălcare a Convenției internaționale privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială și a Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale; |
| --- | --- |

E.

întrucât se înregistrează o discriminare socioeconomică extinsă a persoanelor care aparțin minorităților, inclusiv prin confiscarea terenurilor și a proprietăților, refuzul încadrării în muncă și restricționarea drepturilor sociale, culturale și lingvistice, ceea ce reprezintă o încălcare a Convenției internaționale privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială și a Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale;

| F. | întrucât discriminarea minorităților etnice are un efect considerabil în domeniul educației, școlile din regiunile locuite de minorități fiind adesea sărace, iar rata abandonului școlar și rata analfabetismului tinzând să fie mai ridicate decât media națională, ceea ce contribuie la subreprezentarea minorităților naționale și etnice în funcțiile publice de nivel înalt; |
| --- | --- |

F.

întrucât discriminarea minorităților etnice are un efect considerabil în domeniul educației, școlile din regiunile locuite de minorități fiind adesea sărace, iar rata abandonului școlar și rata analfabetismului tinzând să fie mai ridicate decât media națională, ceea ce contribuie la subreprezentarea minorităților naționale și etnice în funcțiile publice de nivel înalt;

| G. | întrucât femeile care nu sunt de etnie persană se confruntă cu o dublă discriminare ca membre ale unor comunități marginalizate și ca femei în Iran, țară în care drepturile le sunt limitate prin lege; |
| --- | --- |

G.

întrucât femeile care nu sunt de etnie persană se confruntă cu o dublă discriminare ca membre ale unor comunități marginalizate și ca femei în Iran, țară în care drepturile le sunt limitate prin lege;

| H. | întrucât în ultimii ani s-a înregistrat în Iran o creștere dramatică a execuțiilor, inclusiv ale minorilor; întrucât pedeapsa cu moartea este aplicată cu regularitate în cazuri în care acuzații nu beneficiază de un proces echitabil și pentru infracțiuni care nu se încadrează în categoria „infracțiunilor celor mai grave” conform standardelor internaționale, |
| --- | --- |

H.

întrucât în ultimii ani s-a înregistrat în Iran o creștere dramatică a execuțiilor, inclusiv ale minorilor; întrucât pedeapsa cu moartea este aplicată cu regularitate în cazuri în care acuzații nu beneficiază de un proces echitabil și pentru infracțiuni care nu se încadrează în categoria „infracțiunilor celor mai grave” conform standardelor internaționale,

| 1. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația drepturilor omului din Iran, care înregistrează o deteriorare constantă, inclusiv în cazul persoanelor care aparțin minorităților etnice și religioase, din cauza discriminării politice, economice, sociale și culturale; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația drepturilor omului din Iran, care înregistrează o deteriorare constantă, inclusiv în cazul persoanelor care aparțin minorităților etnice și religioase, din cauza discriminării politice, economice, sociale și culturale;

| 2. | solicită autorităților iraniene să elimine toate formele de discriminare a persoanelor care aparțin minorităților etnice și religioase, recunoscute oficial sau nu; solicită ca tuturor persoanelor care aparțin minorităților să li se permită să exercite toate drepturile prevăzute în Constituția iraniană și în dreptul internațional, inclusiv să beneficieze de garanțiile cuprinse în Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și în Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, la care Iranul este parte; |
| --- | --- |

2.

solicită autorităților iraniene să elimine toate formele de discriminare a persoanelor care aparțin minorităților etnice și religioase, recunoscute oficial sau nu; solicită ca tuturor persoanelor care aparțin minorităților să li se permită să exercite toate drepturile prevăzute în Constituția iraniană și în dreptul internațional, inclusiv să beneficieze de garanțiile cuprinse în Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și în Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, la care Iranul este parte;

| 3. | solicită autorităților iraniene să se asigure că membrii minorității arabe ahwaz din Iran care au fost arestați – Mohammad Ali Amouri, Rahman Asakereh, Hashem Sha’bani Amouri, Hadi Rashidi, Sayed Jaber Alboshoka și Sayed Mokhtar Alboshoka – sunt judecați în conformitate cu standardele internaționale ale unui proces echitabil și sunt protejați în mod corespunzător împotriva torturii și a altor rele tratamente, fără a se recurge la pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

3.

solicită autorităților iraniene să se asigure că membrii minorității arabe ahwaz din Iran care au fost arestați – Mohammad Ali Amouri, Rahman Asakereh, Hashem Sha’bani Amouri, Hadi Rashidi, Sayed Jaber Alboshoka și Sayed Mokhtar Alboshoka – sunt judecați în conformitate cu standardele internaționale ale unui proces echitabil și sunt protejați în mod corespunzător împotriva torturii și a altor rele tratamente, fără a se recurge la pedeapsa cu moartea;

| 4. | solicită insistent autorităților iraniene să-i elibereze pe toți activiștii care sunt deținuți în prezent din cauza susținerii pașnice a drepturilor minorităților; |
| --- | --- |

4.

solicită insistent autorităților iraniene să-i elibereze pe toți activiștii care sunt deținuți în prezent din cauza susținerii pașnice a drepturilor minorităților;

| 5. | solicită autorităților iraniene să respecte dreptul minorităților etnice de a-și folosi limba maternă atât în privat, cât și în public și în particular să garanteze educația în limbile minorităților, în conformitate cu Constituția Republicii Islamice Iran; |
| --- | --- |

5.

solicită autorităților iraniene să respecte dreptul minorităților etnice de a-și folosi limba maternă atât în privat, cât și în public și în particular să garanteze educația în limbile minorităților, în conformitate cu Constituția Republicii Islamice Iran;

| 6. | invită Expertul independent al ONU pentru aspecte privind minoritățile și Raportorul special al ONU privind formele contemporane de rasism, xenofobie și intoleranță asociată acestora să solicite efectuarea unei vizite în Iran pentru a prezenta informații referitoare la situația drepturilor omului, în special la situația critică a minorităților; |
| --- | --- |

6.

invită Expertul independent al ONU pentru aspecte privind minoritățile și Raportorul special al ONU privind formele contemporane de rasism, xenofobie și intoleranță asociată acestora să solicite efectuarea unei vizite în Iran pentru a prezenta informații referitoare la situația drepturilor omului, în special la situația critică a minorităților;

| 7. | solicită autorităților iraniene să garanteze libertatea religioasă în conformitate cu Constituția iraniană și cu Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și să înceteze efectiv discriminarea și hărțuirea minorităților religioase precum musulmanii care nu sunt șiiți, asirienii și alte grupuri creștine, persecutarea sistematică a minorității baha’i și aplicarea pedepsei cu moartea celor care renunță la religia islamică; |
| --- | --- |

7.

solicită autorităților iraniene să garanteze libertatea religioasă în conformitate cu Constituția iraniană și cu Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și să înceteze efectiv discriminarea și hărțuirea minorităților religioase precum musulmanii care nu sunt șiiți, asirienii și alte grupuri creștine, persecutarea sistematică a minorității baha’i și aplicarea pedepsei cu moartea celor care renunță la religia islamică;

| 8. | solicită Comisiei ca, în strânsă cooperare cu Parlamentul, să utilizeze în mod eficace noul Instrument european pentru democrație și drepturile omului pentru a sprijini democrația și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, în Iran; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei ca, în strânsă cooperare cu Parlamentul, să utilizeze în mod eficace noul Instrument european pentru democrație și drepturile omului pentru a sprijini democrația și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, în Iran;

| 9. | condamnă cu fermitate aplicarea pedepsei cu moartea în Iran și solicită autorităților iraniene, în conformitate cu Rezoluțiile Adunării Generale a ONU 62/149 și 63/168, să instituie un moratoriu asupra execuțiilor în așteptarea abolirii pedepsei cu moartea; solicită insistent Guvernului să interzică executarea minorilor și să comute toate pedepsele capitale impuse minorilor care urmează să fie executate; |
| --- | --- |

9.

condamnă cu fermitate aplicarea pedepsei cu moartea în Iran și solicită autorităților iraniene, în conformitate cu Rezoluțiile Adunării Generale a ONU 62/149 și 63/168, să instituie un moratoriu asupra execuțiilor în așteptarea abolirii pedepsei cu moartea; solicită insistent Guvernului să interzică executarea minorilor și să comute toate pedepsele capitale impuse minorilor care urmează să fie executate;

| 10. | reafirmă că este dispus să se angajeze într-un dialog cu Iranul privind drepturile omului, la toate nivelurile, pe baza valorilor universale consacrate în Carta și în Convențiile ONU; |
| --- | --- |

10.

reafirmă că este dispus să se angajeze într-un dialog cu Iranul privind drepturile omului, la toate nivelurile, pe baza valorilor universale consacrate în Carta și în Convențiile ONU;

| 11. | solicită autorităților iraniene să demonstreze că sunt ferm hotărâte să coopereze cu comunitatea internațională pentru a îmbunătăți situația drepturilor omului din Iran; subliniază că este necesară o colaborare mai strânsă cu Consiliul ONU pentru Drepturile Omului și cu mecanismele ONU privind drepturile omului; |
| --- | --- |

11.

solicită autorităților iraniene să demonstreze că sunt ferm hotărâte să coopereze cu comunitatea internațională pentru a îmbunătăți situația drepturilor omului din Iran; subliniază că este necesară o colaborare mai strânsă cu Consiliul ONU pentru Drepturile Omului și cu mecanismele ONU privind drepturile omului;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și Cabinetului Conducătorului Suprem și Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Iran. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și Cabinetului Conducătorului Suprem și Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Iran.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/104

---

Joi, 14 iunie 2012Înființarea unei săptămâni europene de sensibilizare cu privire la stopul cardiac

P7_TA(2012)0266

Declarația Parlamentului European din 14 iunie 2012 privind înființarea unei săptămâni europene de sensibilizare cu privire la stopul cardiac

2013/C 332 E/22

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în Europa, aproximativ 400 000 de oameni suferă un stop cardiac brusc în afara spitalului în fiecare an, rata de supraviețuire fiind mai mică de 10 %; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în Europa, aproximativ 400 000 de oameni suferă un stop cardiac brusc în afara spitalului în fiecare an, rata de supraviețuire fiind mai mică de 10 %;

| B. | întrucât supraviețuirea multor victime aparent sănătoase depinde de resuscitarea cardio-pulmonară (CPR) efectuată de persoane prezente și de defibrilarea timpurie și întrucât, dacă se intervine în 3-4 minute, șansa de supraviețuire poate crește la peste 50 %; |
| --- | --- |

B.

întrucât supraviețuirea multor victime aparent sănătoase depinde de resuscitarea cardio-pulmonară (CPR) efectuată de persoane prezente și de defibrilarea timpurie și întrucât, dacă se intervine în 3-4 minute, șansa de supraviețuire poate crește la peste 50 %;

| C. | întrucât, în Europa, programele de acces la defibrilatoare automate externe (DAE) s-au implementat doar parțial, |
| --- | --- |

C.

întrucât, în Europa, programele de acces la defibrilatoare automate externe (DAE) s-au implementat doar parțial,

| 1. | invită Comisia și Consiliul să încurajeze:






  — | adoptarea unor programe comune de instalare a DAE în locuri publice și de instruire a persoanelor fără pregătire medicală în toate statele membre; |
| --- | --- | --- |

1.

invită Comisia și Consiliul să încurajeze:

—

adoptarea unor programe comune de instalare a DAE în locuri publice și de instruire a persoanelor fără pregătire medicală în toate statele membre;

| — | adaptarea legislației în așa fel încă să se faciliteze efectuarea resuscitării cardio-pulmonare și a defibrilării de către persoane fără pregătire medicală; |
| --- | --- |

—

adaptarea legislației în așa fel încă să se faciliteze efectuarea resuscitării cardio-pulmonare și a defibrilării de către persoane fără pregătire medicală;

| — | colectarea sistematică de date pentru gestionarea reacțiilor și a calității în cadrul fiecărui program; |
| --- | --- |

—

colectarea sistematică de date pentru gestionarea reacțiilor și a calității în cadrul fiecărui program;

| 2. | invită Comisia și statele membre să înființeze o săptămână europeană de sensibilizare cu privire la stopul cardiac cu scopul de a crește nivelul de conștientizare și de educație al publicului larg, al medicilor și al personalului medical; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia și statele membre să înființeze o săptămână europeană de sensibilizare cu privire la stopul cardiac cu scopul de a crește nivelul de conștientizare și de educație al publicului larg, al medicilor și al personalului medical;

| 3. | invită Comisia să susțină statele membre în ceea ce privește adoptarea și aplicarea unor strategii naționale privind accesul egal la resuscitare cardio-pulmonară de înaltă calitate; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să susțină statele membre în ceea ce privește adoptarea și aplicarea unor strategii naționale privind accesul egal la resuscitare cardio-pulmonară de înaltă calitate;

| 4. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare o legislație armonizată peste tot în UE pentru ca persoanele fără pregătire medicală care reacționează primele și care acordă în mod voluntar ajutor în situații de urgență cardiacă să nu fie trase la răspundere pentru faptele lor; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia și statele membre să pună în aplicare o legislație armonizată peste tot în UE pentru ca persoanele fără pregătire medicală care reacționează primele și care acordă în mod voluntar ajutor în situații de urgență cardiacă să nu fie trase la răspundere pentru faptele lor;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 14 iunie 2012 (P7_PV(2012)06-14(ANN1)).

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 13 iunie 2012

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/106 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/106

---

Miercuri, 13 iunie 2012Recomandare adresată Consiliului privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite

P7_TA(2012)0240

Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 13 iunie 2012 privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2012/2036(INI))

2013/C 332 E/23

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21 și 34, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21 și 34,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului de Alexander Graf Lambsdorff, în numele Grupului ALDE, privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (AGONU) (B7-0132/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului de Alexander Graf Lambsdorff, în numele Grupului ALDE, privind cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (AGONU) (B7-0132/2012),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 8 iunie 2011 adresată Consiliului privind cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (1), precum și Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la UE ca actor global și rolul său în organizațiile multilaterale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 8 iunie 2011 adresată Consiliului privind cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (1), precum și Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la UE ca actor global și rolul său în organizațiile multilaterale (2),

| — | având în vedere prioritățile Uniunii Europene pentru cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, adoptate de Consiliu la 10 iunie 2011 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere prioritățile Uniunii Europene pentru cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, adoptate de Consiliu la 10 iunie 2011 (3),

| — | având în vedere cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, în special rezoluțiile acesteia privind „Organizația Națiunilor Unite în guvernanța globală” (4), „Promovarea eficienței, răspunderii, eficacității și transparenței administrației publice, consolidând instituțiile supreme de audit” (5), „Situația din Republica Arabă Siriană” (6), „Emanciparea și dezvoltarea persoanelor” (7), „Către un parteneriat mondial” (8), „Cooperarea sud-sud” (9), „Rolul Organizației Națiunilor Unite în promovarea dezvoltării în contextul globalizării și al interdependenței” (10), „Consolidarea rolului Organizației Națiunilor Unite în îmbunătățirea alegerilor periodice și autentice și în promovarea democratizării” (11), „Raportul privind Conferința pentru dezarmare” (12), „Promovarea unei ordini internaționale democratice și echitabile” (13) și „Natura universală, indivizibilă, corelată, interdependentă și de susținere reciprocă a tuturor drepturilor omului și libertăților fundamentale” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, în special rezoluțiile acesteia privind „Organizația Națiunilor Unite în guvernanța globală” (4), „Promovarea eficienței, răspunderii, eficacității și transparenței administrației publice, consolidând instituțiile supreme de audit” (5), „Situația din Republica Arabă Siriană” (6), „Emanciparea și dezvoltarea persoanelor” (7), „Către un parteneriat mondial” (8), „Cooperarea sud-sud” (9), „Rolul Organizației Națiunilor Unite în promovarea dezvoltării în contextul globalizării și al interdependenței” (10), „Consolidarea rolului Organizației Națiunilor Unite în îmbunătățirea alegerilor periodice și autentice și în promovarea democratizării” (11), „Raportul privind Conferința pentru dezarmare” (12), „Promovarea unei ordini internaționale democratice și echitabile” (13) și „Natura universală, indivizibilă, corelată, interdependentă și de susținere reciprocă a tuturor drepturilor omului și libertăților fundamentale” (14),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 19 decembrie 2011 referitoare la combaterea intoleranței, a prejudecăților, a stigmatizării, a discriminării, a incitării la violență și a violenței împotriva persoanelor pe bază de religie sau convingeri (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 19 decembrie 2011 referitoare la combaterea intoleranței, a prejudecăților, a stigmatizării, a discriminării, a incitării la violență și a violenței împotriva persoanelor pe bază de religie sau convingeri (15),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 3 mai 2011 referitoare la participarea Uniunii Europene la activitățile Organizației Națiunilor Unite (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 3 mai 2011 referitoare la participarea Uniunii Europene la activitățile Organizației Națiunilor Unite (16),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 31 martie 2010 referitoare la implementarea Agendei 21, Programul de continuare a aplicării Agendei 21 și concluziile Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 31 martie 2010 referitoare la implementarea Agendei 21, Programul de continuare a aplicării Agendei 21 și concluziile Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă (17),

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite în mod colectiv de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite în mod colectiv de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 septembrie 2003 privind „Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite: alegerea multilateralismului” (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 septembrie 2003 privind „Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite: alegerea multilateralismului” (COM(2003)0526),

| — | având în vedere observațiile Președintelui Consiliului European în urma întrevederii sale cu Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite (SGONU) din 16 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile Președintelui Consiliului European în urma întrevederii sale cu Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite (SGONU) din 16 aprilie 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la poziția Parlamentului privind cea de a 19-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC) (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la poziția Parlamentului privind cea de a 19-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC) (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la sprijinul acordat Curții Penale Internaționale (CPI) de către UE: confruntarea cu provocările și învingerea dificultăților (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la sprijinul acordat Curții Penale Internaționale (CPI) de către UE: confruntarea cu provocările și învingerea dificultăților (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la viitorul Parteneriatului strategic UE-Africa în urma celui de-al treilea summit UE-Africa (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la viitorul Parteneriatului strategic UE-Africa în urma celui de-al treilea summit UE-Africa (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2005 privind reforma Organizației Națiunilor Unite (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2005 privind reforma Organizației Națiunilor Unite (24),

| — | având în vedere raportul delegației comune a Comisiei pentru afaceri externe și a Subcomisiei pentru drepturile omului la cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, din 28-29 noiembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației comune a Comisiei pentru afaceri externe și a Subcomisiei pentru drepturile omului la cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, din 28-29 noiembrie 2011,

| — | având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0186/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0186/2012),

| A. | întrucât valorile și normele internaționale comune au ca scop asigurarea păcii, protecția drepturilor omului, a securității și a prosperității în lume și diseminarea beneficiilor globalizării în mod mai echitabil, spre profitul tuturor; |
| --- | --- |

A.

întrucât valorile și normele internaționale comune au ca scop asigurarea păcii, protecția drepturilor omului, a securității și a prosperității în lume și diseminarea beneficiilor globalizării în mod mai echitabil, spre profitul tuturor;

| B. | întrucât ONU este elementul central al guvernanței globale și întrucât ONU își continuă propriile reforme în vederea îmbunătățirii transparenței, eficacității și a eficienței; |
| --- | --- |

B.

întrucât ONU este elementul central al guvernanței globale și întrucât ONU își continuă propriile reforme în vederea îmbunătățirii transparenței, eficacității și a eficienței;

| C. | întrucât este din ce în ce mai necesară instituirea unor norme și mecanisme decizionale comune, pentru a afrunta împreună noile provocări mondiale și a contracara impactul negativ al crizei economice globale; |
| --- | --- |

C.

întrucât este din ce în ce mai necesară instituirea unor norme și mecanisme decizionale comune, pentru a afrunta împreună noile provocări mondiale și a contracara impactul negativ al crizei economice globale;

| D. | întrucât UE trebuie să își crească nivelul de coeziune pentru a rămâne un actor principal într-o lume tot mai multipolară, care necesită acțiuni mondiale concertate; întrucât statele membre ale UE sunt obligate prin tratate să își coordoneze acțiunile în cadrul organizațiilor și conferințelor internaționale; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE trebuie să își crească nivelul de coeziune pentru a rămâne un actor principal într-o lume tot mai multipolară, care necesită acțiuni mondiale concertate; întrucât statele membre ale UE sunt obligate prin tratate să își coordoneze acțiunile în cadrul organizațiilor și conferințelor internaționale;

| E. | întrucât UE este dedicată unui multilateralism real, care să aibă ca centru o Organizație a Națiunilor Unite puternică, deoarece acesta este esențial pentru a face față provocărilor mondiale; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE este dedicată unui multilateralism real, care să aibă ca centru o Organizație a Națiunilor Unite puternică, deoarece acesta este esențial pentru a face față provocărilor mondiale;

| F. | întrucât UE și statele sale membre se numără printre cei mai mari contribuitori financiari la sistemul ONU; întrucât UE-27 finanțează 39 % din bugetul normal al ONU și peste 40 % din operațiunile ONU de menținere a păcii; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și statele sale membre se numără printre cei mai mari contribuitori financiari la sistemul ONU; întrucât UE-27 finanțează 39 % din bugetul normal al ONU și peste 40 % din operațiunile ONU de menținere a păcii;

| G. | întrucât un parteneriat UE-ONU puternic și stabil este fundamental pentru activitățile ONU din cadrul tuturor celor trei piloni – pace și securitate, drepturile omului și dezvoltare – și este, de asemenea, important pentru rolul UE de actor mondial; |
| --- | --- |

G.

întrucât un parteneriat UE-ONU puternic și stabil este fundamental pentru activitățile ONU din cadrul tuturor celor trei piloni – pace și securitate, drepturile omului și dezvoltare – și este, de asemenea, important pentru rolul UE de actor mondial;

| H. | întrucât UE și ONU sunt parteneri firești în procesul de instaurare a păcii și de construcție statală, asigurând împreună un cadru pentru eforturile colective de consolidare a păcii și a instituțiilor statului; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE și ONU sunt parteneri firești în procesul de instaurare a păcii și de construcție statală, asigurând împreună un cadru pentru eforturile colective de consolidare a păcii și a instituțiilor statului;

| I. | întrucât drepturile omului și democrația sunt valori fundamentale ale UE și constituie principii și obiective ale acțiunii sale externe, inclusiv în comerțul internațional; întrucât respectarea, promovarea și apărarea universalității și indivizibilității drepturilor omului sunt fundamentale pentru unitatea și integritatea europeană; |
| --- | --- |

I.

întrucât drepturile omului și democrația sunt valori fundamentale ale UE și constituie principii și obiective ale acțiunii sale externe, inclusiv în comerțul internațional; întrucât respectarea, promovarea și apărarea universalității și indivizibilității drepturilor omului sunt fundamentale pentru unitatea și integritatea europeană;

| J. | întrucât justiția și statul de drept sunt pilonii unei păci durabile, garantând drepturile omului și libertățile fundamentale; întrucât Statutul de la Roma al CPI reprezintă o contribuție decisivă la respectarea drepturilor omului, la dreptul internațional și la combaterea impunității; |
| --- | --- |

J.

întrucât justiția și statul de drept sunt pilonii unei păci durabile, garantând drepturile omului și libertățile fundamentale; întrucât Statutul de la Roma al CPI reprezintă o contribuție decisivă la respectarea drepturilor omului, la dreptul internațional și la combaterea impunității;

| K. | întrucât toate țările, toți cetățenii și comunitatea internațională ca atare nu pot avea decât beneficii de pe urma sprijinului continuu al proceselor democratice; întrucât acestea se confruntă cu provocarea de a consolida, reface și menține democrațiile, |
| --- | --- |

K.

întrucât toate țările, toți cetățenii și comunitatea internațională ca atare nu pot avea decât beneficii de pe urma sprijinului continuu al proceselor democratice; întrucât acestea se confruntă cu provocarea de a consolida, reface și menține democrațiile,

1.   adresează Consiliului următoarele recomandări:

UE și ONU

| (a) | să realizeze o coordonare maximă, să prezinte poziții unificate și să îmbunătățească coerența și vizibilitatea UE în calitate de actor mondial în sfera ONU; să fie la înălțimea așteptărilor membrilor ONU în ceea ce privește capacitatea UE de a acționa și de a se pronunța prompt; să adopte o viziune largă și flexibilă în ceea ce privește pozițiile exprimate la nivelul ONU în materie de politică externă și de securitate comună (PESC), pentru a oferi UE posibilitatea de a interveni cât mai rapid și cât mai amplu în probleme legate de PESC; |
| --- | --- |

(a)

să realizeze o coordonare maximă, să prezinte poziții unificate și să îmbunătățească coerența și vizibilitatea UE în calitate de actor mondial în sfera ONU; să fie la înălțimea așteptărilor membrilor ONU în ceea ce privește capacitatea UE de a acționa și de a se pronunța prompt; să adopte o viziune largă și flexibilă în ceea ce privește pozițiile exprimate la nivelul ONU în materie de politică externă și de securitate comună (PESC), pentru a oferi UE posibilitatea de a interveni cât mai rapid și cât mai amplu în probleme legate de PESC;

| (b) | să își intensifice contribuția la activitățile ONU, urmărind ajungerea la o interpretare comună a Rezoluției Adunării Generale a ONU privind modalitățile participării UE la lucrările AG a ONU și colaborând cu partenerii săi în vederea implementării totale a acesteia; să prezinte Parlamentului un raport privind aplicarea sa în practică; |
| --- | --- |

(b)

să își intensifice contribuția la activitățile ONU, urmărind ajungerea la o interpretare comună a Rezoluției Adunării Generale a ONU privind modalitățile participării UE la lucrările AG a ONU și colaborând cu partenerii săi în vederea implementării totale a acesteia; să prezinte Parlamentului un raport privind aplicarea sa în practică;

| (c) | să conlucreze cu statele membre ale UE și cu delegația UE la ONU în vederea îmbunătățirii coordonării, a transparenței și a schimburilor de informații în cadrul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU), precum și în vederea apărării pozițiilor și intereselor UE în cadrul CSONU de către statele membre care fac parte din CSONU sau, în cazul celor care nu fac parte, de către un reprezentant al UE, la invitația președintelui; să crească puterea UE de impact asupra deciziilor CSONU și să crească vizibilitatea UE la ONU în privința chestiunilor esențiale ale CSONU; |
| --- | --- |

(c)

să conlucreze cu statele membre ale UE și cu delegația UE la ONU în vederea îmbunătățirii coordonării, a transparenței și a schimburilor de informații în cadrul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU), precum și în vederea apărării pozițiilor și intereselor UE în cadrul CSONU de către statele membre care fac parte din CSONU sau, în cazul celor care nu fac parte, de către un reprezentant al UE, la invitația președintelui; să crească puterea UE de impact asupra deciziilor CSONU și să crească vizibilitatea UE la ONU în privința chestiunilor esențiale ale CSONU;

| (d) | să asigure o puternică reprezentare a UE la nivelul tuturor instituțiilor și agențiilor specializate ale ONU; |
| --- | --- |

(d)

să asigure o puternică reprezentare a UE la nivelul tuturor instituțiilor și agențiilor specializate ale ONU;

| (e) | să dezvolte o strategie pe termen lung care să vizeze apartenența la ONU și să susțină o diplomație publică mai puternică în afacerile ONU; |
| --- | --- |

(e)

să dezvolte o strategie pe termen lung care să vizeze apartenența la ONU și să susțină o diplomație publică mai puternică în afacerile ONU;

UE și guvernanța globală

| (f) | să promoveze un multilateralism efectiv, ca principal obiectiv strategic al UE, consolidând reprezentativitatea, transparența, responsabilitatea, eficiența și eficacitatea ONU, cu scopul de a îmbunătăți randamentul său pe teren; să reamintească necesitatea de a realiza un nou echilibru instituțional între rolul emergent al G20, Organizația Națiunilor Unite și agențiile acesteia, și instituțiile financiare internaționale (IFI); în această privință, să consolideze guvernanța globală și să caute soluții prin care să se îmbunătățească coordonarea între forurile de tip „G” și sistemul ONU, în măsura în care dimensiunea economică ar putea fi acoperită într-un mod eficient de către aceste grupuri, cu condiția ca ONU să își mențină rolul central și să rămână organul legitim pentru acțiunile la nivel mondial; |
| --- | --- |

(f)

să promoveze un multilateralism efectiv, ca principal obiectiv strategic al UE, consolidând reprezentativitatea, transparența, responsabilitatea, eficiența și eficacitatea ONU, cu scopul de a îmbunătăți randamentul său pe teren; să reamintească necesitatea de a realiza un nou echilibru instituțional între rolul emergent al G20, Organizația Națiunilor Unite și agențiile acesteia, și instituțiile financiare internaționale (IFI); în această privință, să consolideze guvernanța globală și să caute soluții prin care să se îmbunătățească coordonarea între forurile de tip „G” și sistemul ONU, în măsura în care dimensiunea economică ar putea fi acoperită într-un mod eficient de către aceste grupuri, cu condiția ca ONU să își mențină rolul central și să rămână organul legitim pentru acțiunile la nivel mondial;

| (g) | să se implice mai activ cu partenerii strategici și cu alți parteneri bilaterali și multilaterali, în special cu SUA, pentru a promova soluții eficace la problemele care afectează atât cetățenii UE, cât și lumea în general, inclusiv persoanele cele mai sărace și cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

(g)

să se implice mai activ cu partenerii strategici și cu alți parteneri bilaterali și multilaterali, în special cu SUA, pentru a promova soluții eficace la problemele care afectează atât cetățenii UE, cât și lumea în general, inclusiv persoanele cele mai sărace și cele mai vulnerabile;

| (h) | să sprijine activ realizarea unei reforme cuprinzătoare și consensuale a Consiliului de Securitate al ONU, în vederea consolidării legitimității, reprezentării regionale, responsabilității și a eficacității sale; să insiste asupra faptului că un loc pentru UE în Consiliul de Securitate extins rămâne un obiectiv central, pe termen lung, al Uniunii Europene; să solicite Vicepreședintelui Comisiei / Înalt Reprezentant (VP/ÎR) să elaboreze o poziție comună a statelor membre în această privință; în vederea realizării acestui obiectiv, să depună eforturi pentru coordonarea prealabilă a pozițiilor exprimate în cadrul Consiliului UE cu privire la acordarea statutului de membru al CSONU unor noi țări și la reforma procesului decizional în cadrul acestui organism; |
| --- | --- |

(h)

să sprijine activ realizarea unei reforme cuprinzătoare și consensuale a Consiliului de Securitate al ONU, în vederea consolidării legitimității, reprezentării regionale, responsabilității și a eficacității sale; să insiste asupra faptului că un loc pentru UE în Consiliul de Securitate extins rămâne un obiectiv central, pe termen lung, al Uniunii Europene; să solicite Vicepreședintelui Comisiei / Înalt Reprezentant (VP/ÎR) să elaboreze o poziție comună a statelor membre în această privință; în vederea realizării acestui obiectiv, să depună eforturi pentru coordonarea prealabilă a pozițiilor exprimate în cadrul Consiliului UE cu privire la acordarea statutului de membru al CSONU unor noi țări și la reforma procesului decizional în cadrul acestui organism;

| (i) | să se implice în reflecția inițiată în cadrul Adunării Generale a ONU privind rolul ONU în guvernanța globală, în vederea îmbunătățirii transparenței și a cooperării; să promoveze o mai mare cooperare între UE și Adunarea Generală a ONU; |
| --- | --- |

(i)

să se implice în reflecția inițiată în cadrul Adunării Generale a ONU privind rolul ONU în guvernanța globală, în vederea îmbunătățirii transparenței și a cooperării; să promoveze o mai mare cooperare între UE și Adunarea Generală a ONU;

| (j) | să contribuie la revitalizarea Adunării Generale a ONU și să îi crească eficiența, printre altele prin susținerea activității grupului de lucru ad-hoc, prin încurajarea unor dezbateri tematice mai aprofundate și mai orientate către rezultate cu privire la problemele actuale importante, și prin strângerea legăturii Adunării Generale a ONU cu alte părți interesate, inclusiv cu societatea civilă și cu alte organizații și foruri internaționale și regionale; să sublinieze necesitatea de a continua unificarea agendelor Adunării Generale a ONU și a principalelor sale comisii; să sublinieze că această revitalizare nu poate fi asigurată decât dacă Adunarea Generală a ONU va lua măsuri relevante și adecvate în problemele care privesc întreaga comunitate internațională; |
| --- | --- |

(j)

să contribuie la revitalizarea Adunării Generale a ONU și să îi crească eficiența, printre altele prin susținerea activității grupului de lucru ad-hoc, prin încurajarea unor dezbateri tematice mai aprofundate și mai orientate către rezultate cu privire la problemele actuale importante, și prin strângerea legăturii Adunării Generale a ONU cu alte părți interesate, inclusiv cu societatea civilă și cu alte organizații și foruri internaționale și regionale; să sublinieze necesitatea de a continua unificarea agendelor Adunării Generale a ONU și a principalelor sale comisii; să sublinieze că această revitalizare nu poate fi asigurată decât dacă Adunarea Generală a ONU va lua măsuri relevante și adecvate în problemele care privesc întreaga comunitate internațională;

| (k) | să își reconfirme angajamentul de a se asigura că ONU dispune de resurse financiare adecvate și că acestea sunt gestionate eficient și eficace, în conformitate cu principiile disciplinei și coerenței bugetare, cu respectarea celor mai înalte standarde internaționale; |
| --- | --- |

(k)

să își reconfirme angajamentul de a se asigura că ONU dispune de resurse financiare adecvate și că acestea sunt gestionate eficient și eficace, în conformitate cu principiile disciplinei și coerenței bugetare, cu respectarea celor mai înalte standarde internaționale;

Pacea și securitatea

Menținerea și consolidarea păcii

| (l) | să consolideze parteneriatul operațional și să promoveze coerența strategică și eficacitatea eforturilor colective de consolidare a păcii, printre altele, prin activitatea Comisiei speciale pentru operațiuni de menținere a păcii; |
| --- | --- |

(l)

să consolideze parteneriatul operațional și să promoveze coerența strategică și eficacitatea eforturilor colective de consolidare a păcii, printre altele, prin activitatea Comisiei speciale pentru operațiuni de menținere a păcii;

| (m) | să promoveze cooperarea și să creeze parteneriate în domeniul prevenirii conflictelor, al gestionării crizelor și al soluționării conflictelor cu ONU, OSCE, Uniunea Africană (UA), Liga Arabă și cu alte organizații internaționale și regionale, precum și cu societatea civilă; să îmbunătățească capacitățile de consolidare a păcii ale organizațiilor regionale, printre altele, prin intermediul parteneriatelor triple UE-ONU-UA și UE-ONU-ECOWAS; |
| --- | --- |

(m)

să promoveze cooperarea și să creeze parteneriate în domeniul prevenirii conflictelor, al gestionării crizelor și al soluționării conflictelor cu ONU, OSCE, Uniunea Africană (UA), Liga Arabă și cu alte organizații internaționale și regionale, precum și cu societatea civilă; să îmbunătățească capacitățile de consolidare a păcii ale organizațiilor regionale, printre altele, prin intermediul parteneriatelor triple UE-ONU-UA și UE-ONU-ECOWAS;

| (n) | să promoveze colaborarea dintre diferiții actori ai structurii de consolidare a păcii, în special dintre Secretariatul ONU, CSONU, Adunarea Generală a ONU și statele membre ale ONU implicate în misiunile de consolidare a păcii; să continue eforturile pentru ca statele membre ale UE să contribuie cu capacități speciale, precum transporturi, logistică și formare, la misiunile de pace ale ONU; să examineze opțiunea de a lansa o operațiune militară pe baza politicii comune de securitate și apărare (PSAC), incluzând eventual desfășurarea unui grup tactic de luptă pentru a preceda misiunile ONU de pace, dacă ONU solicită acest lucru, acordând o atenție specială protecției tuturor membrilor misiunilor de menținere a păcii și ai grupurilor tactice de luptă; să susțină dezvoltarea capacității de prevenire, mediere și gestionare a conflictelor, precum și de menținere și consolidare a păcii la nivel național și subnațional; să promoveze schimburile de cunoștințe practice și de bune practici între parteneri; |
| --- | --- |

(n)

să promoveze colaborarea dintre diferiții actori ai structurii de consolidare a păcii, în special dintre Secretariatul ONU, CSONU, Adunarea Generală a ONU și statele membre ale ONU implicate în misiunile de consolidare a păcii; să continue eforturile pentru ca statele membre ale UE să contribuie cu capacități speciale, precum transporturi, logistică și formare, la misiunile de pace ale ONU; să examineze opțiunea de a lansa o operațiune militară pe baza politicii comune de securitate și apărare (PSAC), incluzând eventual desfășurarea unui grup tactic de luptă pentru a preceda misiunile ONU de pace, dacă ONU solicită acest lucru, acordând o atenție specială protecției tuturor membrilor misiunilor de menținere a păcii și ai grupurilor tactice de luptă; să susțină dezvoltarea capacității de prevenire, mediere și gestionare a conflictelor, precum și de menținere și consolidare a păcii la nivel național și subnațional; să promoveze schimburile de cunoștințe practice și de bune practici între parteneri;

| (o) | să contribuie la analiza capacităților civile ale ONU, pentru identificarea unor modalități practice de a echilibra cererea și oferta în domeniile critice ale capacităților civile; să accelereze procesul de recrutare, să elimine incompatibilitățile operaționale și să evite suprapunerea atunci când se desfășoară capabilități civile PSAC în sprijinul acțiunilor ONU; să exploreze opțiunile pentru desfășurarea în comun a unor echipe de reacție în caz de criză în cadrul unei operațiuni ONU, dacă sunt necesare capacități care să poată fi rapid desfășurate; |
| --- | --- |

(o)

să contribuie la analiza capacităților civile ale ONU, pentru identificarea unor modalități practice de a echilibra cererea și oferta în domeniile critice ale capacităților civile; să accelereze procesul de recrutare, să elimine incompatibilitățile operaționale și să evite suprapunerea atunci când se desfășoară capabilități civile PSAC în sprijinul acțiunilor ONU; să exploreze opțiunile pentru desfășurarea în comun a unor echipe de reacție în caz de criză în cadrul unei operațiuni ONU, dacă sunt necesare capacități care să poată fi rapid desfășurate;

| (p) | să asigure participarea femeilor în toate etapele proceselor de pace și implicarea lor sistematică în diplomația preventivă, în sistemul de avertizare rapidă și în monitorizarea securității; să țină seama, în conformitate cu Rezoluția 1325 (2000) a CSONU privind femeile, pacea și securitatea, de necesitatea integrării perspectivei de gen în cadrul prevenirii conflictelor, operațiunilor de menținere a păcii, asistenței umanitare, reconstrucției post-conflict și inițiativelor DDR (25); să contribuie activ la implementarea Rezoluției 1325 a CSONU de către toate statele membre ale ONU; |
| --- | --- |

(p)

să asigure participarea femeilor în toate etapele proceselor de pace și implicarea lor sistematică în diplomația preventivă, în sistemul de avertizare rapidă și în monitorizarea securității; să țină seama, în conformitate cu Rezoluția 1325 (2000) a CSONU privind femeile, pacea și securitatea, de necesitatea integrării perspectivei de gen în cadrul prevenirii conflictelor, operațiunilor de menținere a păcii, asistenței umanitare, reconstrucției post-conflict și inițiativelor DDR (25); să contribuie activ la implementarea Rezoluției 1325 a CSONU de către toate statele membre ale ONU;

| (q) | să coopereze cu ONU pentru a contracara actualele amenințări globale, cum ar fi schimbările climatice, proliferarea armelor nucleare, criminalitatea organizată și terorismul sau pandemiile; |
| --- | --- |

(q)

să coopereze cu ONU pentru a contracara actualele amenințări globale, cum ar fi schimbările climatice, proliferarea armelor nucleare, criminalitatea organizată și terorismul sau pandemiile;

| (r) | să contribuie la încheierea cu succes și la continuarea favorabilă a Conferinței ONU cu privire la Tratatul privind comerțul cu arme din 2012 și a Conferinței de analiză a Programului de acțiune privind armele de calibru mic și armament ușor din 2012; |
| --- | --- |

(r)

să contribuie la încheierea cu succes și la continuarea favorabilă a Conferinței ONU cu privire la Tratatul privind comerțul cu arme din 2012 și a Conferinței de analiză a Programului de acțiune privind armele de calibru mic și armament ușor din 2012;

Responsabilitatea de a proteja (R2P)

| (s) | să ofere asistență statelor pentru îndeplinirea responsabilităților lor de protejare a populației proprii; să pună accentul pe necesitatea unei acțiuni internaționale prompte și adecvate pentru a preveni și a opri genocidele, epurările etnice, crimele de război și crimele împotriva umanității; |
| --- | --- |

(s)

să ofere asistență statelor pentru îndeplinirea responsabilităților lor de protejare a populației proprii; să pună accentul pe necesitatea unei acțiuni internaționale prompte și adecvate pentru a preveni și a opri genocidele, epurările etnice, crimele de război și crimele împotriva umanității;

| (t) | să contribuie la avansarea, din punct de vedere politic și instituțional, a implementării conceptului de R2P în organismele ONU, în special în CSONU, AGONU și CDOONU, asumând concluziile și învățămintele de pe urma intervenției din Libia și a incapacității de a reacționa rapid în cazul Siriei; să faciliteze dezbaterea privind modul în care organele ONU, în special Consiliul de Securitate al ONU, ar putea utiliza acest concept pentru a asigura o mai bună cooperare între statele membre ale ONU în caz de criză; să promoveze rolul pozitiv al organizațiilor regionale în dezvoltarea și aplicarea unei abordări operaționale a R2P; |
| --- | --- |

(t)

să contribuie la avansarea, din punct de vedere politic și instituțional, a implementării conceptului de R2P în organismele ONU, în special în CSONU, AGONU și CDOONU, asumând concluziile și învățămintele de pe urma intervenției din Libia și a incapacității de a reacționa rapid în cazul Siriei; să faciliteze dezbaterea privind modul în care organele ONU, în special Consiliul de Securitate al ONU, ar putea utiliza acest concept pentru a asigura o mai bună cooperare între statele membre ale ONU în caz de criză; să promoveze rolul pozitiv al organizațiilor regionale în dezvoltarea și aplicarea unei abordări operaționale a R2P;

| (u) | să lucreze cu partenerii pentru a se asigura că acest concept se axează pe prevenire, protecție și pe reconstrucția post-conflict, în concordanță cu structura tripartită a R2P: responsabilitate de a preveni, de a proteja și de a reconstrui; să asiste statele în consolidarea capacităților lor în acest domeniu, printre altele prin ameliorarea mecanismelor de alertă rapidă și a capacităților ONU de mediere; să încurajeze, în cooperare cu statele membre ale ONU, înființarea de puncte de contact pentru monitorizarea situațiilor de conflict emergente și pentru consolidarea capacităților relevante în cadrul delegațiilor UE; |
| --- | --- |

(u)

să lucreze cu partenerii pentru a se asigura că acest concept se axează pe prevenire, protecție și pe reconstrucția post-conflict, în concordanță cu structura tripartită a R2P: responsabilitate de a preveni, de a proteja și de a reconstrui; să asiste statele în consolidarea capacităților lor în acest domeniu, printre altele prin ameliorarea mecanismelor de alertă rapidă și a capacităților ONU de mediere; să încurajeze, în cooperare cu statele membre ale ONU, înființarea de puncte de contact pentru monitorizarea situațiilor de conflict emergente și pentru consolidarea capacităților relevante în cadrul delegațiilor UE;

| (v) | să reconfirme fără ezitări angajamentul UE față de conceptul de R2P și să inițieze un consens interinstituțional cu privire la R2P între Parlamentul European, SEAE și statele membre ale UE, care ar putea determina o acțiune mai coerentă a UE cu privire la aceste probleme în cadrul forurilor ONU; |
| --- | --- |

(v)

să reconfirme fără ezitări angajamentul UE față de conceptul de R2P și să inițieze un consens interinstituțional cu privire la R2P între Parlamentul European, SEAE și statele membre ale UE, care ar putea determina o acțiune mai coerentă a UE cu privire la aceste probleme în cadrul forurilor ONU;

Medierea

| (w) | să promoveze medierea ca instrument rentabil de prevenire și de soluționare pașnică a conflictelor, precum și de prevenire a reizbucnirii conflictelor; să elaboreze orientări de mediere mai eficace în domeniul statului de drept și al responsabilității democratice; |
| --- | --- |

(w)

să promoveze medierea ca instrument rentabil de prevenire și de soluționare pașnică a conflictelor, precum și de prevenire a reizbucnirii conflictelor; să elaboreze orientări de mediere mai eficace în domeniul statului de drept și al responsabilității democratice;

| (x) | să acorde prioritate și să intensifice aplicarea acestui instrument, și să continue să dezvolte capacitățile de mediere din cadrul SEAE, pe baza conceptului de Consolidare a capacităților UE de mediere și dialog; |
| --- | --- |

(x)

să acorde prioritate și să intensifice aplicarea acestui instrument, și să continue să dezvolte capacitățile de mediere din cadrul SEAE, pe baza conceptului de Consolidare a capacităților UE de mediere și dialog;

| (y) | să coopereze îndeaproape, în cadrul medierilor, cu ONU și cu alți actori; să depună toate eforturile pentru crearea de sinergii, în activitățile de mediere, cu Departamentul ONU pentru afaceri politice (DPA); să susțină parteneriatul și cooperarea organizațiilor internaționale, regionale și subregionale cu ONU, între ele și cu societatea civilă, de exemplu printr-un parteneriat comun UE-ONU privind capacitățile de mediere; să îmbunătățească comunicarea reciprocă a informațiilor, cooperarea și coordonarea, pentru a asigura coerența și complementaritatea eforturilor depuse de actorii implicați în mediere; |
| --- | --- |

(y)

să coopereze îndeaproape, în cadrul medierilor, cu ONU și cu alți actori; să depună toate eforturile pentru crearea de sinergii, în activitățile de mediere, cu Departamentul ONU pentru afaceri politice (DPA); să susțină parteneriatul și cooperarea organizațiilor internaționale, regionale și subregionale cu ONU, între ele și cu societatea civilă, de exemplu printr-un parteneriat comun UE-ONU privind capacitățile de mediere; să îmbunătățească comunicarea reciprocă a informațiilor, cooperarea și coordonarea, pentru a asigura coerența și complementaritatea eforturilor depuse de actorii implicați în mediere;

Justiția internațională

| (z) | să consolideze sistemul internațional de justiție penală; să sublinieze rolul CPI în combaterea impunității și să promoveze CPI ca unic organism judiciar permanent cu jurisdicție asupra autorilor individuali de crime de război, crime împotriva umanității și genocide, în cazul în care instanțele naționale nu pot sau nu vor să se ocupe de aceștia; |
| --- | --- |

(z)

să consolideze sistemul internațional de justiție penală; să sublinieze rolul CPI în combaterea impunității și să promoveze CPI ca unic organism judiciar permanent cu jurisdicție asupra autorilor individuali de crime de război, crime împotriva umanității și genocide, în cazul în care instanțele naționale nu pot sau nu vor să se ocupe de aceștia;

| (aa) | să consolideze CPI, oferindu-i sprijin politic, diplomatic, financiar și logistic; să încurajeze toate statele membre ale ONU să se alăture Curții, ratificând Statutul de la Roma; să încurajeze o cooperare strânsă între ONU, organismele și agențiile sale, și Curte; |
| --- | --- |

(aa)

să consolideze CPI, oferindu-i sprijin politic, diplomatic, financiar și logistic; să încurajeze toate statele membre ale ONU să se alăture Curții, ratificând Statutul de la Roma; să încurajeze o cooperare strânsă între ONU, organismele și agențiile sale, și Curte;

Drepturile omului

| (ab) | să consolideze eforturile internaționale urmărind recunoașterea caracterului universal, indivizibil, interdependent și corelat al tuturor drepturilor omului stipulate în convențiile ONU; să contribuie la consolidarea capacităților naționale care permit îndeplinirea obligațiilor internaționale în materie de drepturile omului; să sublinieze, în acest context, necesitatea garantării dreptului la libertatea de religie și de credință pentru toți; |
| --- | --- |

(ab)

să consolideze eforturile internaționale urmărind recunoașterea caracterului universal, indivizibil, interdependent și corelat al tuturor drepturilor omului stipulate în convențiile ONU; să contribuie la consolidarea capacităților naționale care permit îndeplinirea obligațiilor internaționale în materie de drepturile omului; să sublinieze, în acest context, necesitatea garantării dreptului la libertatea de religie și de credință pentru toți;

| (ac) | să susțină activ inițiativa condusă de Africa și recomandarea Comisiei privind statutul femeilor, acționând în vederea adoptării, în 2012, a unei rezoluții a AG a ONU în vederea interzicerii mutilării genitale a femeilor (MGF) pe întregul glob; să solicite ÎR/VP și Comisiei să acorde prioritate absolută asigurării reușitei acestui proces; |
| --- | --- |

(ac)

să susțină activ inițiativa condusă de Africa și recomandarea Comisiei privind statutul femeilor, acționând în vederea adoptării, în 2012, a unei rezoluții a AG a ONU în vederea interzicerii mutilării genitale a femeilor (MGF) pe întregul glob; să solicite ÎR/VP și Comisiei să acorde prioritate absolută asigurării reușitei acestui proces;

| (ad) | să promoveze în continuare integrarea drepturilor omului în toate aspectele activității ONU, reafirmând faptul că drepturile omului sunt inextricabil legate de celelalte obiective ale ONU privind pacea, securitatea și dezvoltarea; |
| --- | --- |

(ad)

să promoveze în continuare integrarea drepturilor omului în toate aspectele activității ONU, reafirmând faptul că drepturile omului sunt inextricabil legate de celelalte obiective ale ONU privind pacea, securitatea și dezvoltarea;

| (ae) | să participe proactiv la activitatea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, susținând în comun rezoluțiile, pronunțând declarații și participând la dialogurile și dezbaterile interactive, pentru a asigura un mai bun echilibru în cadrul activității Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

(ae)

să participe proactiv la activitatea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, susținând în comun rezoluțiile, pronunțând declarații și participând la dialogurile și dezbaterile interactive, pentru a asigura un mai bun echilibru în cadrul activității Consiliului ONU pentru Drepturile Omului;

| (af) | să consolideze capacitatea de alertă rapidă în cadrul procedurilor speciale, prin crearea unui mecanism care să permită declanșarea automată a semnalării a unei situații în cadrul UNHRC; să consolideze procesul de monitorizare a punerii în practică a recomandărilor din cadrul procedurilor speciale; |
| --- | --- |

(af)

să consolideze capacitatea de alertă rapidă în cadrul procedurilor speciale, prin crearea unui mecanism care să permită declanșarea automată a semnalării a unei situații în cadrul UNHRC; să consolideze procesul de monitorizare a punerii în practică a recomandărilor din cadrul procedurilor speciale;

| (ag) | să încerce să consolideze procesul de evaluare periodică universală (UPR) prin includerea de recomandări în dialogurile bilaterale și multilaterale cu statele membre ale ONU și prin fundamentarea acestor dialoguri pe și în jurul normelor și standardelor internaționale; |
| --- | --- |

(ag)

să încerce să consolideze procesul de evaluare periodică universală (UPR) prin includerea de recomandări în dialogurile bilaterale și multilaterale cu statele membre ale ONU și prin fundamentarea acestor dialoguri pe și în jurul normelor și standardelor internaționale;

| (ah) | să își continue eforturile în cadrul Adunării Generale a ONU și al comisiilor sale cu privire la necesitatea unui moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, moratoriu care continuă să se bucure de susținere din partea unui număr tot mai mare de țări, precum și cu privire la drepturile copilului, la libertatea mass-mediei și la toleranța religioasă; să sprijine toate eforturile de eliminare a torturii; să încurajeze, în special, adoptarea Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii; |
| --- | --- |

(ah)

să își continue eforturile în cadrul Adunării Generale a ONU și al comisiilor sale cu privire la necesitatea unui moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, moratoriu care continuă să se bucure de susținere din partea unui număr tot mai mare de țări, precum și cu privire la drepturile copilului, la libertatea mass-mediei și la toleranța religioasă; să sprijine toate eforturile de eliminare a torturii; să încurajeze, în special, adoptarea Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii;

Susținerea democrației

| (ai) | să contribuie la aproprierea la nivel local a proceselor democratice și la dezvoltarea unei culturi a democrației și a statului de drept; să extindă sprijinul acordat democrației dincolo de procesul electoral, pentru a susține democrația pe termen lung și pentru a putea să ofere cetățenilor rezultate tangibile; să asigure o mai mare implicare a parlamentelor și a partidelor politice în programele de sprijinire a democrației; să evidențieze importanța ONG-urilor independente, care au libertatea de acțiune necesară pentru dezvoltarea unei culturi civice puternice; |
| --- | --- |

(ai)

să contribuie la aproprierea la nivel local a proceselor democratice și la dezvoltarea unei culturi a democrației și a statului de drept; să extindă sprijinul acordat democrației dincolo de procesul electoral, pentru a susține democrația pe termen lung și pentru a putea să ofere cetățenilor rezultate tangibile; să asigure o mai mare implicare a parlamentelor și a partidelor politice în programele de sprijinire a democrației; să evidențieze importanța ONG-urilor independente, care au libertatea de acțiune necesară pentru dezvoltarea unei culturi civice puternice;

| (aj) | să se axeze pe incluziunea socială și economică, pe tranziția democratică și procesele politice/electorale, pe consolidarea capacităților, pe consolidarea societății civile, pe participarea tinerilor la democrația parlamentară și pe apărarea libertății de exprimare, a libertății de conștiință și a libertății religioase, precum și pe protecția drepturilor femeilor, inclusiv în privința participării lor la viața publică și politică, atât la nivelul practicilor sociale, cât și al legislației; |
| --- | --- |

(aj)

să se axeze pe incluziunea socială și economică, pe tranziția democratică și procesele politice/electorale, pe consolidarea capacităților, pe consolidarea societății civile, pe participarea tinerilor la democrația parlamentară și pe apărarea libertății de exprimare, a libertății de conștiință și a libertății religioase, precum și pe protecția drepturilor femeilor, inclusiv în privința participării lor la viața publică și politică, atât la nivelul practicilor sociale, cât și al legislației;

| (ak) | să integreze mai bine sprijinul acordat democrației în acțiunea externă a UE; să sprijine guvernarea democratică prin diferitele sale instrumente financiare și utilizând resursele delegațiilor UE, în măsura posibilului; să conlucreze cu ONU și cu ceilalți parteneri, la nivel mondial și local, pentru a consolida statul de drept, pentru a promova independența mass-mediei și pentru a crea și consolida instituții democratice care să poată oferi rezultate; |
| --- | --- |

(ak)

să integreze mai bine sprijinul acordat democrației în acțiunea externă a UE; să sprijine guvernarea democratică prin diferitele sale instrumente financiare și utilizând resursele delegațiilor UE, în măsura posibilului; să conlucreze cu ONU și cu ceilalți parteneri, la nivel mondial și local, pentru a consolida statul de drept, pentru a promova independența mass-mediei și pentru a crea și consolida instituții democratice care să poată oferi rezultate;

| (al) | să se asigure că mandatele misiunilor de menținere a păcii țin seama de necesitatea de a sprijini misiunile de observare a alegerilor și de a le pune la dispoziție mijloacele necesare pentru a garanta siguranța observatorilor de pe teren; |
| --- | --- |

(al)

să se asigure că mandatele misiunilor de menținere a păcii țin seama de necesitatea de a sprijini misiunile de observare a alegerilor și de a le pune la dispoziție mijloacele necesare pentru a garanta siguranța observatorilor de pe teren;

Dezvoltarea

| (am) | să raționalizeze politicile UE în materie de dezvoltare la toate nivelurile, pentru a evita contradicțiile între politicile în favoarea dezvoltării, pe de o parte, și obstacolele din calea dezvoltării țărilor partenere, pe de altă parte, în cadrul forurilor și al acordurilor bilaterale și multilaterale; să acorde o atenție deosebită implicațiilor asupra drepturilor omului și a dezvoltării în cadrul acordurilor de liber-schimb și pe parcursul negocierilor purtate la nivelul OMC; |
| --- | --- |

(am)

să raționalizeze politicile UE în materie de dezvoltare la toate nivelurile, pentru a evita contradicțiile între politicile în favoarea dezvoltării, pe de o parte, și obstacolele din calea dezvoltării țărilor partenere, pe de altă parte, în cadrul forurilor și al acordurilor bilaterale și multilaterale; să acorde o atenție deosebită implicațiilor asupra drepturilor omului și a dezvoltării în cadrul acordurilor de liber-schimb și pe parcursul negocierilor purtate la nivelul OMC;

| (an) | să își continue acțiunile de asigurare a centralității ființei umane în cadrul oricărui proces de dezvoltare; să dea curs Declarației ONU privind dreptul la dezvoltare, axându-se pe măsurile practice necesare punerii sale în aplicare; |
| --- | --- |

(an)

să își continue acțiunile de asigurare a centralității ființei umane în cadrul oricărui proces de dezvoltare; să dea curs Declarației ONU privind dreptul la dezvoltare, axându-se pe măsurile practice necesare punerii sale în aplicare;

| (ao) | să se asigure că proporția ajutorului european global canalizat prin bugetul UE nu este redusă și că acesta își menține dimensiunea axată pe combaterea sărăciei și a foametei; să aibă în vedere alocarea a 20 % din întreaga asistență a UE în favoarea serviciilor sociale de bază, conform definiției de ONU, cu un accent special pe accesul liber și universal la serviciile de bază în domeniul sănătății și educației primare, luând în considerare sprijinul UE pentru inițiativa „Educație pentru toți” și angajamentul său de avea un rol în materie de sănătate globală; |
| --- | --- |

(ao)

să se asigure că proporția ajutorului european global canalizat prin bugetul UE nu este redusă și că acesta își menține dimensiunea axată pe combaterea sărăciei și a foametei; să aibă în vedere alocarea a 20 % din întreaga asistență a UE în favoarea serviciilor sociale de bază, conform definiției de ONU, cu un accent special pe accesul liber și universal la serviciile de bază în domeniul sănătății și educației primare, luând în considerare sprijinul UE pentru inițiativa „Educație pentru toți” și angajamentul său de avea un rol în materie de sănătate globală;

| (ap) | să contribuie la creșterea coerenței politicilor de dezvoltare și la îmbunătățirea eficacității ajutorului pentru dezvoltare, deoarece acestea rămân aspecte-cheie pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

(ap)

să contribuie la creșterea coerenței politicilor de dezvoltare și la îmbunătățirea eficacității ajutorului pentru dezvoltare, deoarece acestea rămân aspecte-cheie pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;

| (aq) | să conducă și să accelereze acțiunile ONU vizând realizarea ODM, concentrându-se în special asupra obiectivelor în privința cărora s-au realizat cele mai puține progrese; |
| --- | --- |

(aq)

să conducă și să accelereze acțiunile ONU vizând realizarea ODM, concentrându-se în special asupra obiectivelor în privința cărora s-au realizat cele mai puține progrese;

| (ar) | menținându-și angajamentul de a eradica sărăcia în colaborare cu comunitatea internațională, să acționeze în vederea stabilirii unei agende ambițioase a ODM pentru perioada post-2015, ținând seama de progresele realizate, dar și de problemele rămase; |
| --- | --- |

(ar)

menținându-și angajamentul de a eradica sărăcia în colaborare cu comunitatea internațională, să acționeze în vederea stabilirii unei agende ambițioase a ODM pentru perioada post-2015, ținând seama de progresele realizate, dar și de problemele rămase;

| (as) | să urmărească rezultatele Conferinței Rio+20 a ONU privind dezvoltarea sustenabilă și să ia măsuri pentru implementarea completă a concluziilor acesteia, printre altele prin promovarea dezvoltării sustenabile ca principiu director al dezvoltării mondiale pe termen lung; |
| --- | --- |

(as)

să urmărească rezultatele Conferinței Rio+20 a ONU privind dezvoltarea sustenabilă și să ia măsuri pentru implementarea completă a concluziilor acesteia, printre altele prin promovarea dezvoltării sustenabile ca principiu director al dezvoltării mondiale pe termen lung;

| (at) | să creeze un grup al ONU format din personalități marcante; |
| --- | --- |

(at)

să creeze un grup al ONU format din personalități marcante;

| (au) | să dea curs în mod activ concluziilor adoptate la Busan; |
| --- | --- |

(au)

să dea curs în mod activ concluziilor adoptate la Busan;

| (av) | să contribuie în mod decisiv la lupta împotriva speculațiilor cu produse alimentare și la soluționarea problemelor stringente ale sărăciei și foametei; |
| --- | --- |

(av)

să contribuie în mod decisiv la lupta împotriva speculațiilor cu produse alimentare și la soluționarea problemelor stringente ale sărăciei și foametei;

| (aw) | să acorde prioritate securității alimentare, capacității de producție din agricultură, infrastructurii, consolidării capacităților, creșterii economice favorabile incluziunii, piețelor favorabile și noilor întreprinderi, accesului la tehnologie, precum și dezvoltării umane și sociale din țările cel mai puțin dezvoltate, în conformitate cu Programul de acțiune de la Istanbul și cu concluziile adoptate la cea de a 13-a sesiune a UNCTAD, din 26 aprilie 2012, de la Doha; |
| --- | --- |

(aw)

să acorde prioritate securității alimentare, capacității de producție din agricultură, infrastructurii, consolidării capacităților, creșterii economice favorabile incluziunii, piețelor favorabile și noilor întreprinderi, accesului la tehnologie, precum și dezvoltării umane și sociale din țările cel mai puțin dezvoltate, în conformitate cu Programul de acțiune de la Istanbul și cu concluziile adoptate la cea de a 13-a sesiune a UNCTAD, din 26 aprilie 2012, de la Doha;

| (ax) | să-și reitereze angajamentul față de principiile de la Roma privind securitatea alimentară; să să-și exprime dezacordul clar cu privire la consecințele speculației cu produse alimentare; |
| --- | --- |

(ax)

să-și reitereze angajamentul față de principiile de la Roma privind securitatea alimentară; să să-și exprime dezacordul clar cu privire la consecințele speculației cu produse alimentare;

| (ay) | să încurajeze țările în curs de dezvoltare, cu sprijinul donatorilor internaționali, să adopte măsuri pe termen lung pentru a se asigura că seceta nu duce în mod inevitabil la foamete; să pună în aplicare strategii de reducere a riscurilor de catastrofe și sisteme de avertizare timpurie; |
| --- | --- |

(ay)

să încurajeze țările în curs de dezvoltare, cu sprijinul donatorilor internaționali, să adopte măsuri pe termen lung pentru a se asigura că seceta nu duce în mod inevitabil la foamete; să pună în aplicare strategii de reducere a riscurilor de catastrofe și sisteme de avertizare timpurie;

| (az) | să susțină integral rolul fundamental al ONU, și în special al oficiului ONU pentru Coordonarea afacerilor umanitare; |
| --- | --- |

(az)

să susțină integral rolul fundamental al ONU, și în special al oficiului ONU pentru Coordonarea afacerilor umanitare;

| (ba) | să reafirme angajamentul pe termen lung al UE de susținere a bunăstării oamenilor din Cornul Africii și de combatere a cauzelor principale ale insecurității alimentare structurale și ale conflictelor. |
| --- | --- |

(ba)

să reafirme angajamentul pe termen lung al UE de susținere a bunăstării oamenilor din Cornul Africii și de combatere a cauzelor principale ale insecurității alimentare structurale și ale conflictelor.

Schimbările climatice, protecția globală a mediului și sustenabilitatea ecologică

| (bb) | să-și asume un rol de lider în guvernanța globală în domeniul climei și în cooperarea internațională pentru atenuarea schimbărilor climatice; să contribuie la o arhitectură instituțională care să fie incluzivă, transparentă, echitabilă și care să prevadă o reprezentare echilibrată atât a țărilor dezvoltate, cât și a țărilor în curs de dezvoltare, în organismele de conducere pertinente; să continue dialogul cu actorii cheie, cum ar fi țările BRICS și cu cele în curs de dezvoltare, având în vedere că schimbările climatice au devenit un element esențial al relațiilor internaționale; să continue dezvoltarea capacităților SEAE pentru edificarea unei politici diplomatice a UE în domeniul schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(bb)

să-și asume un rol de lider în guvernanța globală în domeniul climei și în cooperarea internațională pentru atenuarea schimbărilor climatice; să contribuie la o arhitectură instituțională care să fie incluzivă, transparentă, echitabilă și care să prevadă o reprezentare echilibrată atât a țărilor dezvoltate, cât și a țărilor în curs de dezvoltare, în organismele de conducere pertinente; să continue dialogul cu actorii cheie, cum ar fi țările BRICS și cu cele în curs de dezvoltare, având în vedere că schimbările climatice au devenit un element esențial al relațiilor internaționale; să continue dezvoltarea capacităților SEAE pentru edificarea unei politici diplomatice a UE în domeniul schimbărilor climatice;

| (bc) | să continue să capaciteze cetățenii în domeniul guvernanței în materie de mediu, printr-o aplicare efectivă la nivel mondial a principiului 10 al Declarației de la Rio; în acest context, să extindă dispozițiile Convenției de la Aarhus dincolo de Comisia economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU), printr-o convenție mondială sau prin deschiderea Convenției de la Aarhus către părți din afara CEE-ONU; să promoveze o guvernanță mai bună în privința dezvoltării sustenabile, printre altele prin consolidarea Programului pentru mediu al ONU (PMONU); să coopereze activ cu partenerii săi pentru o aplicare mai extinsă la nivel global a legilor privind mediul; |
| --- | --- |

(bc)

să continue să capaciteze cetățenii în domeniul guvernanței în materie de mediu, printr-o aplicare efectivă la nivel mondial a principiului 10 al Declarației de la Rio; în acest context, să extindă dispozițiile Convenției de la Aarhus dincolo de Comisia economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU), printr-o convenție mondială sau prin deschiderea Convenției de la Aarhus către părți din afara CEE-ONU; să promoveze o guvernanță mai bună în privința dezvoltării sustenabile, printre altele prin consolidarea Programului pentru mediu al ONU (PMONU); să coopereze activ cu partenerii săi pentru o aplicare mai extinsă la nivel global a legilor privind mediul;

| (bd) | să direcționeze poziția comună a UA și a UE către modernizarea PMONU prin crearea unei agenții specializate a ONU, cu sediu la Nairobi, în Kenya; să abordeze, în acest nou cadru instituțional, problemele finanțării, transferului de tehnologie și consolidării capacităților pentru o dezvoltare sustenabilă; |
| --- | --- |

(bd)

să direcționeze poziția comună a UA și a UE către modernizarea PMONU prin crearea unei agenții specializate a ONU, cu sediu la Nairobi, în Kenya; să abordeze, în acest nou cadru instituțional, problemele finanțării, transferului de tehnologie și consolidării capacităților pentru o dezvoltare sustenabilă;

| (be) | să susțină biodiversitatea și protecția climei în țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu obiectivele stabilite în Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice și în Convenția privind diversitatea biologică; să considere mările și oceanele unul dintre pilonii-cheie ai cadrului de la Rio, alături de protecția climei și a biodiversității; |
| --- | --- |

(be)

să susțină biodiversitatea și protecția climei în țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu obiectivele stabilite în Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice și în Convenția privind diversitatea biologică; să considere mările și oceanele unul dintre pilonii-cheie ai cadrului de la Rio, alături de protecția climei și a biodiversității;

| (bf) | să sprijine participarea activă a Comisiei la dezbaterile în curs cu privire la lacunele în materie de protecție și la remedierea acestora, dezbateri inițiate de Înaltul Comisar ONU pentru Refugiați (ICNUR) în cadrul Dialogului 2010 al Înaltului Comisar pe tema problemelor legate de protecție, care urmărește ameliorarea cadrului internațional existent pentru protecția persoanelor strămutate forțat sau a apatrizilor; să participe în mod activ la dezbaterea referitoare la termenul de „refugiat climatic” (având drept scop identificarea persoanelor nevoite să-și părăsească locuințele și să se refugieze în altă țară ca urmare a schimbărilor climatice), urmărind, printre altele, găsirea unei eventuale definiții juridice a acestui termen, care nu este încă recunoscut în dreptul internațional sau în vreun acord internațional cu efecte juridice obligatorii; |
| --- | --- |

(bf)

să sprijine participarea activă a Comisiei la dezbaterile în curs cu privire la lacunele în materie de protecție și la remedierea acestora, dezbateri inițiate de Înaltul Comisar ONU pentru Refugiați (ICNUR) în cadrul Dialogului 2010 al Înaltului Comisar pe tema problemelor legate de protecție, care urmărește ameliorarea cadrului internațional existent pentru protecția persoanelor strămutate forțat sau a apatrizilor; să participe în mod activ la dezbaterea referitoare la termenul de „refugiat climatic” (având drept scop identificarea persoanelor nevoite să-și părăsească locuințele și să se refugieze în altă țară ca urmare a schimbărilor climatice), urmărind, printre altele, găsirea unei eventuale definiții juridice a acestui termen, care nu este încă recunoscut în dreptul internațional sau în vreun acord internațional cu efecte juridice obligatorii;

Diverse

| (bg) | să promoveze interacțiunea dintre guverne și parlamente în chestiunile globale și să stimuleze dezbaterea privind rolul parlamentelor la nivel mondial; să consolideze caracterul democratic, răspunderea și transparența guvernanței globale și să permită participarea publicului larg și a parlamentelor la activitățile ONU; |
| --- | --- |

(bg)

să promoveze interacțiunea dintre guverne și parlamente în chestiunile globale și să stimuleze dezbaterea privind rolul parlamentelor la nivel mondial; să consolideze caracterul democratic, răspunderea și transparența guvernanței globale și să permită participarea publicului larg și a parlamentelor la activitățile ONU;

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare VP/ÎR, Consiliului și, spre informare, Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0255.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0229.

(3)  Consiliul Uniunii Europene 11298/2011.

(4)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/256.

(5)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/209.

(6)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/253.

(7)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/224.

(8)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/223.

(9)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/219.

(10)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/210.

(11)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/163.

(12)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/59.

(13)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/159.

(14)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/151.

(15)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/66/167.

(16)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/276.

(17)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/64/236.

(18)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0058.

(19)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0507.

(20)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0334.

(21)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0482.

(22)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 56.

(23)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 7.

(24)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 549.

(25)  Dezarmare, demobilizare, reinserție și reintegrare.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/114

---

Miercuri, 13 iunie 2012Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului

P7_TA(2012)0250

Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 13 iunie 2012 referitoare la Reprezentantul special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (2012/2088(INI))

2013/C 332 E/24

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 6, 21, 31, 33 și 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 6, 21, 31, 33 și 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la Raportul anual 2009 privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la Raportul anual 2009 privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (2),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, referitoare la drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, referitoare la drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă (COM(2011)0886),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor și intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei - - Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor și intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei - - Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171),

| — | având în vedere Orientările UE privind drepturile omului și dreptul internațional în domeniul umanitar (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind drepturile omului și dreptul internațional în domeniul umanitar (3),

| — | având în vedere aderarea Uniunii Europene la Convenția Uniunii Europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere aderarea Uniunii Europene la Convenția Uniunii Europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la responsabilitatea politică (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la responsabilitatea politică (4),

| — | având în vedere articolul 97 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7–0174/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7–0174/2012),

| A. | întrucât articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană reafirmă angajamentul UE de a promova drepturile omului și democrația în toate acțiunile sale externe, asigurând în același timp coerența și consecvența între diferitele domenii ale acțiunii sale externe și între acestea și celelalte politici ale sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană reafirmă angajamentul UE de a promova drepturile omului și democrația în toate acțiunile sale externe, asigurând în același timp coerența și consecvența între diferitele domenii ale acțiunii sale externe și între acestea și celelalte politici ale sale;

| B. | întrucât articolul 33 din TUE stipulează baza legală pentru numirea Reprezentantului special al UE (RSUE) pentru drepturile omului, și anume: „La propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliul poate numi un reprezentant special căruia i se conferă un mandat referitor la chestiuni politice speciale. Reprezentantul special își exercită mandatul sub autoritatea Înaltului Reprezentant.”; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 33 din TUE stipulează baza legală pentru numirea Reprezentantului special al UE (RSUE) pentru drepturile omului, și anume: „La propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliul poate numi un reprezentant special căruia i se conferă un mandat referitor la chestiuni politice speciale. Reprezentantul special își exercită mandatul sub autoritatea Înaltului Reprezentant.”;

| C. | întrucât Parlamentul European a solicitat în mod repetat numirea unui reprezentant special al UE pentru drepturile omului (RSUE pentru drepturile omului), în special în rezoluțiile din 16 decembrie 2010 și din 18 aprilie 2012, menționate mai sus; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul European a solicitat în mod repetat numirea unui reprezentant special al UE pentru drepturile omului (RSUE pentru drepturile omului), în special în rezoluțiile din 16 decembrie 2010 și din 18 aprilie 2012, menționate mai sus;

| D. | întrucât RSUE pentru drepturile omului ar trebui să crească vizibilitatea și coerența politicii UE în domeniul drepturilor omului ca o componentă fundamentală a politicii externe și de securitate comună (PESC) a UE și să contribuie la promovarea profilului UE privind drepturile omului la nivel mondial, |
| --- | --- |

D.

întrucât RSUE pentru drepturile omului ar trebui să crească vizibilitatea și coerența politicii UE în domeniul drepturilor omului ca o componentă fundamentală a politicii externe și de securitate comună (PESC) a UE și să contribuie la promovarea profilului UE privind drepturile omului la nivel mondial,

| 1. | adresează Consiliului recomandările următoare:






  (a) | întrucât numirea RSUE pentru drepturile omului și stabilirea mandatului acestuia/acesteia se fac prin decizia oficială a Consiliului, bazată pe o propunere a Înaltului Reprezentant al UE, RSUE pentru drepturile omului ar trebui să acționeze și să vorbească în numele Uniunii, reflectând responsabilitatea comună și indivizibilă a tuturor instituțiilor și statelor membre ale UE pentru protejarea și promovarea drepturilor omului la nivel mondial; numirea primului RSUE într-un anumit domeniu ar trebui să consolideze vizibilitatea, eficiența, coerența și responsabilitatea politicii UE în domeniul drepturilor omului; îndeosebi, Parlamentul European ar trebui să își joace rolul său corespunzător în cadrul procedurii de numire și în supravegherea mandatului pe întreaga durată a acestuia; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează Consiliului recomandările următoare:

(a)

întrucât numirea RSUE pentru drepturile omului și stabilirea mandatului acestuia/acesteia se fac prin decizia oficială a Consiliului, bazată pe o propunere a Înaltului Reprezentant al UE, RSUE pentru drepturile omului ar trebui să acționeze și să vorbească în numele Uniunii, reflectând responsabilitatea comună și indivizibilă a tuturor instituțiilor și statelor membre ale UE pentru protejarea și promovarea drepturilor omului la nivel mondial; numirea primului RSUE într-un anumit domeniu ar trebui să consolideze vizibilitatea, eficiența, coerența și responsabilitatea politicii UE în domeniul drepturilor omului; îndeosebi, Parlamentul European ar trebui să își joace rolul său corespunzător în cadrul procedurii de numire și în supravegherea mandatului pe întreaga durată a acestuia;

| (b) | pentru consolidarea transparenței și responsabilității mandatului RSUE, ar trebui să se realizeze un schimb de opinii/o audiere cu RSUE pentru drepturile omului numit de Înaltul Reprezentant în fața comisiei competente a Parlamentului European; |
| --- | --- |

(b)

pentru consolidarea transparenței și responsabilității mandatului RSUE, ar trebui să se realizeze un schimb de opinii/o audiere cu RSUE pentru drepturile omului numit de Înaltul Reprezentant în fața comisiei competente a Parlamentului European;

| (c) | implementarea mandatului și coerența acestuia cu alte contribuții ale Uniunii în acest domeniu ar trebui să facă obiectul unor evaluări periodice; RSUE ar trebui să prezinte Consiliului, Înaltului Reprezentant, Parlamentului și Comisiei un raport anual de activitate și un raport cuprinzător privind implementarea și încheierea mandatului; |
| --- | --- |

(c)

implementarea mandatului și coerența acestuia cu alte contribuții ale Uniunii în acest domeniu ar trebui să facă obiectul unor evaluări periodice; RSUE ar trebui să prezinte Consiliului, Înaltului Reprezentant, Parlamentului și Comisiei un raport anual de activitate și un raport cuprinzător privind implementarea și încheierea mandatului;

| (d) | obiectivele politice ale RSUE pentru drepturile omului ar trebui să includă consolidarea coerenței, a eficienței și a vizibilității acțiunilor UE întreprinse pentru protejarea și promovarea drepturilor omului și a democrației; RSUE pentru drepturile omului ar trebui să acționeze în strânsă cooperare cu grupul de lucru pentru drepturile omului al Consiliului (COHOM); RSUE pentru drepturile omului ar trebui să fie un interlocutor la nivel înalt pentru omologii acestuia din țările terțe și în cadrul organizațiilor internaționale și, de asemenea, să fie capabil să intre în contact cu ONU (Adunarea Generală a ONU, Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU etc.), precum și cu organizațiile regionale relevante; RSUE pentru drepturile omului ar trebui să conducă dialoguri la nivel înalt cu privire la drepturile omului și să organizeze consultații cu țările terțe cu privire la chestiunile legate de drepturile omului; |
| --- | --- |

(d)

obiectivele politice ale RSUE pentru drepturile omului ar trebui să includă consolidarea coerenței, a eficienței și a vizibilității acțiunilor UE întreprinse pentru protejarea și promovarea drepturilor omului și a democrației; RSUE pentru drepturile omului ar trebui să acționeze în strânsă cooperare cu grupul de lucru pentru drepturile omului al Consiliului (COHOM); RSUE pentru drepturile omului ar trebui să fie un interlocutor la nivel înalt pentru omologii acestuia din țările terțe și în cadrul organizațiilor internaționale și, de asemenea, să fie capabil să intre în contact cu ONU (Adunarea Generală a ONU, Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU etc.), precum și cu organizațiile regionale relevante; RSUE pentru drepturile omului ar trebui să conducă dialoguri la nivel înalt cu privire la drepturile omului și să organizeze consultații cu țările terțe cu privire la chestiunile legate de drepturile omului;

| (e) | pentru atingerea acestor obiective, RSUE, acționând sub autoritatea Înaltului Reprezentant, ar trebui să beneficieze de un mandat puternic, independent și flexibil, care să nu aibă la bază responsabilități tematice limitate și specifice, ci responsabilități care să îi permită RSUE să acționeze rapid și eficient; în conformitate cu acțiunile și prioritățile prevăzute în Planul de acțiune, RSUE pentru drepturile omului ar trebui să abordeze, de asemenea, diferite chestiuni orizontale care contribuie la creșterea eficienței și coerenței acțiunilor în domeniul politicilor externe ale UE; sfera de competență a RSUE ar trebui să fie în deplină conformitate cu principiile universalității și indivizibilității drepturilor omului și libertăților fundamentale și cu obiectivele politice prevăzute la articolul 21 din TUE și ar trebui să acopere consolidarea democrației, statul de drept și dezvoltarea instituțiilor, justiția internațională și dreptul internațional umanitar; mandatul ar trebui să includă, printre altele, abolirea pedepsei cu moartea, susținătorii drepturilor omului, combaterea impunității și a torturii, libertatea de expresie (inclusiv pe internet), libertatea de asociere, libertatea religiei și a credințelor, drepturile minorităților, protecția copiilor, drepturile femeilor, pacea și securitatea, chestiunile legate de gen, precum și combaterea discriminării în toate formele sale, discriminarea bazată pe dizabilități, origine etnică sau rasială, gen, orientare sexuală sau identitate de gen; |
| --- | --- |

(e)

pentru atingerea acestor obiective, RSUE, acționând sub autoritatea Înaltului Reprezentant, ar trebui să beneficieze de un mandat puternic, independent și flexibil, care să nu aibă la bază responsabilități tematice limitate și specifice, ci responsabilități care să îi permită RSUE să acționeze rapid și eficient; în conformitate cu acțiunile și prioritățile prevăzute în Planul de acțiune, RSUE pentru drepturile omului ar trebui să abordeze, de asemenea, diferite chestiuni orizontale care contribuie la creșterea eficienței și coerenței acțiunilor în domeniul politicilor externe ale UE; sfera de competență a RSUE ar trebui să fie în deplină conformitate cu principiile universalității și indivizibilității drepturilor omului și libertăților fundamentale și cu obiectivele politice prevăzute la articolul 21 din TUE și ar trebui să acopere consolidarea democrației, statul de drept și dezvoltarea instituțiilor, justiția internațională și dreptul internațional umanitar; mandatul ar trebui să includă, printre altele, abolirea pedepsei cu moartea, susținătorii drepturilor omului, combaterea impunității și a torturii, libertatea de expresie (inclusiv pe internet), libertatea de asociere, libertatea religiei și a credințelor, drepturile minorităților, protecția copiilor, drepturile femeilor, pacea și securitatea, chestiunile legate de gen, precum și combaterea discriminării în toate formele sale, discriminarea bazată pe dizabilități, origine etnică sau rasială, gen, orientare sexuală sau identitate de gen;

| (f) | mandatul ar trebui să se bazeze pe principiile directoare ale politicii UE în domeniul drepturilor omului, îndeosebi pe Orientările UE referitoare la pedeapsa capitală (2008), la tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante (2008), la dialogurile cu țările terțe pe tema drepturilor omului (2009), la copii și conflictele armate (2008), la apărătorii drepturilor omului (2008), la promovarea și protecția drepturilor copilului (2008), la violența împotriva femeilor și la combaterea tuturor formelor de discriminare a acestora (2008), la dreptul internațional în domeniul umanitar (2009), setul de instrumente privind LGBT (2010), precum și pe rapoartele anuale ale UE privind drepturile omului în lume; în plus, mandatul ar trebui să includă sprijinirea Înaltului Reprezentant și a instituțiilor UE în promovarea principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

(f)

mandatul ar trebui să se bazeze pe principiile directoare ale politicii UE în domeniul drepturilor omului, îndeosebi pe Orientările UE referitoare la pedeapsa capitală (2008), la tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante (2008), la dialogurile cu țările terțe pe tema drepturilor omului (2009), la copii și conflictele armate (2008), la apărătorii drepturilor omului (2008), la promovarea și protecția drepturilor copilului (2008), la violența împotriva femeilor și la combaterea tuturor formelor de discriminare a acestora (2008), la dreptul internațional în domeniul umanitar (2009), setul de instrumente privind LGBT (2010), precum și pe rapoartele anuale ale UE privind drepturile omului în lume; în plus, mandatul ar trebui să includă sprijinirea Înaltului Reprezentant și a instituțiilor UE în promovarea principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului;

| (g) | RSUE pentru drepturile omului ar trebui să dispună de calificările profesionale necesare, de o vastă experiență confirmată în domeniul drepturilor omului, precum și de integritate personală și profesională și de reputație internațională; |
| --- | --- |

(g)

RSUE pentru drepturile omului ar trebui să dispună de calificările profesionale necesare, de o vastă experiență confirmată în domeniul drepturilor omului, precum și de integritate personală și profesională și de reputație internațională;

| (h) | RSUE pentru drepturile omului ar trebui numit pe o perioadă de doi ani și jumătate; pentru asigurarea continuității, a coerenței și a responsabilității democratice, mandatul ar trebui să poată fi reînnoit iar Parlamentul European ar trebui să poată fi consultat în mod corespunzător și la timp, pe durata procesului de reînnoire; |
| --- | --- |

(h)

RSUE pentru drepturile omului ar trebui numit pe o perioadă de doi ani și jumătate; pentru asigurarea continuității, a coerenței și a responsabilității democratice, mandatul ar trebui să poată fi reînnoit iar Parlamentul European ar trebui să poată fi consultat în mod corespunzător și la timp, pe durata procesului de reînnoire;

| (i) | RSUE pentru drepturile omului ar trebui să colaboreze strâns cu Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și cu Președintele Parlamentului European pentru a asigura coerența și integrarea dimensiunii drepturilor omului în activitatea tuturor instituțiilor UE, la nivelul tuturor domeniilor de politică; RSUE ar trebui să interacționeze îndeaproape cu ÎR al SEAE și cu Direcția Democrație, precum și cu delegațiile multilaterale ale UE (New York, Geneva, Viena, Strasbourg), precum și cu toate delegațiile UE în lume, pentru facilitarea contactelor cu privire la chestiunile legate de drepturile omului cu toate serviciile UE, cu delegațiile UE în țările terțe și cu organizațiile internaționale; unitatea Drepturile omului din cadrul SEAE și Direcția Democrație ar trebui să asigure toate serviciile necesare și să faciliteze îndeplinirea mandatului RSUE; |
| --- | --- |

(i)

RSUE pentru drepturile omului ar trebui să colaboreze strâns cu Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și cu Președintele Parlamentului European pentru a asigura coerența și integrarea dimensiunii drepturilor omului în activitatea tuturor instituțiilor UE, la nivelul tuturor domeniilor de politică; RSUE ar trebui să interacționeze îndeaproape cu ÎR al SEAE și cu Direcția Democrație, precum și cu delegațiile multilaterale ale UE (New York, Geneva, Viena, Strasbourg), precum și cu toate delegațiile UE în lume, pentru facilitarea contactelor cu privire la chestiunile legate de drepturile omului cu toate serviciile UE, cu delegațiile UE în țările terțe și cu organizațiile internaționale; unitatea Drepturile omului din cadrul SEAE și Direcția Democrație ar trebui să asigure toate serviciile necesare și să faciliteze îndeplinirea mandatului RSUE;

| (j) | menținând legături strânse cu Comitetul politic și de securitate al Consiliului, RSUE pentru drepturile omului ar trebui să prezinte cu regularitate comisiei competente a Parlamentului European, rapoarte privind situația drepturilor omului în lume și stadiul aplicării mandatului, inclusiv rezultatele sesiunilor și ale dialogurilor pe tema drepturilor omului, organizate cu țările terțe de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU și de Adunarea Generală a ONU, precum și implementarea strategiilor de țară privind drepturile omului; |
| --- | --- |

(j)

menținând legături strânse cu Comitetul politic și de securitate al Consiliului, RSUE pentru drepturile omului ar trebui să prezinte cu regularitate comisiei competente a Parlamentului European, rapoarte privind situația drepturilor omului în lume și stadiul aplicării mandatului, inclusiv rezultatele sesiunilor și ale dialogurilor pe tema drepturilor omului, organizate cu țările terțe de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU și de Adunarea Generală a ONU, precum și implementarea strategiilor de țară privind drepturile omului;

| (k) | în aplicarea mandatului său, RSUE pentru drepturile omului ar trebui să coopereze cu reprezentanți ai societății civile locale, regionale și naționale, ONG-uri, experți, precum și organizații regionale și internaționale care își desfășoară activitatea în domeniul protecției drepturilor omului și a democrației; |
| --- | --- |

(k)

în aplicarea mandatului său, RSUE pentru drepturile omului ar trebui să coopereze cu reprezentanți ai societății civile locale, regionale și naționale, ONG-uri, experți, precum și organizații regionale și internaționale care își desfășoară activitatea în domeniul protecției drepturilor omului și a democrației;

| (l) | RSUE pentru drepturile omului ar trebui să beneficieze de resurse financiare și umane adecvate pentru a garanta eficiența activității Reprezentantului Special și a echipei sale; bugetul RSUE pentru drepturile omului ar trebui revizuit anual; |
| --- | --- |

(l)

RSUE pentru drepturile omului ar trebui să beneficieze de resurse financiare și umane adecvate pentru a garanta eficiența activității Reprezentantului Special și a echipei sale; bugetul RSUE pentru drepturile omului ar trebui revizuit anual;

| (m) | RSUE pentru drepturile omului ar trebui să aibă sarcina de a alcătui o echipă care să asigure expertiza în materie de politici necesară în acest domeniu, în conformitate cu mandatul său, și care să acționeze în interesul mandatului său; ținând seama de sfera de aplicare și caracterul transsectorial al mandatului, subliniază importanța alocării de personal suficient care să lucreze sub directa supraveghere a RSUE pentru drepturile omului; echipa acestuia/acesteia poate include personal detașat din statele membre și din instituțiile UE, reflectând în plus nevoia de a asigura coerența și integrarea dimensiunii drepturilor omului la nivelul activităților tuturor instituțiilor UE și al tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

(m)

RSUE pentru drepturile omului ar trebui să aibă sarcina de a alcătui o echipă care să asigure expertiza în materie de politici necesară în acest domeniu, în conformitate cu mandatul său, și care să acționeze în interesul mandatului său; ținând seama de sfera de aplicare și caracterul transsectorial al mandatului, subliniază importanța alocării de personal suficient care să lucreze sub directa supraveghere a RSUE pentru drepturile omului; echipa acestuia/acesteia poate include personal detașat din statele membre și din instituțiile UE, reflectând în plus nevoia de a asigura coerența și integrarea dimensiunii drepturilor omului la nivelul activităților tuturor instituțiilor UE și al tuturor statelor membre;

| (n) | ar trebui inclusă o trimitere la prezenta recomandare în mandatul RSUE pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

(n)

ar trebui inclusă o trimitere la prezenta recomandare în mandatul RSUE pentru drepturile omului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și, spre informare, Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și, spre informare, Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0489.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0126.

(3)  http://www.eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf

(4)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 470.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 12 iunie 2012

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/118

---

Marți, 12 iunie 2012Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) - cererea EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana - încălțăminte, Spania

P7_TA(2012)0231

Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana – Încălțăminte, transmisă de Spania) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

2013/C 332 E/25

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0204 – C7–0112/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0204 – C7–0112/2012),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (denumit în continuare „AII din 17 mai 2006”), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (denumit în continuare „AII din 17 mai 2006”), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura discuțiilor trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura discuțiilor trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0189/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0189/2012),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Spania a solicitat asistență pentru 876 de cazuri de disponibilizare, toate vizate de cererea de asistență, din 146 întreprinderi încadrate în diviziunea 15 a NACE Rev. 2 („Fabricarea articolelor din piele și a articolelor de încălțăminte”) (3) din regiunea NUTS II Comunidad Valenciana (ES52), Spania; |
| --- | --- |

D.

întrucât Spania a solicitat asistență pentru 876 de cazuri de disponibilizare, toate vizate de cererea de asistență, din 146 întreprinderi încadrate în diviziunea 15 a NACE Rev. 2 („Fabricarea articolelor din piele și a articolelor de încălțăminte”) (3) din regiunea NUTS II Comunidad Valenciana (ES52), Spania;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Spania are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Spania are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat;

| 2. | remarcă faptul că autoritățile spaniole au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 28 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisie la 4 mai 2012; salută faptul că procesul de evaluare și prezentarea de informații suplimentare de către statul membru au decurs rapid și cu precizie; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că autoritățile spaniole au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 28 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisie la 4 mai 2012; salută faptul că procesul de evaluare și prezentarea de informații suplimentare de către statul membru au decurs rapid și cu precizie;

| 3. | remarcă faptul că sectorul încălțămintei a reprezentat 26 % din totalul locurilor de muncă din regiunea Comunidad Valenciana, având, prin urmare, o contribuție importantă la economia locală, care este dominată de întreprinderi mici și mijlocii din sectoare tradiționale precum textilele, încălțămintea și ceramica; |
| --- | --- |

3.

remarcă faptul că sectorul încălțămintei a reprezentat 26 % din totalul locurilor de muncă din regiunea Comunidad Valenciana, având, prin urmare, o contribuție importantă la economia locală, care este dominată de întreprinderi mici și mijlocii din sectoare tradiționale precum textilele, încălțămintea și ceramica;

| 4. | remarcă faptul că în regiunea Comunidad Valenciana au avut loc în trecut patru concedieri în masă și salută faptul că regiunea a decis să apeleze la sprijinul FEG pentru a face față acestor concedieri: EGF/2009/014 ES/Valencia – Industria ceramică, EGF/2010/005 ES/Valencia - Marmură, EGF/2010/009 ES/Valencia – Sectorul textil, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana – Sectorul construcțiilor; salută faptul că regiunea învață din experiența cu FEG și a oferit rapid asistență lucrătorilor din mai multe sectoare; |
| --- | --- |

4.

remarcă faptul că în regiunea Comunidad Valenciana au avut loc în trecut patru concedieri în masă și salută faptul că regiunea a decis să apeleze la sprijinul FEG pentru a face față acestor concedieri: EGF/2009/014 ES/Valencia – Industria ceramică, EGF/2010/005 ES/Valencia - Marmură, EGF/2010/009 ES/Valencia – Sectorul textil, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana – Sectorul construcțiilor; salută faptul că regiunea învață din experiența cu FEG și a oferit rapid asistență lucrătorilor din mai multe sectoare;

| 5. | salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile spaniole au decis să demareze implementarea măsurilor înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile spaniole au decis să demareze implementarea măsurilor înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 6. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a acestor lucrători prin cursuri de formare specializate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată la nivelul și nevoile lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

6.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a acestor lucrători prin cursuri de formare specializate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată la nivelul și nevoile lucrătorilor concediați;

| 7. | remarcă faptul că măsurile de formare vizează posturi cu valoare adăugată mare din sectorul încălțămintei care, conform autorităților spaniole, este puțin probabil să fie mutate, precum și locuri de muncă din sectoare care oferă posibilități de creștere pe termen scurt sau mediu; |
| --- | --- |

7.

remarcă faptul că măsurile de formare vizează posturi cu valoare adăugată mare din sectorul încălțămintei care, conform autorităților spaniole, este puțin probabil să fie mutate, precum și locuri de muncă din sectoare care oferă posibilități de creștere pe termen scurt sau mediu;

| 8. | salută faptul că partenerii sociali au fost consultați cu privire la conținutul pachetului coordonat, la alocarea rolurilor și la distribuția și programarea sarcinilor; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că partenerii sociali au fost consultați cu privire la conținutul pachetului coordonat, la alocarea rolurilor și la distribuția și programarea sarcinilor;

| 9. | subliniază faptul că pregătirea și punerea în aplicare a acestei cereri și a altora vizând concedieri masive în cadrul a numeroase IMM-uri dintr-un singur sector ar trebui să servească drept lecții în ceea ce privește eligibilitatea persoanelor care desfășoară activități independente și a patronilor de IMM-uri pentru sprijin din partea FEG în următorul regulament și în ceea ce privește măsurile întreprinse de regiuni și de statele membre pentru a interveni rapid cu cereri sectoriale care să includă un număr mare de întreprinderi; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că pregătirea și punerea în aplicare a acestei cereri și a altora vizând concedieri masive în cadrul a numeroase IMM-uri dintr-un singur sector ar trebui să servească drept lecții în ceea ce privește eligibilitatea persoanelor care desfășoară activități independente și a patronilor de IMM-uri pentru sprijin din partea FEG în următorul regulament și în ceea ce privește măsurile întreprinse de regiuni și de statele membre pentru a interveni rapid cu cereri sectoriale care să includă un număr mare de întreprinderi;

| 10. | solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și că se va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate pentru FEG; |
| --- | --- |

10.

solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și că se va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate pentru FEG;

| 11. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic și limitat în timp care are ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

11.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic și limitat în timp care are ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați;

| 12. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații angajați cu contract cu o mână de lucru mai flexibilă, angajată pe termen scurt; |
| --- | --- |

12.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații angajați cu contract cu o mână de lucru mai flexibilă, angajată pe termen scurt;

| 13. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita suprapunerea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

13.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita suprapunerea serviciilor finanțate de Uniune;

| 14. | salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2012 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG; |
| --- | --- |

14.

salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2012 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG;

| 15. | regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului, și invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură; |
| --- | --- |

15.

regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului, și invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură;

| 16. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

16.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

---

Marți, 12 iunie 2012ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana – Încălțăminte, transmisă de Spania)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2012/354/UE.)

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/121

---

Marți, 12 iunie 2012Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012: mobilizarea Fondului de solidaritate al UE ca urmare a inundațiilor din Italia (Liguria și Toscana) din 2011

P7_TA(2012)0232

Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, secțiunea III – Comisia (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

2013/C 332 E/26

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, adoptat definitiv la 1 decembrie 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, adoptat definitiv la 1 decembrie 2011 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, prezentat de Comisie la 16 martie 2012 (COM(2012)0125), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, prezentat de Comisie la 16 martie 2012 (COM(2012)0125),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 adoptată de Consiliu la 15 mai 2012 (09916/2012 – C7-0123/2012); |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 adoptată de Consiliu la 15 mai 2012 (09916/2012 – C7-0123/2012);

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0181/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0181/2012),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 se referă la mobilizarea unei sume de 18 061 682 EUR în credite de angajament și de plată din Fondul de solidaritate al UE (FSUE) pentru a contracara efectele inundațiilor care au afectat Italia (Liguria și Toscana) în octombrie 2011; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 se referă la mobilizarea unei sume de 18 061 682 EUR în credite de angajament și de plată din Fondul de solidaritate al UE (FSUE) pentru a contracara efectele inundațiilor care au afectat Italia (Liguria și Toscana) în octombrie 2011;

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 2/2012 este de a înscrie oficial această ajustare în bugetul 2012; |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 2/2012 este de a înscrie oficial această ajustare în bugetul 2012;

| C. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 prezentat de Comisie a propus o majorare a nivelului creditelor de plată, în lipsa vreunei surse pentru posibila redistribuire a creditelor de plată solicitate în această fază inițială a exercițiului; |
| --- | --- |

C.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 prezentat de Comisie a propus o majorare a nivelului creditelor de plată, în lipsa vreunei surse pentru posibila redistribuire a creditelor de plată solicitate în această fază inițială a exercițiului;

| D. | întrucât Consiliul a modificat propunerea Comisiei în urma identificării de către aceasta din urmă a unor posibile surse de redistribuire pentru suma solicitată, prezentate în cererea sa de transfer DEC 9/2012, |
| --- | --- |

D.

întrucât Consiliul a modificat propunerea Comisiei în urma identificării de către aceasta din urmă a unor posibile surse de redistribuire pentru suma solicitată, prezentate în cererea sa de transfer DEC 9/2012,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv;

| 2. | consideră foarte importantă acordarea rapidă de ajutor financiar prin intermediul FSUE pentru cei afectați de dezastre naturale și, prin urmare, regretă profund, în cazul specific abordat de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012, că cealaltă componentă a autorității bugetare a așteptat 8 săptămâni înainte de a adopta o poziție, insistând asupra interpretării sale a Protocolului nr. 1 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (termenul-limită pentru informarea parlamentelor naționale); |
| --- | --- |

2.

consideră foarte importantă acordarea rapidă de ajutor financiar prin intermediul FSUE pentru cei afectați de dezastre naturale și, prin urmare, regretă profund, în cazul specific abordat de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012, că cealaltă componentă a autorității bugetare a așteptat 8 săptămâni înainte de a adopta o poziție, insistând asupra interpretării sale a Protocolului nr. 1 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (termenul-limită pentru informarea parlamentelor naționale);

| 3. | solicită tuturor părților implicate din statele membre, atât de la nivel local, cât și regional, dar și autorităților naționale, să evalueze mai bine nevoile și să îmbunătățească coordonarea pentru eventualele viitoare cereri pentru mobilizarea FSUE, pentru a accelera, pe cât posibil, respectiva mobilizare; |
| --- | --- |

3.

solicită tuturor părților implicate din statele membre, atât de la nivel local, cât și regional, dar și autorităților naționale, să evalueze mai bine nevoile și să îmbunătățească coordonarea pentru eventualele viitoare cereri pentru mobilizarea FSUE, pentru a accelera, pe cât posibil, respectiva mobilizare;

| 4. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012; |
| --- | --- |

4.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2012 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2012 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 56, 29.2.2012.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/122

---

Marți, 12 iunie 2012Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE: inundațiile din Liguria și Toscana

P7_TA(2012)0233

Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

2013/C 332 E/27

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0126 – C7-0078/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0126 – C7-0078/2012),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0182/2012),

| 1. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

---

Marți, 12 iunie 2012ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

referitoare la mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2012/366/UE.)

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/123 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/123

---

Marți, 12 iunie 2012Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: EGF/2012/000 TA 2012 - asistență tehnică la inițiativa Comisiei

P7_TA(2012)0234

Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (EGF/2012/000 TA 2012 - asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

2013/C 332 E/28

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0160 – C7–0091/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0160 – C7–0091/2012),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura discuțiilor trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura discuțiilor trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0187/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0187/2012),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare adecvate necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare adecvate necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât Comisia a implementat fondul în conformitate cu normele generale prevăzute în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3) și cu normele de punere în aplicare corespunzătoare acestui mod de execuție bugetară; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia a implementat fondul în conformitate cu normele generale prevăzute în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3) și cu normele de punere în aplicare corespunzătoare acestui mod de execuție bugetară;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și ar trebui pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și ar trebui pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât o proporție de până la 0,35 % din suma anuală disponibilă în cadrul FEG poate fi alocată în fiecare an pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei, în vederea finanțării unor acțiuni de monitorizare, informare, sprijin administrativ și tehnic, audit, control și evaluare necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului FEG, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 alineatul (1) din respectivul regulament, inclusiv a unor acțiuni de furnizare a informațiilor către statele membre și de orientare a acestora în ceea ce privește utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG, precum și de furnizare a informațiilor privind utilizarea FEG către partenerii sociali de la nivel european și național [articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul FEG]; |
| --- | --- |

D.

întrucât o proporție de până la 0,35 % din suma anuală disponibilă în cadrul FEG poate fi alocată în fiecare an pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei, în vederea finanțării unor acțiuni de monitorizare, informare, sprijin administrativ și tehnic, audit, control și evaluare necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului FEG, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 alineatul (1) din respectivul regulament, inclusiv a unor acțiuni de furnizare a informațiilor către statele membre și de orientare a acestora în ceea ce privește utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG, precum și de furnizare a informațiilor privind utilizarea FEG către partenerii sociali de la nivel european și național [articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul FEG];

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), „Informare și publicitate”, din Regulamentul FEG, Comisia are obligația să creeze un site internet, disponibil în toate limbile oficiale ale Uniunii, pentru a oferi și disemina informații privind cererile, evidențiind în același timp rolul autorității bugetare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), „Informare și publicitate”, din Regulamentul FEG, Comisia are obligația să creeze un site internet, disponibil în toate limbile oficiale ale Uniunii, pentru a oferi și disemina informații privind cererile, evidențiind în același timp rolul autorității bugetare;

| F. | întrucât, în temeiul articolelor respective, Comisia a solicitat mobilizarea FEG pentru a monitoriza cererile primite și plătite, precum și măsurile propuse și implementate, a extinde site-ul internet, a produce publicații și instrumente audiovizuale, a crea o bază de cunoștințe, a furniza sprijin administrativ și tehnic statelor membre și a pregăti evaluarea finală a FEG; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în temeiul articolelor respective, Comisia a solicitat mobilizarea FEG pentru a monitoriza cererile primite și plătite, precum și măsurile propuse și implementate, a extinde site-ul internet, a produce publicații și instrumente audiovizuale, a crea o bază de cunoștințe, a furniza sprijin administrativ și tehnic statelor membre și a pregăti evaluarea finală a FEG;

| G. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

G.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | este de acord cu măsurile propuse de Comisie care urmează să fie finanțate cu titlu de asistență tehnică în conformitate cu articolul 8 alineatele (1) și (4) și cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu măsurile propuse de Comisie care urmează să fie finanțate cu titlu de asistență tehnică în conformitate cu articolul 8 alineatele (1) și (4) și cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG;

| 2. | constată că Comisia va începe pregătirile pentru evaluarea finală a FEG; regretă însă că rezultatele vor fi disponibile prea târziu pentru a contribui la dezbaterea privind noul regulament al FEG pentru perioada 2014-2020, în special în ceea ce privește eficacitatea aplicării criteriului pentru acordarea de derogări în perioada de criză, deoarece cazurile vizate în legătură cu FEG nu au fost analizate în cadrul raportului de evaluare a FEG la jumătatea perioadei; |
| --- | --- |

2.

constată că Comisia va începe pregătirile pentru evaluarea finală a FEG; regretă însă că rezultatele vor fi disponibile prea târziu pentru a contribui la dezbaterea privind noul regulament al FEG pentru perioada 2014-2020, în special în ceea ce privește eficacitatea aplicării criteriului pentru acordarea de derogări în perioada de criză, deoarece cazurile vizate în legătură cu FEG nu au fost analizate în cadrul raportului de evaluare a FEG la jumătatea perioadei;

| 3. | consideră că se pot realiza economii suplimentare în ceea ce privește asistența administrativă și tehnică solicitată de Comisie; |
| --- | --- |

3.

consideră că se pot realiza economii suplimentare în ceea ce privește asistența administrativă și tehnică solicitată de Comisie;

| 4. | solicită Comisiei clarificări cu privire la impactul și eficiența instrumentelor de informare finanțate în anii precedenți cu ajutorul asistenței tehnice; solicită date fiabile cu privire la modul în care au fost utilizate aceste instrumente; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei clarificări cu privire la impactul și eficiența instrumentelor de informare finanțate în anii precedenți cu ajutorul asistenței tehnice; solicită date fiabile cu privire la modul în care au fost utilizate aceste instrumente;

| 5. | observă că Comisia va continua elaborarea de proceduri standard pentru cererile simplificate, pentru prelucrarea mai rapidă a cererilor și pentru îmbunătățirea raportării; solicită Comisiei să prezinte progresele realizate în urma utilizării asistenței tehnice în 2011; reamintește necesitatea scurtării procedurilor de depunere a cererilor; |
| --- | --- |

5.

observă că Comisia va continua elaborarea de proceduri standard pentru cererile simplificate, pentru prelucrarea mai rapidă a cererilor și pentru îmbunătățirea raportării; solicită Comisiei să prezinte progresele realizate în urma utilizării asistenței tehnice în 2011; reamintește necesitatea scurtării procedurilor de depunere a cererilor;

| 6. | reamintește importanța relaționării și a schimburilor de informații cu privire la FEG; prin urmare, sprijină finanțarea acordată pentru grupul specializat al persoanelor de contact din cadrul FEG; subliniază, în plus, importanța punerii în legătură a persoanelor implicate în formularea cererilor de asistență din partea FEG, inclusiv a partenerilor sociali, pentru a crea cât mai multe sinergii; |
| --- | --- |

6.

reamintește importanța relaționării și a schimburilor de informații cu privire la FEG; prin urmare, sprijină finanțarea acordată pentru grupul specializat al persoanelor de contact din cadrul FEG; subliniază, în plus, importanța punerii în legătură a persoanelor implicate în formularea cererilor de asistență din partea FEG, inclusiv a partenerilor sociali, pentru a crea cât mai multe sinergii;

| 7. | încurajează statele membre să profite de schimburile de bune practici și să învețe mai ales de la statele membre care au instituit deja rețele naționale de informare cu privire la FEG la care participă partenerii sociali și actorii locali, pentru a dispune de o bună structură de asistență atunci când au loc concedieri colective; |
| --- | --- |

7.

încurajează statele membre să profite de schimburile de bune practici și să învețe mai ales de la statele membre care au instituit deja rețele naționale de informare cu privire la FEG la care participă partenerii sociali și actorii locali, pentru a dispune de o bună structură de asistență atunci când au loc concedieri colective;

| 8. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG, împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG; |
| --- | --- |

8.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG, împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG;

| 9. | salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2012 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG; |
| --- | --- |

9.

salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2012 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG;

| 10. | regretă decizia Consiliului de a bloca în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011 prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor concediați din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, precum și majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului și invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură; |
| --- | --- |

10.

regretă decizia Consiliului de a bloca în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011 prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor concediați din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, precum și majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului și invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură;

| 11. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

11.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

---

Marți, 12 iunie 2012ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (EGF/2012/000 TA 2012 - asistență tehnică la inițiativa Comisiei)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2012/408/UE.)

---

Miercuri, 13 iunie 2012

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/127

---

Miercuri, 13 iunie 2012Numirea unui membru al Curții de Conturi (Iliana Ivanova - Bulgaria)

P7_TA(2012)0239

Decizia Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de numire a Ilianei Ivanova ca membră a Curții de Conturi (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

2013/C 332 E/29

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0111/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0111/2012),

| — | având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0188/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0188/2012),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatei propuse, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatei propuse, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, la reuniunea sa din 4 iunie 2012, Comisia pentru control bugetar a audiat candidata desemnată de Consiliu pentru a fi membră a Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, la reuniunea sa din 4 iunie 2012, Comisia pentru control bugetar a audiat candidata desemnată de Consiliu pentru a fi membră a Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a Ilianei Ivanova ca membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a Ilianei Ivanova ca membră a Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/127

---

Miercuri, 13 iunie 2012Sistemul de preferințe tarifare generalizate ***I

P7_TA(2012)0241

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

2013/C 332 E/30

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0241), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0241),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0116/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0116/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 6 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 6 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0054/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0054/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

Miercuri, 13 iunie 2012P7_TC1-COD(2011)0117

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 978/2012.)

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/128

---

Miercuri, 13 iunie 2012Supravegherea economică și bugetară a statelor membre cu dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro ***I

P7_TA(2012)0242

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) (1)

2013/C 332 E/31

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 1 |
| (1) | Criza mondială
  din ultimii trei ani
  a adus prejudicii grave creșterii economice și stabilității financiare și a provocat o puternică deteriorare a situației deficitului și a datoriei publice în statele membre, determinându-le pe unele dintre acestea să solicite asistență financiară în afara Uniunii. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

(1)

Criza mondială
  din ultimii trei ani
  a adus prejudicii grave creșterii economice și stabilității financiare și a provocat o puternică deteriorare a situației deficitului și a datoriei publice în statele membre, determinându-le pe unele dintre acestea să solicite asistență financiară în afara Uniunii.

| (1) | Criza mondială
  fără precedent care
  a
  debutat în 2007
  a adus prejudicii grave creșterii economice și stabilității financiare și a provocat o puternică deteriorare a situației deficitului și a datoriei publice în statele membre, determinându-le pe unele dintre acestea să solicite asistență financiară în afara
  și în interiorul
  Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Criza mondială
  fără precedent care
  a
  debutat în 2007
  a adus prejudicii grave creșterii economice și stabilității financiare și a provocat o puternică deteriorare a situației deficitului și a datoriei publice în statele membre, determinându-le pe unele dintre acestea să solicite asistență financiară în afara
  și în interiorul
  Uniunii.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1a (nou)

| (1a) | Articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane. |
| --- | --- |

(1a)

Articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2

| (2) | Legislația Uniunii trebuie să asigure coerența perfectă a cadrului de supraveghere multilaterală al Uniunii, instituit prin tratat, cu eventualele condiții de politică ce însoțesc asistența financiară externă. Pentru a se asigura integrarea economică și financiară a statelor membre a căror monedă este euro se impune o supraveghere mai severă, astfel încât să se evite contaminarea altor țări din zona euro atunci când un stat membru se confruntă cu dificultăți legate de stabilitatea sa financiară. |
| --- | --- |

(2)

Legislația Uniunii trebuie să asigure coerența perfectă a cadrului de supraveghere multilaterală al Uniunii, instituit prin tratat, cu eventualele condiții de politică ce însoțesc asistența financiară externă. Pentru a se asigura integrarea economică și financiară a statelor membre a căror monedă este euro se impune o supraveghere mai severă, astfel încât să se evite contaminarea altor țări din zona euro atunci când un stat membru se confruntă cu dificultăți legate de stabilitatea sa financiară.

| (2) | Legislația Uniunii ar trebui să asigure coerența perfectă a cadrului de supraveghere multilaterală al Uniunii, instituit prin tratat, cu eventualele condiții de politică ce însoțesc asistența financiară externă. Pentru a se asigura integrarea economică și financiară a
  tuturor
  statelor membre
  , în special
  a
  statelor a
  căror monedă este euro
  ,
  se impune o supraveghere mai severă, astfel încât să se evite contaminarea altor țări din zona euro
  și, într-un sens mai larg, a Uniunii,
  atunci când un stat membru se confruntă cu dificultăți legate de stabilitatea sa financiară. |
| --- | --- |

(2)

Legislația Uniunii ar trebui să asigure coerența perfectă a cadrului de supraveghere multilaterală al Uniunii, instituit prin tratat, cu eventualele condiții de politică ce însoțesc asistența financiară externă. Pentru a se asigura integrarea economică și financiară a
  tuturor
  statelor membre
  , în special
  a
  statelor a
  căror monedă este euro
  ,
  se impune o supraveghere mai severă, astfel încât să se evite contaminarea altor țări din zona euro
  și, într-un sens mai larg, a Uniunii,
  atunci când un stat membru se confruntă cu dificultăți legate de stabilitatea sa financiară.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3

| (3) | Intensitatea supravegherii economice și bugetare trebuie să fie proporțională cu gravitatea dificultăților financiare întâmpinate și trebuie să fie adaptată în funcție de natura asistenței financiare primite, care poate varia de la un simplu sprijin preventiv, acordat pe baza unor condiții de eligibilitate, până la un program complet de ajustare macroeconomică, cu o condiționalitate politică strictă. |
| --- | --- |

(3)

Intensitatea supravegherii economice și bugetare trebuie să fie proporțională cu gravitatea dificultăților financiare întâmpinate și trebuie să fie adaptată în funcție de natura asistenței financiare primite, care poate varia de la un simplu sprijin preventiv, acordat pe baza unor condiții de eligibilitate, până la un program complet de ajustare macroeconomică, cu o condiționalitate politică strictă.

| (3) | Intensitatea supravegherii economice și bugetare ar trebui să fie proporțională
  și simetrică
  cu gravitatea dificultăților financiare întâmpinate și ar trebui să fie adaptată în funcție de natura asistenței financiare primite, care poate varia de la un simplu sprijin preventiv, acordat pe baza unor condiții de eligibilitate, până la un program complet de ajustare macroeconomică, cu o condiționalitate politică strictă.
  Orice program de ajustare macroeconomică ar trebui să țină seama de programul național de reformă al statului membru în cauză în contextul strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(3)

Intensitatea supravegherii economice și bugetare ar trebui să fie proporțională
  și simetrică
  cu gravitatea dificultăților financiare întâmpinate și ar trebui să fie adaptată în funcție de natura asistenței financiare primite, care poate varia de la un simplu sprijin preventiv, acordat pe baza unor condiții de eligibilitate, până la un program complet de ajustare macroeconomică, cu o condiționalitate politică strictă.
  Orice program de ajustare macroeconomică ar trebui să țină seama de programul național de reformă al statului membru în cauză în contextul strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 4

| (4) | Un stat membru a cărui monedă este euro trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte atunci când se confruntă - sau riscă să se confrunte – cu perturbări financiare grave, pentru a se asigura revenirea rapidă la o situație normală și protecția celorlalte state membre din zona euro împotriva eventualelor efecte colaterale negative. O supraveghere mai strictă presupune un acces mai larg la informațiile necesare pentru o monitorizare amănunțită a situației economice, bugetare și financiare, precum și o raportare periodică către Comitetul economic și financiar (CEF) sau către orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Aceleași modalități de supraveghere trebuie să se aplice și statelor membre care solicită asistență preventivă de la Fondul european de stabilitate financiară (FESF), Mecanismul european de stabilitate (MES), Fondul Monetar Internațional (FMI) sau de la o altă instituție financiară internațională. |
| --- | --- |

(4)

Un stat membru a cărui monedă este euro trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte atunci când se confruntă - sau riscă să se confrunte – cu perturbări financiare grave, pentru a se asigura revenirea rapidă la o situație normală și protecția celorlalte state membre din zona euro împotriva eventualelor efecte colaterale negative. O supraveghere mai strictă presupune un acces mai larg la informațiile necesare pentru o monitorizare amănunțită a situației economice, bugetare și financiare, precum și o raportare periodică către Comitetul economic și financiar (CEF) sau către orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Aceleași modalități de supraveghere trebuie să se aplice și statelor membre care solicită asistență preventivă de la Fondul european de stabilitate financiară (FESF), Mecanismul european de stabilitate (MES), Fondul Monetar Internațional (FMI) sau de la o altă instituție financiară internațională.

| (4) | Un stat membru a cărui monedă este euro ar trebui să facă obiectul unei supravegheri mai stricte atunci când se confruntă - sau riscă să se confrunte – cu perturbări financiare grave, pentru a se asigura revenirea sa rapidă la o situație normală și protejarea celorlalte state membre din zona euro împotriva eventualelor efecte colaterale negative. O supraveghere mai strictă
  ar trebui să fie proporțională cu gravitatea problemelor și, în consecință, graduală. Aceasta
  presupune un acces mai larg la informațiile necesare pentru o monitorizare amănunțită a situației economice, bugetare și financiare, precum și o raportare periodică către
  comisia competentă a Parlamentului European, precum și către
  Comitetul economic și financiar (CEF) sau către orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Aceleași modalități de supraveghere ar trebui să se aplice și statelor membre care solicită asistență preventivă de la Fondul european de stabilitate financiară (FESF), Mecanismul european de stabilitate (MES), Fondul Monetar Internațional (FMI) sau de la o altă instituție financiară internațională. |
| --- | --- |

(4)

Un stat membru a cărui monedă este euro ar trebui să facă obiectul unei supravegheri mai stricte atunci când se confruntă - sau riscă să se confrunte – cu perturbări financiare grave, pentru a se asigura revenirea sa rapidă la o situație normală și protejarea celorlalte state membre din zona euro împotriva eventualelor efecte colaterale negative. O supraveghere mai strictă
  ar trebui să fie proporțională cu gravitatea problemelor și, în consecință, graduală. Aceasta
  presupune un acces mai larg la informațiile necesare pentru o monitorizare amănunțită a situației economice, bugetare și financiare, precum și o raportare periodică către
  comisia competentă a Parlamentului European, precum și către
  Comitetul economic și financiar (CEF) sau către orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Aceleași modalități de supraveghere ar trebui să se aplice și statelor membre care solicită asistență preventivă de la Fondul european de stabilitate financiară (FESF), Mecanismul european de stabilitate (MES), Fondul Monetar Internațional (FMI) sau de la o altă instituție financiară internațională.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | De asemenea, un stat membru supus unei supravegheri mai stricte ar trebui să adopte măsuri care vizează sursele sau posibilele surse ale problemelor sale. În acest scop, ar trebui să se țină seama de toate recomandările care îi sunt adresate în cadrul procedurii de deficit excesiv sau al procedurii de dezechilibru macroeconomic excesiv. |
| --- | --- |

(4a)

De asemenea, un stat membru supus unei supravegheri mai stricte ar trebui să adopte măsuri care vizează sursele sau posibilele surse ale problemelor sale. În acest scop, ar trebui să se țină seama de toate recomandările care îi sunt adresate în cadrul procedurii de deficit excesiv sau al procedurii de dezechilibru macroeconomic excesiv.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | Supravegherea situației economice și bugetare trebuie să fie considerabil înăsprită în cazul statelor membre care fac obiectul unor programe de ajustare macroeconomică. Dată fiind complexitatea acestor programe, celelalte procese de supraveghere economică și bugetară trebuie suspendate pe durata programelor de ajustare macroeconomică, pentru a se evita suprapunerea obligațiilor de raportare. |
| --- | --- |

(5)

Supravegherea situației economice și bugetare trebuie să fie considerabil înăsprită în cazul statelor membre care fac obiectul unor programe de ajustare macroeconomică. Dată fiind complexitatea acestor programe, celelalte procese de supraveghere economică și bugetară trebuie suspendate pe durata programelor de ajustare macroeconomică, pentru a se evita suprapunerea obligațiilor de raportare.

| (5) | Supravegherea situației economice și bugetare ar trebui să fie considerabil înăsprită în cazul statelor membre care fac obiectul unor programe de ajustare macroeconomică. Dată fiind complexitatea acestor programe, celelalte procese de supraveghere economică și bugetară ar trebui suspendate
  sau, după caz, simplificate
  pe durata programelor de ajustare macroeconomică, pentru a
  asigura coerența supravegherii politicii economice și pentru a
  se evita suprapunerea obligațiilor de raportare.
  Cu toate acestea, în elaborarea programului de ajustare macroeconomică ar trebui să se țină seama de toate recomandările care îi sunt adresate statului membru în cadrul procedurii de deficit excesiv sau al procedurii de dezechilibru macroeconomic excesiv. |
| --- | --- |

(5)

Supravegherea situației economice și bugetare ar trebui să fie considerabil înăsprită în cazul statelor membre care fac obiectul unor programe de ajustare macroeconomică. Dată fiind complexitatea acestor programe, celelalte procese de supraveghere economică și bugetară ar trebui suspendate
  sau, după caz, simplificate
  pe durata programelor de ajustare macroeconomică, pentru a
  asigura coerența supravegherii politicii economice și pentru a
  se evita suprapunerea obligațiilor de raportare.
  Cu toate acestea, în elaborarea programului de ajustare macroeconomică ar trebui să se țină seama de toate recomandările care îi sunt adresate statului membru în cadrul procedurii de deficit excesiv sau al procedurii de dezechilibru macroeconomic excesiv.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (2), în calitate de principiu fundamental al TFUE, libera circulație a capitalului poate fi limitată prin reglementări naționale în cazul în care acest lucru este justificat din motive de securitate publică. Acestea pot include combaterea evaziunii fiscale, în special în cazul statelor membre care se confruntă sau sunt amenințate cu dificultăți serioase în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro. |
| --- | --- |

(5a)

În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (2), în calitate de principiu fundamental al TFUE, libera circulație a capitalului poate fi limitată prin reglementări naționale în cazul în care acest lucru este justificat din motive de securitate publică. Acestea pot include combaterea evaziunii fiscale, în special în cazul statelor membre care se confruntă sau sunt amenințate cu dificultăți serioase în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 5b (nou)

| (5b) | Evaziunea fiscală reprezintă un deficit care poate fi egal sau chiar superior valorii asistenței financiare primite de la unul sau mai multe state membre, FMI, FESF, MESF sau MES, și este generată în primul rând ca urmare a punerii în aplicare defectuoase a politicii fiscale naționale. |
| --- | --- |

(5b)

Evaziunea fiscală reprezintă un deficit care poate fi egal sau chiar superior valorii asistenței financiare primite de la unul sau mai multe state membre, FMI, FESF, MESF sau MES, și este generată în primul rând ca urmare a punerii în aplicare defectuoase a politicii fiscale naționale.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 5c (nou)

| (5c) | La propunerea Comisiei și după consultarea Băncii Centrale Europene, în conformitate cu articolul 66 din TFUE, Consiliul poate autoriza restricții împotriva țărilor terțe responsabile pentru mișcările de capital care cauzează dificultăți serioase pentru funcționarea uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(5c)

La propunerea Comisiei și după consultarea Băncii Centrale Europene, în conformitate cu articolul 66 din TFUE, Consiliul poate autoriza restricții împotriva țărilor terțe responsabile pentru mișcările de capital care cauzează dificultăți serioase pentru funcționarea uniunii economice și monetare.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 6a (nou)

| (6a) | În conformitate cu reglementările și practicile naționale în vigoare, în pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programelor de asistență tehnică statele membre ar trebui să implice parteneri sociali, precum și organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

(6a)

În conformitate cu reglementările și practicile naționale în vigoare, în pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programelor de asistență tehnică statele membre ar trebui să implice parteneri sociali, precum și organizațiile societății civile.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 7

| (7) | O decizie privind nerespectarea de către un stat membru a programului său de ajustare ar presupune și o suspendare a plăților sau angajamentelor din fonduri ale Uniunii în conformitate cu articolul 21 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. XXX de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006, |
| --- | --- |

(7)

O decizie privind nerespectarea de către un stat membru a programului său de ajustare ar presupune și o suspendare a plăților sau angajamentelor din fonduri ale Uniunii în conformitate cu articolul 21 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. XXX de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006,

eliminat

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 7a (nou)

| (7a) | Pot exista cazuri în care protejarea unui stat membru în fața volatilității piețelor generează un rezultat mai bun pe termen lung în ceea ce privește stabilizarea situației economice a respectivului stat membru și a capacității sale de a-și onora datoria. În astfel de cazuri, statul membru ar putea fi plasat temporar sub un regim de protecție juridică, pe baza unei decizii a Comisiei. Este de dorit ca Consiliul să poată revoca o astfel de decizie a Comisiei cu majoritatea adecvată. |
| --- | --- |

(7a)

Pot exista cazuri în care protejarea unui stat membru în fața volatilității piețelor generează un rezultat mai bun pe termen lung în ceea ce privește stabilizarea situației economice a respectivului stat membru și a capacității sale de a-și onora datoria. În astfel de cazuri, statul membru ar putea fi plasat temporar sub un regim de protecție juridică, pe baza unei decizii a Comisiei. Este de dorit ca Consiliul să poată revoca o astfel de decizie a Comisiei cu majoritatea adecvată.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 7b (nou)

| (7b) | Trimiterile la asistența financiară din cadrul prezentului regulament ar trebui să vizeze și sprijinul financiar acordat preventiv, cu excepția cazului în care există dispoziții contrare. |
| --- | --- |

(7b)

Trimiterile la asistența financiară din cadrul prezentului regulament ar trebui să vizeze și sprijinul financiar acordat preventiv, cu excepția cazului în care există dispoziții contrare.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 7c (nou)

| (7c) | Comisia ar trebui să adopte decizia de a supune un stat membru unei supravegheri mai stricte în temeiul prezentului regulament în strânsă cooperare cu Comitetul economic și financiar (CEF), cu Comitetul european pentru risc sistemic și cu autoritățile europene de supraveghere competente. Comisia ar trebui să coopereze cu CEF și atunci când decide dacă prelungește sau nu supravegherea mai strictă. |
| --- | --- |

(7c)

Comisia ar trebui să adopte decizia de a supune un stat membru unei supravegheri mai stricte în temeiul prezentului regulament în strânsă cooperare cu Comitetul economic și financiar (CEF), cu Comitetul european pentru risc sistemic și cu autoritățile europene de supraveghere competente. Comisia ar trebui să coopereze cu CEF și atunci când decide dacă prelungește sau nu supravegherea mai strictă.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

(1)   Prezentul regulament stabilește dispoziții pentru consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre care
  sunt afectate
  sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară și/sau
  care
  primesc
  sau pot primi
  asistență financiară din partea altui sau altor state, a Fondului european de stabilitate financiară (FESF), a Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF), a Mecanismului european de stabilitate (MES) sau a unei alte instituții financiare internaționale
  (IFI)
  , cum ar fi Fondul Monetar Internațional (FMI).

(1)   Prezentul regulament stabilește dispoziții pentru consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre
  a căror monedă este euro și
  care
  :

| — | sunt afectate
  sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară și/sau
  soliditatea finanțelor lor publice cu posibile efecte colaterale negative asupra altor state membre din zona euro; și/sau |
| --- | --- |

—

sunt afectate
  sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară și/sau
  soliditatea finanțelor lor publice cu posibile efecte colaterale negative asupra altor state membre din zona euro; și/sau

| — | solicită sau
  primesc asistență financiară din partea altui sau altor state, a Fondului european de stabilitate financiară (FESF), a Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF), a Mecanismului european de stabilitate (MES) sau a unei alte instituții financiare internaționale, cum ar fi Fondul Monetar Internațional (FMI). |
| --- | --- |

—

solicită sau
  primesc asistență financiară din partea altui sau altor state, a Fondului european de stabilitate financiară (FESF), a Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF), a Mecanismului european de stabilitate (MES) sau a unei alte instituții financiare internaționale, cum ar fi Fondul Monetar Internațional (FMI).

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Prezentul regulament stabilește dispoziții pentru norme bugetare mai stricte la nivel național și pentru coordonarea politicilor economice.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  În aplicarea prezentului regulament, Comisia, Consiliul și statele membre respectă pe deplină articolul 152 din TFUE, iar recomandările adoptate în temeiul prezentului regulament respectă practicile și sistemele naționale de formare a salariilor. În aplicarea prezentului regulament și a recomandărilor adoptate în temeiul acestuia, Comisia, Consiliul și statele membre țin cont de articolul 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în consecință, aplicarea acestora nu aduce atingere dreptului de a negocia, de a încheia sau de a pune în aplicare convenții colective și de a adopta măsuri colective în conformitate cu legislațiile și practicile naționale.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1a (nou)

Articolul 1a

Norme bugetare mai stricte și coordonare economică mai strânsă

(1)
     
  În vederea unei coordonări mai strânse a planificării operațiunilor de emitere a titlurilor naționale de datorie, statele membre transmit din timp Comisiei și Consiliului informații cu privire la planurile lor privind emisiunile de titluri de datorie publică.

(2)
     
  În vederea evaluării comparative a celor mai bune practici și a progresului către o politică economică mai strâns coordonată, statele membre se asigură că toate reformele în materie de politici economice pe care intenționează să le întreprindă sunt discutate în prealabil, iar dacă este cazul, coordonează reformele în cauză cu celelalte state membre.

(3)
     
  În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, statele membre se asigură că situația bugetară a administrației publice fie este echilibrată, fie înregistrează un excedent, pe termen mediu.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1

(1)   Comisia poate decide ca un stat membru
  care se confruntă cu dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea sa financiară
  să facă obiectul unei supravegheri mai stricte. Statului membru în cauză i se oferă posibilitatea să își exprime punctul de vedere
  în prealabil
  . Comisia decide o dată la șase luni dacă prelungește sau nu supravegherea mai strictă.

(1)   
  În baza celei mai recente revizuiri aprofundate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 și ținând cont de criterii obiective suplimentare, inclusiv avertismentele emise de Comitetul european pentru risc sistemic, precum și de rapoartele la care se face referire în Regulamentul (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului din... [privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro],
  Comisia poate decide ca un stat membru să facă obiectul unei supravegheri mai stricte.
  În termen de 10 zile de la adoptarea unei astfel de decizii, Consiliul o poate abroga cu majoritate calificată.
  Statului membru în cauză i se oferă posibilitatea să își exprime punctul de vedere
  înainte ca decizia să fie adoptată
  . Comisia decide o dată la șase luni dacă prelungește sau nu supravegherea mai strictă.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  În cazul în care Comisia decide ca un stat membru să facă obiectul unei supravegheri mai stricte în temeiul alineatului (1), aceasta notifică CERS în mod corespunzător și, după caz, aduce la cunoștința statului membru rezultatele respectivei supravegheri.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2

(2)   Comisia decide că un stat membru care beneficiază de asistență financiară preventivă din partea altui sau altor state, a FESF, a MES sau a oricărei alte instituții financiare internaționale, precum FMI, trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte.
  Comisia stabilește o listă a instrumentelor de asistență financiară preventivă în cauză și o actualizează în funcție de eventualele schimbări intervenite în politica de acordare a asistenței financiare de către FESF, MES sau oricare altă instituție financiară internațională relevantă.

(2)   Comisia decide că un stat membru care
  solicită sau
  beneficiază de asistență financiară preventivă din partea altui sau altor state, a FESF, a
  MESF, a
  MES sau a oricărei alte instituții financiare internaționale, precum FMI, trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte.

Comisia face publică orice decizie luată în conformitate cu alineatele (1) și (2).

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 3

(3)   Alineatul (2) nu se
  aplică
  în cazul unui stat membru care beneficiază de asistență financiară preventivă sub forma unei linii de credit care nu este condiționată de adoptarea unor noi măsuri de politică de către statul membru în cauză, atât timp cât nu se utilizează linia de credit.

(3)   
  Comisia poate decide ca
  alineatul (2)
  să
  nu se
  aplice
  în cazul unui stat membru care beneficiază de asistență financiară preventivă sub forma unei linii de credit care nu este condiționată de adoptarea unor noi măsuri de politică de către statul membru în cauză, atât timp cât nu se utilizează linia de credit.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Comisia stabilește o listă cu instrumente de asistență financiară care pot declanșa supravegherea mai strictă în temeiul alineatului (2) și o actualizează periodic.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

(1)   Un stat membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte
  adoptă
  , pe baza consultărilor și cooperării cu Comisia, acționând în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), măsuri care se concentrează asupra surselor reale sau potențiale de dificultăți.

(1)   Un stat membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte, pe baza consultărilor și cooperării cu Comisia, acționând în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE),
  cu Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 ale Parlamentului European și al Consiliului (3), cu Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale) înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe ) înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5) (denumite, în mod colectiv, „AES”), cu CERS și, după caz, cu FMI, adoptă
  măsuri care se concentrează asupra surselor reale sau potențiale de dificultăți
  , ținând seama de recomandările ce le sunt adresate în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 1466/97, (CE) nr. 1467/97 sau (UE) nr. 1176/2011, privitor la programele lor naționale de reformă și la programele lor de stabilitate sau convergență
  .
  Grupul de lucru al Eurogrupului, CEF, comisia competentă în fond a Parlamentului European și parlamentul statului membru respectiv sunt informați cu privire la aceste măsuri.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Comisia analizează potențialele efecte colaterale negative cauzate de alte state membre, inclusiv în domeniul fiscal. În cazurile în care Comisia identifică astfel de efecte, Consiliul, la recomandarea Comisiei, face recomandările necesare către statele membre care cauzează aceste efecte, în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 - partea introductivă

(3)   La cererea Comisiei, statul membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte trebuie:

(3)   La cererea Comisiei, statul membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte
  în temeiul articolului 2 alineatul (1)
  trebuie:

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera a

| (a) | să comunice
  Comisiei, BCE și Autorității bancare europene (ABE
  ) la intervalele solicitate informații detaliate
  asupra situației financiare a instituțiilor financiare care fac obiectul supravegherii autorităților naționale; |
| --- | --- |

(a)

să comunice
  Comisiei, BCE și Autorității bancare europene (ABE
  ) la intervalele solicitate informații detaliate
  asupra situației financiare a instituțiilor financiare care fac obiectul supravegherii autorităților naționale;

| (a) | să comunice
  AES responsabile, conform articolului 35 din Regulamentul (UE
  )
  nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010,
  la intervalele solicitate informații detaliate
  cu privire la evoluțiile din sistemul lor financiar, inclusiv o analiză a rezultatelor testelor de rezistență sau analize ale sensibilității realizate conform dispozițiilor de la litera (b). Pe baza concluziilor trase din indicatorii de bază din tabloul de bord pentru supravegherea dezechilibrelor macroeconomice, AES competente pregătesc, în colaborare cu CERS, o evaluare a posibilelor aspecte vulnerabile ale sistemului financiar și transmit această evaluare Comisiei la intervalele indicate de aceasta din urmă către BCE. |
| --- | --- |

(a)

să comunice
  AES responsabile, conform articolului 35 din Regulamentul (UE
  )
  nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010,
  la intervalele solicitate informații detaliate
  cu privire la evoluțiile din sistemul lor financiar, inclusiv o analiză a rezultatelor testelor de rezistență sau analize ale sensibilității realizate conform dispozițiilor de la litera (b). Pe baza concluziilor trase din indicatorii de bază din tabloul de bord pentru supravegherea dezechilibrelor macroeconomice, AES competente pregătesc, în colaborare cu CERS, o evaluare a posibilelor aspecte vulnerabile ale sistemului financiar și transmit această evaluare Comisiei la intervalele indicate de aceasta din urmă către BCE.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera b

| (b) | să efectueze, sub supravegherea
  Autorității bancare europene, simulări de criză (stress tests)
  sau analize
  de senzitivitate
  , după cum este necesar, pentru a evalua reziliența sectorului
  bancar
  în fața diferitelor șocuri macroeconomice și financiare, conform precizărilor Comisiei și BCE
  , și să prezintă rezultatele detaliate acestor instituții
  ; |
| --- | --- |

(b)

să efectueze, sub supravegherea
  Autorității bancare europene, simulări de criză (stress tests)
  sau analize
  de senzitivitate
  , după cum este necesar, pentru a evalua reziliența sectorului
  bancar
  în fața diferitelor șocuri macroeconomice și financiare, conform precizărilor Comisiei și BCE
  , și să prezintă rezultatele detaliate acestor instituții
  ;

| (b) | să efectueze, sub supravegherea
  AES competente, teste de rezistență
  sau analize
  ale sensibilității
  , după cum este necesar, pentru a evalua reziliența sectorului
  financiar
  în fața diferitelor șocuri macroeconomice și financiare, conform precizărilor Comisiei și BCE
  elaborate în colaborare cu AES competente și cu CERS
  ; |
| --- | --- |

(b)

să efectueze, sub supravegherea
  AES competente, teste de rezistență
  sau analize
  ale sensibilității
  , după cum este necesar, pentru a evalua reziliența sectorului
  financiar
  în fața diferitelor șocuri macroeconomice și financiare, conform precizărilor Comisiei și BCE
  elaborate în colaborare cu AES competente și cu CERS
  ;

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera c

| (c) | să facă obiectul unor evaluări periodice ale capacităților sale de supraveghere a sectorului
  bancar
  în cadrul
  unor
  evaluări inter pares efectuate de
  ABE
  ; |
| --- | --- |

(c)

să facă obiectul unor evaluări periodice ale capacităților sale de supraveghere a sectorului
  bancar
  în cadrul
  unor
  evaluări inter pares efectuate de
  ABE
  ;

| (c) | să facă obiectul unor evaluări periodice ale capacităților sale de supraveghere a sectorului
  financiar
  în cadrul
  unei
  evaluări inter pares
  specifice
  efectuate de
  AES competente
  ; |
| --- | --- |

(c)

să facă obiectul unor evaluări periodice ale capacităților sale de supraveghere a sectorului
  financiar
  în cadrul
  unei
  evaluări inter pares
  specifice
  efectuate de
  AES competente
  ;

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera d

| (d) | să comunice
  orice informații
  necesare pentru monitorizarea dezechilibrelor macroeconomice
  , prevăzută de
  Regulamentul nr.
  XXX al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
  . |
| --- | --- |

(d)

să comunice
  orice informații
  necesare pentru monitorizarea dezechilibrelor macroeconomice
  , prevăzută de
  Regulamentul nr.
  XXX al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
  .

| (d) | să comunice
  toate informațiile
  necesare pentru monitorizarea dezechilibrelor macroeconomice
  în conformitate cu
  Regulamentul
  (UE)
  nr.
  1176/2011
  . |
| --- | --- |

(d)

să comunice
  toate informațiile
  necesare pentru monitorizarea dezechilibrelor macroeconomice
  în conformitate cu
  Regulamentul
  (UE)
  nr.
  1176/2011
  .

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  La cererea Comisiei, statul membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte în temeiul articolului 2 alineatul (2) trebuie:

| (a) | să comunice Comisiei, BCE și AES responsabile, conform articolului 35 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, la intervalele solicitate informații detaliate cu privire la evoluțiile din sistemul lor financiar, inclusiv o analiză a rezultatelor testelor de rezistență sau analize ale sensibilității realizate conform dispozițiilor de la litera (b). Comisia, BCE și AES competente garantează confidențialitatea informațiilor detaliate primite; |
| --- | --- |

(a)

să comunice Comisiei, BCE și AES responsabile, conform articolului 35 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, la intervalele solicitate informații detaliate cu privire la evoluțiile din sistemul lor financiar, inclusiv o analiză a rezultatelor testelor de rezistență sau analize ale sensibilității realizate conform dispozițiilor de la litera (b). Comisia, BCE și AES competente garantează confidențialitatea informațiilor detaliate primite;

| (b) | să efectueze, sub supravegherea AES competente, teste de rezistență sau analize ale sensibilității, după cum este necesar, pentru a evalua reziliența sectorului financiar în fața diferitelor șocuri macroeconomice și financiare, conform precizărilor Comisiei și BCE elaborate în colaborare cu AES competente și cu CERS; |
| --- | --- |

(b)

să efectueze, sub supravegherea AES competente, teste de rezistență sau analize ale sensibilității, după cum este necesar, pentru a evalua reziliența sectorului financiar în fața diferitelor șocuri macroeconomice și financiare, conform precizărilor Comisiei și BCE elaborate în colaborare cu AES competente și cu CERS;

| (c) | să facă obiectul unor evaluări periodice ale capacităților sale de supraveghere a sectorului financiar în cadrul unei evaluări inter pares specifice efectuate de AES competente; |
| --- | --- |

(c)

să facă obiectul unor evaluări periodice ale capacităților sale de supraveghere a sectorului financiar în cadrul unei evaluări inter pares specifice efectuate de AES competente;

| (d) | să comunice toate informațiile necesare pentru monitorizarea dezechilibrelor macroeconomice prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. |
| --- | --- |

(d)

să comunice toate informațiile necesare pentru monitorizarea dezechilibrelor macroeconomice prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011.

Statele membre care beneficiază de sprijin financiar pentru recapitalizarea instituțiilor lor financiare prezintă rapoarte cu privire la condițiile impuse acestor instituții financiare, inclusiv remunerarea administratorilor executivi și condițiile pentru creditare aplicabile economiei reale.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 4

(4)   Comisia desfășoară, în colaborare cu BCE, misiuni periodice de evaluare în statul membru care face obiectul
  supravegherii
  , pentru a verifica progresele realizate în punerea în aplicare a măsurilor menționate la alineatele (1), (2) și (3). Ea își comunică trimestrial constatările
  Comitetului economic
  și
  financiar (CEF) sau oricărui alt subcomitet desemnat de CEF în acest scop și
  evaluează în special dacă sunt necesare măsuri suplimentare. Aceste misiuni de evaluare înlocuiesc monitorizarea la fața locului prevăzută la articolul 10a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

(4)   Comisia desfășoară, în colaborare cu BCE
  și AES competente
  ,
  și, după caz, cu FMI,
  misiuni periodice de evaluare în statul membru care face obiectul
  unei supravegheri mai stricte
  , pentru a verifica progresele realizate în punerea în aplicare a măsurilor menționate la alineatele (1), (2)
  ,
  (3) și
  (3a)
  . Ea își comunică trimestrial constatările
  CEF
  și
  comisiei competente în fond a Parlamentului European și
  evaluează în special dacă sunt necesare măsuri suplimentare. Aceste misiuni de evaluare înlocuiesc monitorizarea la fața locului prevăzută la articolul 10a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 5

(5)   În cazul în care se constată, pe baza
  evaluării
  prevăzute
  în
  alineatul (4), că sunt necesare măsuri suplimentare și că situația financiară din statul membru în cauză
  are efecte negative semnificative asupra stabilității financiare
  a zonei euro, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată pe baza unei propuneri din partea Comisiei, poate recomanda statului membru în cauză să solicite asistență financiară și să elaboreze un program de ajustare macroeconomică. Consiliul poate decide să facă
  publică această recomandare.

(5)   În cazul în care se constată, pe baza
  misiunilor de evaluare
  prevăzute
  la
  alineatul (4), că sunt necesare măsuri suplimentare și că situația financiară
  și economică
  din statul membru în cauză
  prezintă un risc pentru stabilitatea financiară și buna funcționare
  a zonei euro, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată pe baza unei propuneri din partea Comisiei, poate
  deopotrivă:

| (a) | recomanda statului membru în cauză să solicite asistență financiară și să elaboreze un program de ajustare macroeconomică
  ; |
| --- | --- |

(a)

recomanda statului membru în cauză să solicite asistență financiară și să elaboreze un program de ajustare macroeconomică
  ;

| (b) | recomanda FESF și MES să acorde asistență financiară impunând condițiile adecvate prevăzute în prezentul Regulament. |
| --- | --- |

(b)

recomanda FESF și MES să acorde asistență financiară impunând condițiile adecvate prevăzute în prezentul Regulament.

Consiliul poate decide să facă
  publice aceste recomandări.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 5 – paragraful 1a (nou)

Atunci când un stat membru solicită asistență financiară din partea MES în temeiul alineatului (3a), celelalte state membre depun toate eforturile pentru a se asigura că MES oferă asistență acelui stat membru și în cel mai scurt timp.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 6 – litera a

| (a) | comisia
  de specialitate
  a Parlamentului European poate
  invita reprezentanți ai
  statului membru vizat
  să participe
  la un schimb de opinii; |
| --- | --- |

(a)

comisia
  de specialitate
  a Parlamentului European poate
  invita reprezentanți ai
  statului membru vizat
  să participe
  la un schimb de opinii;

| (a) | comisia
  competentă
  a Parlamentului European poate
  oferi
  statului membru vizat
  și Comisiei ocazia de a participa
  la un schimb de opinii; |
| --- | --- |

(a)

comisia
  competentă
  a Parlamentului European poate
  oferi
  statului membru vizat
  și Comisiei ocazia de a participa
  la un schimb de opinii;

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 6 – litera ba (nouă)

| (ba) | Comisia informează comisia competentă a Parlamentului European în timp util cu privire la conținutul recomandării. |
| --- | --- |

(ba)

Comisia informează comisia competentă a Parlamentului European în timp util cu privire la conținutul recomandării.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 6a (nou)

(6a)
     
  Pe parcursul întregului proces, comisia competentă a Parlamentului European și parlamentul național al statului membru respectiv pot invita reprezentanți ai FMI, ai BCE și ai Comisiei să participe la un dialog economic pe chestiuni importante privind buna funcționare a economiei.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 4

Un stat membru care
  dorește să obțină
  asistență financiară din partea
  altui sau altor
  state, din partea FESF, MES, a
  Fondului Monetar Internațional (FMI)
  sau a altor instituții din afara cadrului Uniunii informează imediat Consiliul, Comisia și BCE cu privire la intenția sa. CEF
  sau orice subcomitet pe care aceasta îl poate desemna în acest scop
  organizează o discuție pe marginea acestei cereri preconizate după primirea unei evaluări din partea Comisiei.

Un stat membru care
  intenționează să solicite
  asistență financiară din partea
  unuia sau mai multor alte
  state
  membre
  , din partea FESF, MES, a
  FMI
  sau a altor instituții din afara cadrului Uniunii informează imediat
  Parlamentul European,
  Consiliul, Comisia și BCE cu privire la intenția sa. CEF organizează o discuție pe marginea acestei cereri preconizate după primirea unei evaluări din partea Comisiei
  , pentru a examina, printre altele, posibilitățile oferite de instrumentele financiare existente ale Uniunii sau ale zonei euro, înainte ca statul membru în cauză să se adreseze potențialilor creditori
  .

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 5

În cazul în care se solicită asistență financiară din partea FESF sau MES, Comisia elaborează – în cooperare cu BCE și,
  ori de câte ori este posibil
  , cu FMI – o analiză a sustenabilității datoriei publice a statului membru în cauză, inclusiv în ceea ce privește
  capacitatea
  statului membru de a rambursa asistența financiară preconizată, și o transmite CEF
  sau oricărui alt subcomitet desemnat de CEF în acest scop
  .

În cazul în care se solicită asistență financiară din partea FESF
  , MESF
  sau MES, Comisia elaborează – în cooperare cu BCE și,
  după caz și posibilități
  , cu FMI – o analiză a sustenabilității datoriei publice
  și
  a
  nevoilor reale sau potențiale de finanțare ale
  statului membru în cauză, inclusiv în ceea ce privește
  impactul oricărui program de ajustare macro-prudențială asupra capacității
  statului membru de a rambursa asistența financiară preconizată, și o transmite CEF.

Evaluarea sustenabilității datoriei publice se bazează pe previziuni macroeconomice și bugetare prudente care utilizează cele mai actualizate informații și țin cont în mod corespunzător de rezultatele raportului menționat la articolul 3 alineatul (3) litera (a), precum și de orice activitate de supraveghere exercitată în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (b). Previziunile evaluează impactul șocurilor macroeconomice și financiare și al evoluțiilor negative asupra sustenabilității datoriei publice.

Comisia face publice metodologia, modelele și ipotezele economice și econometrice fundamentale, inclusiv o estimare a producției potențiale și a efectelor multiplicative macroeconomice, precum și orice alt parametru relevant care stă la baza evaluării sustenabilității datoriei publice.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

(1)   Un stat membru care beneficiază de asistență financiară din partea
  altui sau altor
  state, a FMI, a FESF sau a MES elaborează, în acord cu Comisia - acționând în colaborare cu BCE
  -
  , un proiect de program de ajustare
  având
  drept scop restabilirea unei situații economice și financiare solide și sustenabile și refacerea capacității de autofinanțare integrală de pe piețele financiare. Proiectul de program de ajustare trebuie să țină cont de recomandările
  curente
  adresate statului membru în cauză în conformitate cu
  articolele
  121, 126 și/sau 148 din
  tratat
  și de acțiunile întreprinse în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare.

(1)   Un stat membru care
  solicită sau
  beneficiază de asistență financiară din partea
  unuia sau mai multor alte
  state, a FMI, a FESF
  , a MEFS
  sau a MES elaborează, în acord cu Comisia - acționând în colaborare cu BCE
  și
  ,
  după caz, cu FMI
  un proiect de program de ajustare
  macroeconomică care se va baza, înlocuindu-le, pe orice programe de parteneriat economic în temeiul Regulamentului (UE) nr. .../2012 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro, conținând totodată și obiective bugetare anuale. Proiectul de program de ajustare macroeconomică tratează riscurile specifice provenite din statul membru în cauză pentru stabilitatea zonei euro și care să aibă
  drept scop restabilirea
  rapidă a
  unei situații economice și financiare solide și sustenabile și refacerea capacității de autofinanțare integrală de pe piețele financiare. Proiectul de program de ajustare
  macroeconomică se bazează pe evaluarea sustenabilității datoriei publice și ține cont de recomandările adresate statului membru în cauză în conformitate cu
  articolele
  121, 126
  , 136
  și/sau 148 din
  TFUE
  și de acțiunile întreprinse în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare.
  Proiectul de program de ajustare macroeconomică respectă practicile și instituțiile de formare salarială și relațiile industriale din cadrul Uniunii și ține cont, pe cât posibil, de programul național de reformă al statului membru respectiv în contextul strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. Proiectul de program de ajustare macroeconomică respectă pe deplin articolul 151 din TFUE și articolul 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Un stat membru care pregătește un proiect de program de ajustare macroeconomică în temeiul alineatului (1) definește de comun acord cu Comisia un program de parteneriat actualizat, orientat către crearea unor condiții necesare pentru realizarea sustenabilității finanțelor publice.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

(2)   
  Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, aprobă programul
  de ajustare.

(2)   
  Comisia evaluează proiectul
  de
  program de
  ajustare
  macroeconomică în termen de o săptămână de la prezentarea sa
  .

Comisia îl aprobă, în cazul în care îl consideră suficient. Consiliul poate abroga decizia în cauză, cu majoritate calificată, în termen de 10 zile de la adoptarea ei.

Dacă Comisia consideră că măsurile sau calendarul avute în vedere în proiectul de program de ajustare macroeconomică sunt insuficiente, adoptă o recomandare adresată statului membru de a prezenta, în termen de o săptămână, un nou proiect, menționând motivele pentru care consideră proiectul inițial ca fiind insuficient. Proiectul de program de ajustare macroeconomică reprezintă baza, mai puțin în cazuri de urgență, a oricărui memorandum de înțelegere, program sau acord tehnic încheiat cu părțile interesate care furnizează asistență financiară. Se asigură deplina coerență între diversele documente relevante relative la asistența financiară și versiunile actualizate ale proiectului de program de ajustare macroeconomică, precum și coerența cu orientările generale în materie de politică economică și de ocupare a forței de muncă. În termen de 10 zile de la adoptarea acestei recomandări de către Comisie, Consiliul o poate abroga cu majoritate calificată.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Comisia și Consiliul monitorizează realizarea programului de ajustare și a planurilor bugetare anuale corespondente.

În cadrul procesului de supraveghere economică și fiscală, în vederea evitării unei duplicări a obligațiilor de raportare, se asigură coerența pentru orice stat membru a cărei monedă este euro și care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3

(3)   Comisia, în colaborare cu BCE, monitorizează progresele realizate în punerea în aplicare a programului de ajustare și informează la fiecare trei luni CEF
  sau orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop
  . Statul membru în cauză cooperează pe deplin cu Comisia. În mod concret, el furnizează Comisiei toate informațiile pe care
  aceasta
  le consideră necesare pentru monitorizarea programului. Se aplică articolul 3 alineatul (3).

(3)   Comisia, în colaborare cu BCE, monitorizează progresele realizate în punerea în aplicare a programului de ajustare și informează la fiecare trei luni CEF. Statul membru în cauză cooperează pe deplin cu Comisia
  și cu BCE
  . În mod concret, el furnizează Comisiei
  și BCE
  toate informațiile pe care
  acestea
  le consideră necesare pentru monitorizarea programului. Se aplică articolul 3 alineatul (3).
  În cazul unei cooperări insuficiente, la propunerea Comisiei, Consiliul poate adresa statului membru în cauză o recomandare de stabilire a măsurilor care trebuie luate de respectivul stat membru.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4

(4)   Comisia - în colaborare cu BCE - examinează împreună cu statul membru în cauză eventualele modificări care ar trebui aduse programului de ajustare propus de acesta.
  Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei,
  decide cu privire la orice modificări
  care trebuie
  aduse programului de ajustare.

(4)   Comisia - în colaborare cu BCE
  și, după caz, cu FMI
  - examinează împreună cu statul membru în cauză eventualele modificări
  și actualizări
  care ar trebui aduse programului de ajustare propus de acesta
  , pentru a ține cont în mod corespunzător, printre altele, de decalajul semnificativ existent între previziunile macroeconomice și cifrele realizate, inclusiv eventualele consecințe derivând din programul de ajustare, efectele colaterale negative, precum și șocurile macroeconomice și financiare
  .
  Comisia
  decide cu privire la orice modificări aduse programului de ajustare
  macroeconomică
  .
  Consiliul poate abroga decizia în cauză, cu majoritate calificată, în termen de 10 zile de la adoptarea ei.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Statul membru respectiv, în strânsă cooperare cu Comisia, ia toate măsurile necesare ca să încurajeze investitorii privați în menținerea voluntară a expunerii totale a acestora.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 5

(5)   În cazul în care în urma monitorizării menționate la alineatul (3) se constată deviații semnificative de la programul de ajustare macroeconomică,
  Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei,
  poate decide că statul membru în cauză nu respectă condițiile de politică prevăzute în programul de ajustare.

(5)   În cazul în care în urma monitorizării menționate la alineatul (3) se constată deviații semnificative de la programul de ajustare macroeconomică,
  Comisia
  poate decide că statul membru în cauză nu respectă condițiile de politică prevăzute în programul de ajustare.
  În luarea deciziei, Comisia ține în mod expres cont de situația în care devierea importantă are cauze ce scapă controlului statului membru respectiv. În termen de 10 zile de la adoptarea unei astfel de decizii, Consiliul o poate abroga cu majoritate calificată. Propunerea Comisiei menționează motivele nerespectării, precum și necesitatea și proporționalitatea modificărilor aduse programului de ajustare macroeconomică.

Programul de ajustare macroeconomică definește mai ales măsurile preventive și planurile de rezervă ce urmează a fi adoptate în cazul unor evoluții neprevăzute, cum ar fi șocurile exogene.

Eforturile de consolidare fiscală prevăzute în programul de ajustare macroeconomică țin cont de necesitatea asigurării unor resurse suficiente pentru politicile de bază, cum ar fi educația și sănătatea.

În cazul în care Comisia ia o decizie în conformitate cu primul paragraf, în strânsă cooperare cu Comisia și în colaborare cu BCE, statul membru în cauză adoptă măsuri care au drept scop evitarea tulburărilor pe piață și menținerea unei bune funcționări a sectorului său financiar.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 6

(6)   Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare și care nu are capacitate administrativă suficientă sau întâmpină dificultăți semnificative în punerea în aplicare a programului de ajustare trebuie să solicite asistență tehnică din partea Comisiei.

(6)   Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare
  macroeconomică
  și care nu are capacitate administrativă suficientă sau întâmpină dificultăți semnificative în punerea în aplicare a programului de ajustare solicită asistență tehnică din partea Comisiei
  , care ar putea constitui în acest scop grupuri de experți provenind din statele membre și/sau din instituții internaționale relevante
  .
  Obiectivele și mijloacele de asistență tehnică sunt precizate în mod explicit în versiunile actualizate ale programului de ajustare macroeconomică. Totodată, se asigură asumarea la nivel național a procesului de punere în aplicare a asistenței tehnice. Asistența tehnică se axează pe domenii precum: îmbunătățirea procedurilor de achiziții publice, promovarea concurenței, combaterea corupției și îmbunătățirea colectării impozitelor pentru a promova sustenabilitatea financiară.

Programul de ajustare macroeconomică și o evaluare a consecințelor sale sociale sunt făcute publice.

Evaluarea sustenabilității datoriei publice se anexează la programul de ajustare macroeconomică.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 6a (nou)

(6a)
     
  Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică efectuează un audit extins al datoriei restante care , printre altele, să evalueze cauzele care au condus la constituirea unui nivel excesiv al datoriilor, precum și a oricărei nereguli apărute în procesul de emitere a titlurilor de datorie.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 7

(7)   Comisia
  de specialitate
  a Parlamentului European poate
  invita reprezentanți ai
  statului membru în cauză
  să participe
  la un schimb de opinii cu privire la progresele realizate în punerea în aplicare a programului de ajustare.

(7)   Comisia
  competentă
  a Parlamentului European poate
  oferi
  statului membru în cauză
  și Comisiei ocazia de a participa
  la un schimb de opinii cu privire la progresele realizate în punerea în aplicare a programului de ajustare.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 8a (nou)

(8a)
     
  Prezentul articol nu se aplică asistenței financiare acordate preventiv și împrumuturilor acordate în vederea recapitalizării instituțiilor financiare.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 6a (nou)

Articolul 6a

Implicarea partenerilor sociali și a societății civile

Organizațiile care reprezintă partenerii sociali, precum și organizațiile societății civile, beneficiază de oportunitatea de a-și exprima opiniile privind recomandările publice și avizele emise de Comisie conform prezentului regulament, precum și privind rapoartele și proiectele de raport elaborate de statele membre și prevăzute la articolele 2-7 din prezentul regulament. Aceste opinii sunt făcute publice.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 6b (nou)

Articolul 6b

Măsuri de garantare a venitului fiscal

(1)
     
  În conformitate cu articolul 65 din TFUE, în strânsă cooperare cu Comisia și în colaborare cu BCE, statul membru în cauză adoptă măsurile care vizează prevenirea încălcării legislației și reglementărilor naționale, în special în domeniul impozitării.

(2)
     
  Statul membru în cauză solicită Comisiei să prezinte o propunere Consiliului, în conformitate cu articolul 66 din TFUE, în vederea luării unor măsuri privind mișcările de capital spre și dinspre țările terțe care cauzează sau amenință să cauzeze probleme serioase în ceea ce privește funcționarea uniunii economice și monetare. Comisia consultă BCE înainte de a înainta o astfel de propunere.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 7 – titlu

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

(1)   
  Se consideră că
  programul de ajustare și modificările aduse acestuia, prevăzute la articolul 6 din prezentul regulament, înlocuiesc programele de stabilitate care trebuie prezentate în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

(1)   Programul de ajustare
  macroeconomică
  și modificările aduse acestuia, prevăzute la articolul 6 din prezentul regulament, înlocuiesc programele de stabilitate care trebuie prezentate în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera a

| (a) | Se consideră că programul de ajustare prevăzut la articolul 6 din prezentul regulament înlocuiește și rapoartele prevăzute la articolul 3 alineatul (4a) sau, după caz, la articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97; |
| --- | --- |

(a)

Se consideră că programul de ajustare prevăzut la articolul 6 din prezentul regulament înlocuiește și rapoartele prevăzute la articolul 3 alineatul (4a) sau, după caz, la articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97;

| (a) | Programul de ajustare
  macroeconomică
  prevăzut la articolul 6 din prezentul regulament înlocuiește și rapoartele prevăzute la articolul 3 alineatul (4a) sau, după caz, la articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97; |
| --- | --- |

(a)

Programul de ajustare
  macroeconomică
  prevăzut la articolul 6 din prezentul regulament înlocuiește și rapoartele prevăzute la articolul 3 alineatul (4a) sau, după caz, la articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97;

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera b

| (b) | Se consideră că obiectivele bugetare anuale din programul de ajustare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiesc obiectivele bugetare anuale prevăzute, după caz, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) sau cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în recomandarea sau în somația menționată mai sus. În cazul în care statului membru în cauză i s-a adresat o somație în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat,
  se consideră, de asemenea, că
  programul de ajustare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește indicațiile privind măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective comunicate prin avertisment, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(b)

Se consideră că obiectivele bugetare anuale din programul de ajustare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiesc obiectivele bugetare anuale prevăzute, după caz, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) sau cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în recomandarea sau în somația menționată mai sus. În cazul în care statului membru în cauză i s-a adresat o somație în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat,
  se consideră, de asemenea, că
  programul de ajustare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește indicațiile privind măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective comunicate prin avertisment, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (b) | Obiectivele bugetare anuale din programul de ajustare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiesc obiectivele bugetare anuale prevăzute, după caz, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) sau cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în recomandarea sau în somația menționată mai sus. În cazul în care statului membru în cauză i s-a adresat o somație în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat, programul de ajustare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește
  , de asemenea,
  indicațiile privind măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective comunicate prin avertisment, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(b)

Obiectivele bugetare anuale din programul de ajustare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiesc obiectivele bugetare anuale prevăzute, după caz, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) sau cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în recomandarea sau în somația menționată mai sus. În cazul în care statului membru în cauză i s-a adresat o somație în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat, programul de ajustare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește
  , de asemenea,
  indicațiile privind măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective comunicate prin avertisment, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera c

| (c) | Se consideră că
  monitorizarea prevăzută la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește monitorizarea prevăzută la articolul 10 alineatul (1) și la articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului și monitorizarea pe care se bazează luarea deciziilor, prevăzută la articolul 4 alineatul (2) și la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(c)

Se consideră că
  monitorizarea prevăzută la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește monitorizarea prevăzută la articolul 10 alineatul (1) și la articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului și monitorizarea pe care se bazează luarea deciziilor, prevăzută la articolul 4 alineatul (2) și la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (c) | Monitorizarea prevăzută la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește monitorizarea prevăzută la articolul 10 alineatul (1) și la articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului și monitorizarea pe care se bazează luarea deciziilor, prevăzută la articolul 4 alineatul (2) și la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(c)

Monitorizarea prevăzută la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește monitorizarea prevăzută la articolul 10 alineatul (1) și la articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului și monitorizarea pe care se bazează luarea deciziilor, prevăzută la articolul 4 alineatul (2) și la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 8

Aplicarea Regulamentului (UE) nr.
  XXX
  privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice se suspendă pentru statele membre care fac obiectul unor programe de ajustare macroeconomică aprobate de Consiliu în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament. Această suspendare este aplicabilă pe durata programului de ajustare macroeconomică.

Aplicarea Regulamentului (UE) nr.
  1176/2011
  privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice se suspendă pentru statele membre care fac obiectul unor programe de ajustare macroeconomică aprobate de Consiliu în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament
  , cu excepția măsurilor prevăzute la articolele 3, 4 și 5 din Regulamentul (UE) nr
  .
  1176/2011 cu privire la tabloul de bord al indicatorilor macroeconomici și macrofinanciari, la mecanismul de alertă și la analiza detaliată.
  Această suspendare este aplicabilă pe durata programului de ajustare macroeconomică.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 9

Se consideră că
  monitorizarea prevăzută la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește monitorizarea și evaluarea Semestrului european pentru coordonarea politicilor economice, prevăzută la articolul 2a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice.

Monitorizarea prevăzută la articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament înlocuiește monitorizarea și evaluarea semestrului european pentru coordonarea politicilor economice prevăzută la articolul 2a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice.
  Suspendarea este aplicabilă pe durata programului de ajustare macroeconomică.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 10

Aplicarea Regulamentului (UE) nr. XXX privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro se suspendă pentru statele membre care fac obiectul unor programe de ajustare macroeconomică aprobate de Consiliu în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament. Această suspendare este aplicabilă pe durata programului de ajustare macroeconomică.

Aplicarea Regulamentului (UE) nr. XXX privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro se suspendă pentru statele membre care fac obiectul unor programe de ajustare macroeconomică aprobate de Consiliu în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament
  , cu excepția articolelor 1-4 din Regulamentul (UE) nr. .../2012
  . Această suspendare este aplicabilă pe durata programului de ajustare macroeconomică.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 10a (nou)

Articolul 10a

Plasarea statelor membre sub protecție juridică

(1)
     
  Atunci când măsurile prevăzute la articolul 3 alineatul (5) nu restabilesc situația financiară a statului membru în cauză, iar acesta este în pericol să intre în incapacitate de plată sau să își suspende plățile, Comisia poate adopta, după consultarea Consiliului, o decizie de plasare a statului membru în cauză sub protecție juridică. În termen de 10 zile de la adoptarea unei astfel de decizii, Consiliul o poate abroga cu majoritate simplă.

(2)
     
  Scopul prezentului articol este acela de a permite statului membru în cauză să își stabilizeze situația economică și să își onoreze datoriile.

Decizia de a plasa un stat membru sub protecție juridică are următoarele efecte:

| (a) | clauzele de compensare cu exigibilitate imediată (close-out netting) și clauzele privind evenimentele de credit devin inaplicabile; |
| --- | --- |

(a)

clauzele de compensare cu exigibilitate imediată (close-out netting) și clauzele privind evenimentele de credit devin inaplicabile;

| (b) | ratele aplicate ale dobânzilor sunt menținute, iar noile împrumuturi acordate statului membru în cauză, cu excepția asistenței financiare menționate la articolul 1 alineatul (1), se rambursează cu prioritate; |
| --- | --- |

(b)

ratele aplicate ale dobânzilor sunt menținute, iar noile împrumuturi acordate statului membru în cauză, cu excepția asistenței financiare menționate la articolul 1 alineatul (1), se rambursează cu prioritate;

| (c) | creditorii statului membru în cauză se fac cunoscuți Comisiei în termen de două luni de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a deciziei de plasare a statului membru sub protecție juridică; în caz contrar, datoriile lor se anulează; |
| --- | --- |

(c)

creditorii statului membru în cauză se fac cunoscuți Comisiei în termen de două luni de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a deciziei de plasare a statului membru sub protecție juridică; în caz contrar, datoriile lor se anulează;

| (d) | autoritățile din statul membru în cauză aplică măsurile recomandate în cadrul asistenței tehnice prevăzute la articolul 6 alineatul (6) și prezintă Comisiei spre aprobare un plan de redresare și de plată a datoriilor. |
| --- | --- |

(d)

autoritățile din statul membru în cauză aplică măsurile recomandate în cadrul asistenței tehnice prevăzute la articolul 6 alineatul (6) și prezintă Comisiei spre aprobare un plan de redresare și de plată a datoriilor.

(3)
     
  Prezentul articol se aplică începând cu 2017.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1

(1)   Un stat membru face obiectul supravegherii ulterioare aplicării programului în condițiile în care un procent de minimum 75 % din asistența financiară primită din partea altui sau altor state membre, a MESF, FESF sau MES nu a fost rambursat.
  Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei,
  poate
  prelungi
  durata de supraveghere ulterioară aplicării programului.

(1)   Un stat membru face obiectul supravegherii ulterioare aplicării programului în condițiile în care un procent de minimum 75 % din asistența financiară primită din partea altui sau altor state membre, a MESF, FESF sau MES nu a fost rambursat.
  Comisia
  poate
  decide să prelungească
  durata de supraveghere ulterioară aplicării programului.
  În termen de 10 zile de la adoptarea unei astfel de decizii, Consiliul o poate abroga cu majoritate calificată.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3

(3)   Comisia desfășoară, în colaborare cu BCE, misiuni periodice de evaluare în statele membre care fac obiectul supravegherii ulterioare aplicării programului, pentru a evalua situația economică, bugetară și financiară din aceste state. Aceasta își comunică în fiecare semestru constatările Comitetului economic și financiar sau oricărui subcomitet desemnat de CEF în acest sens și stabilește în special dacă sunt necesare măsuri corective.

(3)   Comisia desfășoară, în colaborare cu BCE, misiuni periodice de evaluare în statele membre care fac obiectul supravegherii ulterioare aplicării programului, pentru a evalua situația economică, bugetară și financiară din aceste state. Aceasta își comunică în fiecare semestru constatările
  comisiei competente a Parlamentului European,
  Comitetului economic și financiar sau oricărui subcomitet desemnat de CEF în acest sens și
  parlamentului național al statului membru în cauză și
  stabilește în special dacă sunt necesare măsuri corective.

Comisia competentă a Parlamentului European poate oferi statului membru în cauză ocazia de a participa la un schimb de opinii cu privire la progresele realizate în cadrul supravegherii ulterioare aplicării programului.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 4

(4)   
  Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei,
  poate
  să recomande
  statului membru care face obiectul supravegherii ulterioare aplicării programului
  să adopte
  măsuri corective.

(4)   
  Comisia
  poate
  adresa
  statului membru care face obiectul supravegherii ulterioare aplicării programului
  o recomandare de a adopta
  măsuri corective.
  În termen de 10 zile de la adoptarea unei astfel de recomandări, Consiliul o poate abroga cu majoritate calificată.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Parlamentul statului membru în cauză poate invita Comisia să participe la un schimb de opinii cu privire la supravegherea ulterioară aplicării programului.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 1

Pentru măsurile menționate
  la articolul 2 alineatul (1)
  ,
  articolul 3, articolul 6 alineatele (2) și (4) și articolul 11 alineatul (4),
  votează numai acei membri ai Consiliului care reprezintă state membre a căror monedă este euro; Consiliul acționează fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.

Pentru măsurile menționate
  în prezentul regulament
  , votează numai acei membri ai Consiliului care reprezintă state membre a căror monedă este euro; Consiliul acționează fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 13

Articolul 13

Tipuri de asistență și împrumuturi excluse de la aplicarea articolelor 5 și 6

Dispozițiile articolelor 5 și 6 nu se aplică asistenței financiare preventive și împrumuturilor acordate în vederea recapitalizării instituțiilor financiare.

eliminat

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 13a (nou)

Articolul 13a

Informarea Parlamentului European

Consiliul și Comisia informează în mod regulat Parlamentul European cu privire la aplicarea prezentului regulament.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 13b (nou)

Articolul 13b

Dispoziții provizorii

Prezentul regulament se aplică statelor membre care, la [data intrării în vigoare a prezentului regulament], fac deja obiectul unui program de asistență.

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 13c (nou)

Articolul 13c

Raport

Până la 1 ianuarie 2014 și la fiecare cinci ani după această dată Comisia publică un raport referitor la aplicarea prezentului regulament.

Raportul evaluează, printre altele:

| (a) | eficiența prezentului regulament; |
| --- | --- |

(a)

eficiența prezentului regulament;

| (b) | progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu TFUE. |
| --- | --- |

(b)

progresele înregistrate în asigurarea unei coordonări mai strânse a politicilor economice și a unei convergențe durabile a performanțelor economice ale statelor membre, în conformitate cu TFUE.

| (c) | contribuția prezentului regulament la aplicarea strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

(c)

contribuția prezentului regulament la aplicarea strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă;

| (d) | necesitatea extinderii domeniului de aplicare a prezentului regulament la statele membre din afara zonei euro care se confruntă sau sunt amenințate cu dificultăți serioase în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro. |
| --- | --- |

(d)

necesitatea extinderii domeniului de aplicare a prezentului regulament la statele membre din afara zonei euro care se confruntă sau sunt amenințate cu dificultăți serioase în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro.

(2)
     
  După caz, raportul menționat la alineatul (1) este însoțit de o propunere de modificare a prezentului regulament.

(3)
     
  Raportul prevăzut la alineatul (1) se trimite Parlamentului European și Consiliului.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0172/2012).

(2)  
  A se vedea cauzele C-463/00 și C-174/04.

(3)  

  JO L 331, 15.12.2010, p. 12.

(4)  

  JO L 331, 15.12.2010, p. 48.

(5)  

  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/150

---

Miercuri, 13 iunie 2012Monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro ***I

P7_TA(2012)0243

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (COM(2011)0821 – C7-0448/2011– 2011/0386(COD)) (1)

2013/C 332 E/32

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 1a (nou) |
| | (1a) | Articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1a (nou)

(1a)

Articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| (2) | Pactul de stabilitate și de creștere, mai precis Regulamentul (CE) nr. 1466/97 din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice și Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv, care vizează asigurarea disciplinei bugetare la nivelul Uniunii, stabilește cadrul necesar pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive.
  El a fost consolidat prin Regulamentul nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice și prin Regulamentul (UE) nr. .../2011 de modificare a Regulamentului (CE
  ) nr.
  1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv. Regulamentul (CE) nr. .../2011
  al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona
  euro
  a adăugat un sistem de mecanisme de punere în aplicare eficace, preventive și progresive, sub formă de sancțiuni financiare pentru statele membre a căror monedă este euro. |
| --- | --- |

(2)

Pactul de stabilitate și de creștere, mai precis Regulamentul (CE) nr. 1466/97 din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice și Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv, care vizează asigurarea disciplinei bugetare la nivelul Uniunii, stabilește cadrul necesar pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive.
  El a fost consolidat prin Regulamentul nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice și prin Regulamentul (UE) nr. .../2011 de modificare a Regulamentului (CE
  ) nr.
  1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv. Regulamentul (CE) nr. .../2011
  al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona
  euro
  a adăugat un sistem de mecanisme de punere în aplicare eficace, preventive și progresive, sub formă de sancțiuni financiare pentru statele membre a căror monedă este euro.

| (2) | Pactul de stabilitate și de creștere, mai precis Regulamentul (CE) nr. 1466/97 din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice și Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv, care vizează asigurarea disciplinei bugetare la nivelul Uniunii, stabilește cadrul necesar pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive.
  Regulamentele (CE) nr. 1466/97 și 1467/97 au fost modificate, iar Pactul de stabilitate și de creștere a fost consolidat prin Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și prin Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Regulamentul (UE) nr. 1173/2011
  al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (4) a adăugat un sistem de mecanisme de punere în aplicare eficace, preventive și progresive, sub formă de sancțiuni financiare pentru statele membre a căror monedă este euro.
  De asemenea, articolul 2-a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 stabilește elementele care alcătuiesc semestrul european pentru coordonarea politicilor economice. |
| --- | --- |

(2)

Pactul de stabilitate și de creștere, mai precis Regulamentul (CE) nr. 1466/97 din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice și Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv, care vizează asigurarea disciplinei bugetare la nivelul Uniunii, stabilește cadrul necesar pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive.
  Regulamentele (CE) nr. 1466/97 și 1467/97 au fost modificate, iar Pactul de stabilitate și de creștere a fost consolidat prin Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și prin Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Regulamentul (UE) nr. 1173/2011
  al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (4) a adăugat un sistem de mecanisme de punere în aplicare eficace, preventive și progresive, sub formă de sancțiuni financiare pentru statele membre a căror monedă este euro.
  De asemenea, articolul 2-a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 stabilește elementele care alcătuiesc semestrul european pentru coordonarea politicilor economice.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | În temeiul articolului 2-a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, semestrul european include formularea și supravegherea punerii în aplicare a politicilor economice generale ale statelor membre și ale Uniunii (orientările generale de politică economică) în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE; elaborarea și examinarea punerii în aplicare a orientărilor privind ocuparea forței de muncă de care statele membre trebuie să țină seama în conformitate cu articolul 148 alineatul (2) din TFUE (orientările privind ocuparea forței de muncă); prezentarea și evaluarea programelor de stabilitate sau de convergență ale statelor membre în conformitate cu respectivul regulament; prezentarea și evaluarea programelor naționale de reformă ale statelor membre care sprijină strategia Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă și sunt stabilite în conformitate cu orientările generale de politică economică, cu orientările privind ocuparea forței de muncă și cu orientările generale adresate statelor membre de către Comisie și de Consiliul European la începutul ciclului anual de supraveghere; măsurile de supraveghere prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (5), menite să prevină și să corecteze dezechilibrele macroeconomice. |
| --- | --- |

(2a)

În temeiul articolului 2-a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, semestrul european include formularea și supravegherea punerii în aplicare a politicilor economice generale ale statelor membre și ale Uniunii (orientările generale de politică economică) în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din TFUE; elaborarea și examinarea punerii în aplicare a orientărilor privind ocuparea forței de muncă de care statele membre trebuie să țină seama în conformitate cu articolul 148 alineatul (2) din TFUE (orientările privind ocuparea forței de muncă); prezentarea și evaluarea programelor de stabilitate sau de convergență ale statelor membre în conformitate cu respectivul regulament; prezentarea și evaluarea programelor naționale de reformă ale statelor membre care sprijină strategia Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă și sunt stabilite în conformitate cu orientările generale de politică economică, cu orientările privind ocuparea forței de muncă și cu orientările generale adresate statelor membre de către Comisie și de Consiliul European la începutul ciclului anual de supraveghere; măsurile de supraveghere prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (5), menite să prevină și să corecteze dezechilibrele macroeconomice.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3

| (3) | Modificările Pactului de stabilitate și de creștere cuprind orientări mai ample, dar includ deopotrivă, pentru statele membre a căror monedă este euro, și
  stimulente pentru elaborarea și aplicarea unei politici bugetare prudente
  , în paralel cu evitarea deficitelor publice excesive. Aceste dispoziții au creat un cadru mai solid la nivelul Uniunii pentru supravegherea politicilor economice naționale. |
| --- | --- |

(3)

Modificările Pactului de stabilitate și de creștere cuprind orientări mai ample, dar includ deopotrivă, pentru statele membre a căror monedă este euro, și
  stimulente pentru elaborarea și aplicarea unei politici bugetare prudente
  , în paralel cu evitarea deficitelor publice excesive. Aceste dispoziții au creat un cadru mai solid la nivelul Uniunii pentru supravegherea politicilor economice naționale.

| (3) | Modificările Pactului de stabilitate și de creștere cuprind orientări mai ample, dar includ deopotrivă, pentru statele membre a căror monedă este euro, și
  sancțiuni consolidate și mai automate în cazul în care nu se respectă o politică bugetară prudentă
  , în paralel cu evitarea deficitelor publice excesive. Aceste dispoziții au creat un cadru mai solid la nivelul Uniunii pentru supravegherea politicilor economice naționale
  , dar sunt necesare o coordonare mai aprofundată a politicilor economice și stimulente pentru respectarea regulilor
  . |
| --- | --- |

(3)

Modificările Pactului de stabilitate și de creștere cuprind orientări mai ample, dar includ deopotrivă, pentru statele membre a căror monedă este euro, și
  sancțiuni consolidate și mai automate în cazul în care nu se respectă o politică bugetară prudentă
  , în paralel cu evitarea deficitelor publice excesive. Aceste dispoziții au creat un cadru mai solid la nivelul Uniunii pentru supravegherea politicilor economice naționale
  , dar sunt necesare o coordonare mai aprofundată a politicilor economice și stimulente pentru respectarea regulilor
  .

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 3a (nou)

| (3a) | Pactul de stabilitate și de creștere revizuit se bazează pe obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere puternică și durabilă bazată pe stabilitate financiară, care să sprijine astfel atingerea obiectivelor Uniunii în materie de creștere economică durabilă și locuri de muncă. |
| --- | --- |

(3a)

Pactul de stabilitate și de creștere revizuit se bazează pe obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere puternică și durabilă bazată pe stabilitate financiară, care să sprijine astfel atingerea obiectivelor Uniunii în materie de creștere economică durabilă și locuri de muncă.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 3b (nou)

| (3b) | Consiliul European din 17 iunie 2010 a adoptat o nouă strategie a Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă cu scopul de a permite Uniunii să iasă din criză mai puternică și să își orienteze economia către o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, însoțită de un nivel ridicat al ocupării forței de muncă de calitate, al productivității și al coeziunii sociale. Strategia Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă conține, de asemenea, obiective în domeniul combaterii sărăciei, al educației, al inovării și al mediului. |
| --- | --- |

(3b)

Consiliul European din 17 iunie 2010 a adoptat o nouă strategie a Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă cu scopul de a permite Uniunii să iasă din criză mai puternică și să își orienteze economia către o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, însoțită de un nivel ridicat al ocupării forței de muncă de calitate, al productivității și al coeziunii sociale. Strategia Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă conține, de asemenea, obiective în domeniul combaterii sărăciei, al educației, al inovării și al mediului.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 3c (nou)

| (3c) | Ar trebui să se acorde atenția cuvenită strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și modului în care aceasta este implementată de statele membre prin programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(3c)

Ar trebui să se acorde atenția cuvenită strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și modului în care aceasta este implementată de statele membre prin programele lor naționale de reformă.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 4

| (4) | Tratatul permite adoptarea de măsuri specifice în zona euro, în plus față de dispozițiile aplicabile tuturor statelor membre, în vederea asigurării bunei funcționări a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(4)

Tratatul permite adoptarea de măsuri specifice în zona euro, în plus față de dispozițiile aplicabile tuturor statelor membre, în vederea asigurării bunei funcționări a uniunii economice și monetare.

| (4) | TFUE permite adoptarea de măsuri specifice în zona euro, în plus față de dispozițiile aplicabile tuturor statelor membre, în vederea asigurării bunei funcționări a uniunii economice și monetare
  și a evitării politicilor statelor membre care pun în pericol funcționarea acesteia
  .
  Măsurile specifice prevăzute la articolul 136 din TFUE ar trebui să fie utilizate într-un mod mai activ, atunci când este adecvat și necesar, pentru a se crea condițiile necesare pentru o integrare mai profundă și mai solidă, care ar trebui să fie corelată cu o legitimitate democratică îmbunătățită a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(4)

TFUE permite adoptarea de măsuri specifice în zona euro, în plus față de dispozițiile aplicabile tuturor statelor membre, în vederea asigurării bunei funcționări a uniunii economice și monetare
  și a evitării politicilor statelor membre care pun în pericol funcționarea acesteia
  .
  Măsurile specifice prevăzute la articolul 136 din TFUE ar trebui să fie utilizate într-un mod mai activ, atunci când este adecvat și necesar, pentru a se crea condițiile necesare pentru o integrare mai profundă și mai solidă, care ar trebui să fie corelată cu o legitimitate democratică îmbunătățită a uniunii economice și monetare.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | Finanțele publice solide și bugetele echilibrate sunt o condiție necesară pentru stabilitatea economică și financiară, așa cum a demonstrat în mod clar criza datoriilor publice, subliniind necesitatea unor cadre fiscale solide. În plus, deficitele din prezent, împreună cu economiile stagnante, subliniază necesitatea unor reforme, mai degrabă decât pe cea a creșterii cheltuielilor. |
| --- | --- |

(4a)

Finanțele publice solide și bugetele echilibrate sunt o condiție necesară pentru stabilitatea economică și financiară, așa cum a demonstrat în mod clar criza datoriilor publice, subliniind necesitatea unor cadre fiscale solide. În plus, deficitele din prezent, împreună cu economiile stagnante, subliniază necesitatea unor reforme, mai degrabă decât pe cea a creșterii cheltuielilor.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 4b (nou)

| (4b) | Statele membre ar trebui să se abțină de la adoptarea unor măsuri care ar putea pune în pericol atingerea obiectivelor Uniunii în cadrul uniunii economice și monetare, în special prin practica acumulării de datorii în afara conturilor administrației publice. |
| --- | --- |

(4b)

Statele membre ar trebui să se abțină de la adoptarea unor măsuri care ar putea pune în pericol atingerea obiectivelor Uniunii în cadrul uniunii economice și monetare, în special prin practica acumulării de datorii în afara conturilor administrației publice.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | Soliditatea finanțelor publice se asigură cel mai bine în faza de planificare, iar erorile flagrante trebuie identificate cât mai curând posibil. Statele membre trebuie să beneficieze nu doar de pe urma stabilirii unor principii directoare și a unor obiective bugetare, ci și a monitorizării sincronizate a politicilor lor bugetare. |
| --- | --- |

(5)

Soliditatea finanțelor publice se asigură cel mai bine în faza de planificare, iar erorile flagrante trebuie identificate cât mai curând posibil. Statele membre trebuie să beneficieze nu doar de pe urma stabilirii unor principii directoare și a unor obiective bugetare, ci și a monitorizării sincronizate a politicilor lor bugetare.

| (5) | Soliditatea finanțelor publice
  și coordonarea politicilor economice
  se asigură cel mai bine în faza de planificare, iar erorile flagrante trebuie identificate cât mai curând posibil. Statele membre ar trebui să beneficieze nu doar de pe urma stabilirii unor principii directoare și a unor obiective bugetare, ci și a monitorizării sincronizate a politicilor lor bugetare
  și macroeconomice și a emisiunilor de datorie publică
  .
  Pentru a îmbunătăți coordonarea planificării emisiunilor de datorie publică, statele membre trebuie să prezinte ex-ante un raport privind planurile lor referitoare la emisiunile de datorie publică. |
| --- | --- |

(5)

Soliditatea finanțelor publice
  și coordonarea politicilor economice
  se asigură cel mai bine în faza de planificare, iar erorile flagrante trebuie identificate cât mai curând posibil. Statele membre ar trebui să beneficieze nu doar de pe urma stabilirii unor principii directoare și a unor obiective bugetare, ci și a monitorizării sincronizate a politicilor lor bugetare
  și macroeconomice și a emisiunilor de datorie publică
  .
  Pentru a îmbunătăți coordonarea planificării emisiunilor de datorie publică, statele membre trebuie să prezinte ex-ante un raport privind planurile lor referitoare la emisiunile de datorie publică.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Scopul prezentului regulament este de a institui mecanisme suplimentare ale Uniunii pentru coordonarea și supravegherea politicilor bugetare și economice ale statelor membre. Cu toate acestea, ar trebui să se dea dovadă de prudență la toate nivelurile și, din acest motiv, informațiile privind planurile de emisiune de datorie publică, reînnoirea datoriei scadente sau alte operațiuni relevante ale statelor membre nu ar trebui să fie făcute publice și ar trebui să fie utilizate doar în scopuri de coordonare internă. Această prudență este necesară date fiind riscurile la care statele membre se pot expune dacă își prezintă public în prealabil nevoile sale financiare pe piețele financiare. |
| --- | --- |

(5a)

Scopul prezentului regulament este de a institui mecanisme suplimentare ale Uniunii pentru coordonarea și supravegherea politicilor bugetare și economice ale statelor membre. Cu toate acestea, ar trebui să se dea dovadă de prudență la toate nivelurile și, din acest motiv, informațiile privind planurile de emisiune de datorie publică, reînnoirea datoriei scadente sau alte operațiuni relevante ale statelor membre nu ar trebui să fie făcute publice și ar trebui să fie utilizate doar în scopuri de coordonare internă. Această prudență este necesară date fiind riscurile la care statele membre se pot expune dacă își prezintă public în prealabil nevoile sale financiare pe piețele financiare.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 6

| (6) | Stabilirea unui calendar bugetar comun pentru statele membre a căror monedă este euro trebuie să ducă la o mai bună sincronizare a principalilor pași necesari în elaborarea bugetelor naționale, contribuind astfel la eficacitatea Semestrului european pentru coordonarea politicilor bugetare. Adoptarea unui calendar bugetar comun trebuie să permită sinergii mai puternice, facilitând coordonarea politicilor între statele membre a căror monedă este euro, și să garanteze că recomandările
  Consiliului și ale Comisiei
  sunt corect integrate în procesul național de adoptare a bugetului. |
| --- | --- |

(6)

Stabilirea unui calendar bugetar comun pentru statele membre a căror monedă este euro trebuie să ducă la o mai bună sincronizare a principalilor pași necesari în elaborarea bugetelor naționale, contribuind astfel la eficacitatea Semestrului european pentru coordonarea politicilor bugetare. Adoptarea unui calendar bugetar comun trebuie să permită sinergii mai puternice, facilitând coordonarea politicilor între statele membre a căror monedă este euro, și să garanteze că recomandările
  Consiliului și ale Comisiei
  sunt corect integrate în procesul național de adoptare a bugetului.

| (6) | Stabilirea unui calendar bugetar comun pentru statele membre a căror monedă este euro ar trebui să ducă la o mai bună sincronizare a principalilor pași necesari în elaborarea bugetelor naționale, contribuind astfel la eficacitatea semestrului european pentru coordonarea politicilor
  economice și
  bugetare. Adoptarea unui calendar bugetar comun ar trebui să permită sinergii mai puternice, facilitând coordonarea politicilor între statele membre a căror monedă este euro, și să garanteze că recomandările
  de politică specifice pentru fiecare țară, programele naționale de reformă și programele de stabilitate și de convergență, precum și recomandările făcute pe baza analizelor dezechilibrelor macroeconomice
  sunt corect integrate în procesul național de adoptare a bugetului. |
| --- | --- |

(6)

Stabilirea unui calendar bugetar comun pentru statele membre a căror monedă este euro ar trebui să ducă la o mai bună sincronizare a principalilor pași necesari în elaborarea bugetelor naționale, contribuind astfel la eficacitatea semestrului european pentru coordonarea politicilor
  economice și
  bugetare. Adoptarea unui calendar bugetar comun ar trebui să permită sinergii mai puternice, facilitând coordonarea politicilor între statele membre a căror monedă este euro, și să garanteze că recomandările
  de politică specifice pentru fiecare țară, programele naționale de reformă și programele de stabilitate și de convergență, precum și recomandările făcute pe baza analizelor dezechilibrelor macroeconomice
  sunt corect integrate în procesul național de adoptare a bugetului.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 6a (nou)

| (6a) | Calendarul pentru planul bugetar comun trebuie să fie coerent cu calendarele bugetare ale statelor membre. În caz contrar, un aviz al Comisiei referitor la proiectul de plan bugetar al unui stat membru riscă să fie lipsit de legitimitate democratică în parlamentul statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(6a)

Calendarul pentru planul bugetar comun trebuie să fie coerent cu calendarele bugetare ale statelor membre. În caz contrar, un aviz al Comisiei referitor la proiectul de plan bugetar al unui stat membru riscă să fie lipsit de legitimitate democratică în parlamentul statului membru respectiv.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 6b (nou)

| (6b) | În cazul în care bugetul nu este adoptat până la 31 decembrie, așa cum se prevede în prezentul regulament, ar trebui să se aplice proceduri bugetare reversive pentru a se asigura faptul că guvernul își poate îndeplini în continuare sarcinile esențiale. |
| --- | --- |

(6b)

În cazul în care bugetul nu este adoptat până la 31 decembrie, așa cum se prevede în prezentul regulament, ar trebui să se aplice proceduri bugetare reversive pentru a se asigura faptul că guvernul își poate îndeplini în continuare sarcinile esențiale.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 7

| (7) | Există dovezi solide care atestă eficacitatea cadrelor
  bugetare bazate pe reguli în susținerea unor politici bugetare solide și sustenabile. Introducerea unor reguli bugetare naționale care corespund obiectivelor bugetare stabilite la nivelul Uniunii trebuie să fie un element crucial pentru asigurarea respectării Pactului de stabilitate și de creștere. Mai exact, statele membre trebuie să pună în aplicare
  norme bugetare
  care
  să asigure echilibrul structural și care să transpună în legislația națională principiile cadrului bugetar al Uniunii. Această transpunere trebuie să se realizeze prin intermediul unor reguli obligatorii, de preferință cu caracter constituțional, care să demonstreze angajamentul ferm al autorităților naționale în ceea ce privește Pactul de stabilitate și creștere
  . |
| --- | --- |

(7)

Există dovezi solide care atestă eficacitatea cadrelor
  bugetare bazate pe reguli în susținerea unor politici bugetare solide și sustenabile. Introducerea unor reguli bugetare naționale care corespund obiectivelor bugetare stabilite la nivelul Uniunii trebuie să fie un element crucial pentru asigurarea respectării Pactului de stabilitate și de creștere. Mai exact, statele membre trebuie să pună în aplicare
  norme bugetare
  care
  să asigure echilibrul structural și care să transpună în legislația națională principiile cadrului bugetar al Uniunii. Această transpunere trebuie să se realizeze prin intermediul unor reguli obligatorii, de preferință cu caracter constituțional, care să demonstreze angajamentul ferm al autorităților naționale în ceea ce privește Pactul de stabilitate și creștere
  .

| (7) | Cadrele
  bugetare
  eficace
  bazate pe reguli
  pot fi importante
  în susținerea unor politici bugetare solide și sustenabile. Introducerea unor reguli bugetare naționale care corespund obiectivelor
  economice și
  bugetare stabilite la nivelul Uniunii
  și care includ definiția circumstanțelor excepționale și a recesiunilor economice grave ar trebui să fie un element crucial pentru asigurarea respectării
  durabile a
  Pactului de stabilitate și de creștere. Mai exact, statele membre ar trebui să pună în aplicare
  un mecanism
  care
  să poată fie declanșat în cazul unei abateri semnificative de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare către acesta, vizând asigurarea unei reveniri rapide la obiectivul pe termen mediu. Este esențial ca aceste reguli să acopere administrația publică în ansamblu și să aibă caracter obligatoriu sau ca respectarea lor să fie garantată în alt mod în întregime în cadrul proceselor bugetare naționale
  . |
| --- | --- |

(7)

Cadrele
  bugetare
  eficace
  bazate pe reguli
  pot fi importante
  în susținerea unor politici bugetare solide și sustenabile. Introducerea unor reguli bugetare naționale care corespund obiectivelor
  economice și
  bugetare stabilite la nivelul Uniunii
  și care includ definiția circumstanțelor excepționale și a recesiunilor economice grave ar trebui să fie un element crucial pentru asigurarea respectării
  durabile a
  Pactului de stabilitate și de creștere. Mai exact, statele membre ar trebui să pună în aplicare
  un mecanism
  care
  să poată fie declanșat în cazul unei abateri semnificative de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare către acesta, vizând asigurarea unei reveniri rapide la obiectivul pe termen mediu. Este esențial ca aceste reguli să acopere administrația publică în ansamblu și să aibă caracter obligatoriu sau ca respectarea lor să fie garantată în alt mod în întregime în cadrul proceselor bugetare naționale
  .

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 7a (nou)

| (7a) | Gradul de îndatorare al statelor membre din Uniune este o problemă majoră care ar trebui să fie rezolvată, dacă se dorește ca economia să revină la o creștere stabilă și solidă pe termen scurt și lung. Va fi nevoie de o perioadă semnificativă pentru ca nivelul mediu de îndatorare în rândul statelor membre să revină la traiectoria de 60 % prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere. Îndeplinirea obiectivelor bugetare pe termen mediu este o condiție prealabilă fundamentală în acest sens, în timp ce devierea de la acestea ar putea declanșa creșterea ratelor dobânzilor, amenințând astfel creșterea și redresarea economică. |
| --- | --- |

(7a)

Gradul de îndatorare al statelor membre din Uniune este o problemă majoră care ar trebui să fie rezolvată, dacă se dorește ca economia să revină la o creștere stabilă și solidă pe termen scurt și lung. Va fi nevoie de o perioadă semnificativă pentru ca nivelul mediu de îndatorare în rândul statelor membre să revină la traiectoria de 60 % prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere. Îndeplinirea obiectivelor bugetare pe termen mediu este o condiție prealabilă fundamentală în acest sens, în timp ce devierea de la acestea ar putea declanșa creșterea ratelor dobânzilor, amenințând astfel creșterea și redresarea economică.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 8

| (8) | Previziunile macroeconomice și bugetare nerealiste și părtinitoare pot înfrâna considerabil eficacitatea planificării bugetare și, prin urmare, pot îngreuna respectarea disciplinei bugetare. Previziuni macroeconomice obiective și realiste pot fi furnizate de organisme independente. |
| --- | --- |

(8)

Previziunile macroeconomice și bugetare nerealiste și părtinitoare pot înfrâna considerabil eficacitatea planificării bugetare și, prin urmare, pot îngreuna respectarea disciplinei bugetare. Previziuni macroeconomice obiective și realiste pot fi furnizate de organisme independente.

| (8) | Previziunile macroeconomice și bugetare nerealiste și părtinitoare pot înfrâna considerabil eficacitatea planificării bugetare și, prin urmare, pot îngreuna respectarea disciplinei bugetare. Previziuni macroeconomice obiective și realiste pot fi furnizate de organisme independente
  și competente din punct de vedere tehnic care dispun de o autonomie funcțională în raport cu autoritățile bugetare ale statelor membre și care îndeplinesc o serie de cerințe minime, așa cum sunt stabilite în anexa I, odată ce comparabilitatea și coerența acestor previziuni vor fi fost stabilite. |
| --- | --- |

(8)

Previziunile macroeconomice și bugetare nerealiste și părtinitoare pot înfrâna considerabil eficacitatea planificării bugetare și, prin urmare, pot îngreuna respectarea disciplinei bugetare. Previziuni macroeconomice obiective și realiste pot fi furnizate de organisme independente
  și competente din punct de vedere tehnic care dispun de o autonomie funcțională în raport cu autoritățile bugetare ale statelor membre și care îndeplinesc o serie de cerințe minime, așa cum sunt stabilite în anexa I, odată ce comparabilitatea și coerența acestor previziuni vor fi fost stabilite.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 9

| (9) | Această supraveghere care
  devine
  treptat din ce în ce mai
  strictă va veni
  în completarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere și
  va consolida
  supravegherea
  disciplinei
  bugetare în statele membre a căror monedă este euro. O procedură de monitorizare din ce în ce mai severă trebuie să contribuie la îmbunătățirea rezultatelor bugetare, în beneficiul tuturor statelor membre a căror monedă este euro. În cadrul unei astfel de proceduri, o monitorizare mai atentă este deosebit de importantă pentru statele membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv. |
| --- | --- |

(9)

Această supraveghere care
  devine
  treptat din ce în ce mai
  strictă va veni
  în completarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere și
  va consolida
  supravegherea
  disciplinei
  bugetare în statele membre a căror monedă este euro. O procedură de monitorizare din ce în ce mai severă trebuie să contribuie la îmbunătățirea rezultatelor bugetare, în beneficiul tuturor statelor membre a căror monedă este euro. În cadrul unei astfel de proceduri, o monitorizare mai atentă este deosebit de importantă pentru statele membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv.

| (9) | Această supraveghere
  și această coordonare
  care
  devin
  treptat din ce în ce mai
  stricte vor veni
  în completarea
  semestrului european pentru coordonarea politicilor economice și a
  dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere și
  vor consolida
  supravegherea
  solidității
  bugetare
  și macrofinanciare și a convergenței economice
  în statele membre a căror monedă este euro. O procedură de monitorizare din ce în ce mai severă ar trebui să contribuie la îmbunătățirea rezultatelor bugetare
  și economice
  , în beneficiul tuturor statelor membre a căror monedă este euro
  , fără să creeze o birocrație inutilă
  . În cadrul unei astfel de proceduri, o monitorizare mai atentă este deosebit de importantă pentru statele membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv. |
| --- | --- |

(9)

Această supraveghere
  și această coordonare
  care
  devin
  treptat din ce în ce mai
  stricte vor veni
  în completarea
  semestrului european pentru coordonarea politicilor economice și a
  dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere și
  vor consolida
  supravegherea
  solidității
  bugetare
  și macrofinanciare și a convergenței economice
  în statele membre a căror monedă este euro. O procedură de monitorizare din ce în ce mai severă ar trebui să contribuie la îmbunătățirea rezultatelor bugetare
  și economice
  , în beneficiul tuturor statelor membre a căror monedă este euro
  , fără să creeze o birocrație inutilă
  . În cadrul unei astfel de proceduri, o monitorizare mai atentă este deosebit de importantă pentru statele membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 10

| (10) | După cum a demonstrat criza datoriilor suverane, în contextul căreia s-a impus utilizarea unor mecanisme comune de protecție financiară,
  statele membre a căror monedă este euro
  sunt afectate laolaltă
  de
  efectele de propagare ale politicilor lor bugetare. Fiecare stat membru a cărui monedă este euro trebuie să se consulte cu Comisia și cu celelalte state membre a căror monedă este euro înainte de a adopta planuri majore de reformă a politicilor bugetare cu potențiale efecte de propagare, în așa fel încât să ofere posibilitatea unei evaluări a impactului posibil pentru zona euro în ansamblu. Aceste state trebuie să-și considerare planurile bugetare ca fiind chestiuni de interes comun și să le prezinte spre monitorizare Comisiei înainte ca acestea să devină obligatorii. Comisia trebuie să fie
  , dacă este cazul,
  în măsură să adopte un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar, pe care statul membru
  și în special autoritățile bugetare
  să fie
  invitate
  să-l ia în considerare în procesul de adoptare a legii bugetului. Un astfel de aviz trebuie să garanteze că orientările Uniunii cu privire la politicile bugetare sunt integrate corespunzător în planurile bugetare naționale. În mod concret, acest aviz trebuie să includă o evaluare care să stabilească dacă planurile bugetare dau sau nu curs în mod adecvat recomandărilor emise în contextul Semestrului european în domeniul bugetar. Comisia trebuie să fie pregătită să prezinte acest aviz parlamentului din statul membru în cauză, la solicitarea acestuia. Evaluarea trebuie să stabilească și măsura în care acest aviz a fost luat în considerare, dacă și când se îndeplinesc condițiile necesare, conducând la decizia de a aplica statului membru în cauză procedura de deficit excesiv, caz în care absența măsurilor de follow-up la recomandările inițiale ale Comisiei se consideră a fi un factor agravant. De asemenea, pe baza evaluării globale a planurilor de către Comisie, Eurogrupul trebuie să analizeze situația bugetară și perspectivele zonei euro. |
| --- | --- |

(10)

După cum a demonstrat criza datoriilor suverane, în contextul căreia s-a impus utilizarea unor mecanisme comune de protecție financiară,
  statele membre a căror monedă este euro
  sunt afectate laolaltă
  de
  efectele de propagare ale politicilor lor bugetare. Fiecare stat membru a cărui monedă este euro trebuie să se consulte cu Comisia și cu celelalte state membre a căror monedă este euro înainte de a adopta planuri majore de reformă a politicilor bugetare cu potențiale efecte de propagare, în așa fel încât să ofere posibilitatea unei evaluări a impactului posibil pentru zona euro în ansamblu. Aceste state trebuie să-și considerare planurile bugetare ca fiind chestiuni de interes comun și să le prezinte spre monitorizare Comisiei înainte ca acestea să devină obligatorii. Comisia trebuie să fie
  , dacă este cazul,
  în măsură să adopte un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar, pe care statul membru
  și în special autoritățile bugetare
  să fie
  invitate
  să-l ia în considerare în procesul de adoptare a legii bugetului. Un astfel de aviz trebuie să garanteze că orientările Uniunii cu privire la politicile bugetare sunt integrate corespunzător în planurile bugetare naționale. În mod concret, acest aviz trebuie să includă o evaluare care să stabilească dacă planurile bugetare dau sau nu curs în mod adecvat recomandărilor emise în contextul Semestrului european în domeniul bugetar. Comisia trebuie să fie pregătită să prezinte acest aviz parlamentului din statul membru în cauză, la solicitarea acestuia. Evaluarea trebuie să stabilească și măsura în care acest aviz a fost luat în considerare, dacă și când se îndeplinesc condițiile necesare, conducând la decizia de a aplica statului membru în cauză procedura de deficit excesiv, caz în care absența măsurilor de follow-up la recomandările inițiale ale Comisiei se consideră a fi un factor agravant. De asemenea, pe baza evaluării globale a planurilor de către Comisie, Eurogrupul trebuie să analizeze situația bugetară și perspectivele zonei euro.

| (10) | Statele membre a căror monedă este euro
  generează efecte colaterale ale politicilor lor bugetare
  și macroeconomice sau sunt afectate de acestea
  .
  Prin urmare, efectele de propagare ar trebui să fie identificate și abordate în cadrul procedurilor de supraveghere specifice fiecărei țări, precum și în cadrul evaluării generale a situației bugetare și a perspectivelor din zona euro în ansamblu. Evaluarea ar trebui să identifice, de la țară la țară, posibilele efecte colaterale negative asupra sustenabilității finanțelor publice ale statelor membre generate de sectoarele lor private sau de alte state membre. Criza datoriei publice a dezvăluit, de asemenea, legăturile reciproce existente între datoria publică, stabilitatea financiară și solvabilitatea bancară.
  Fiecare stat membru a cărui monedă este euro ar trebui să se consulte cu Comisia și cu celelalte state membre a căror monedă este euro înainte de a adopta planuri majore de reformă a politicilor bugetare
  și economice
  cu potențiale efecte colaterale, în așa fel încât să ofere posibilitatea unei evaluări a impactului posibil pentru zona euro în ansamblu. Aceste state ar trebui să își considere planurile bugetare
  și economice
  ca fiind chestiuni de interes comun și să le prezinte spre monitorizare Comisiei înainte ca acestea să devină obligatorii. Comisia ar trebui să fie în măsură să adopte
  , cât mai curând posibil și nu mai târziu de data de 15 noiembrie,
  un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar, pe care statul membru să fie
  invitat
  să-l ia în considerare în procesul de adoptare a legii bugetului. Un astfel de aviz ar trebui să garanteze că orientările Uniunii cu privire la politicile bugetare
  și economice
  sunt integrate corespunzător în planurile bugetare naționale. În mod concret, acest aviz ar trebui să includă o evaluare care să stabilească dacă planurile bugetare dau sau nu curs în mod adecvat recomandărilor emise în contextul semestrului european în domeniul bugetar
  și în cel economic (recomandări de politică specifice pentru fiecare țară)
  .
  În același context,
  Comisia
  ar trebui să se asigure că angajamentele asumate de statele membre în cadrul programelor lor naționale de reformă și al programelor de parteneriat economic, precum și orice recomandări ale Consiliului făcute în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice sunt luate în considerare în mod corespunzător în proiectul de buget național. Comisia ar trebui să fie pregătită să prezinte acest aviz parlamentului din statul membru în cauză, la solicitarea acestuia. Evaluarea ar trebui să stabilească și măsura în care acest aviz a fost luat în considerare, dacă și când se îndeplinesc condițiile necesare, conducând la decizia de a aplica statului membru în cauză procedura de deficit excesiv, caz în care absența măsurilor de follow-up la recomandările inițiale ale Comisiei se consideră a fi un factor agravant. De asemenea, pe baza evaluării globale a planurilor de către Comisie, Eurogrupul
  și Parlamentul European ar trebui să analizeze situația bugetară și perspectivele zonei euro. |
| --- | --- |

(10)

Statele membre a căror monedă este euro
  generează efecte colaterale ale politicilor lor bugetare
  și macroeconomice sau sunt afectate de acestea
  .
  Prin urmare, efectele de propagare ar trebui să fie identificate și abordate în cadrul procedurilor de supraveghere specifice fiecărei țări, precum și în cadrul evaluării generale a situației bugetare și a perspectivelor din zona euro în ansamblu. Evaluarea ar trebui să identifice, de la țară la țară, posibilele efecte colaterale negative asupra sustenabilității finanțelor publice ale statelor membre generate de sectoarele lor private sau de alte state membre. Criza datoriei publice a dezvăluit, de asemenea, legăturile reciproce existente între datoria publică, stabilitatea financiară și solvabilitatea bancară.
  Fiecare stat membru a cărui monedă este euro ar trebui să se consulte cu Comisia și cu celelalte state membre a căror monedă este euro înainte de a adopta planuri majore de reformă a politicilor bugetare
  și economice
  cu potențiale efecte colaterale, în așa fel încât să ofere posibilitatea unei evaluări a impactului posibil pentru zona euro în ansamblu. Aceste state ar trebui să își considere planurile bugetare
  și economice
  ca fiind chestiuni de interes comun și să le prezinte spre monitorizare Comisiei înainte ca acestea să devină obligatorii. Comisia ar trebui să fie în măsură să adopte
  , cât mai curând posibil și nu mai târziu de data de 15 noiembrie,
  un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar, pe care statul membru să fie
  invitat
  să-l ia în considerare în procesul de adoptare a legii bugetului. Un astfel de aviz ar trebui să garanteze că orientările Uniunii cu privire la politicile bugetare
  și economice
  sunt integrate corespunzător în planurile bugetare naționale. În mod concret, acest aviz ar trebui să includă o evaluare care să stabilească dacă planurile bugetare dau sau nu curs în mod adecvat recomandărilor emise în contextul semestrului european în domeniul bugetar
  și în cel economic (recomandări de politică specifice pentru fiecare țară)
  .
  În același context,
  Comisia
  ar trebui să se asigure că angajamentele asumate de statele membre în cadrul programelor lor naționale de reformă și al programelor de parteneriat economic, precum și orice recomandări ale Consiliului făcute în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice sunt luate în considerare în mod corespunzător în proiectul de buget național. Comisia ar trebui să fie pregătită să prezinte acest aviz parlamentului din statul membru în cauză, la solicitarea acestuia. Evaluarea ar trebui să stabilească și măsura în care acest aviz a fost luat în considerare, dacă și când se îndeplinesc condițiile necesare, conducând la decizia de a aplica statului membru în cauză procedura de deficit excesiv, caz în care absența măsurilor de follow-up la recomandările inițiale ale Comisiei se consideră a fi un factor agravant. De asemenea, pe baza evaluării globale a planurilor de către Comisie, Eurogrupul
  și Parlamentul European ar trebui să analizeze situația bugetară și perspectivele zonei euro.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 10a (nou)

| (10a) | În cazul unei abateri deosebit de grave a proiectului de plan bugetar de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Comisia ar trebui să solicite în avizul său referitor la proiectul de plan bugetar, după consultarea cu statul membru în cauză, un proiect de plan bugetar revizuit în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament. Se va proceda astfel în special în cazul în care punerea în aplicare a planului bugetar inițial ar pune în pericol stabilitatea financiară a statului membru în cauză sau ar risca să prejudicieze buna funcționare a uniunii economice și monetare sau în cazul în care punerea în aplicare a planului bugetar inițial ar atrage după sine încălcarea evidentă și gravă a recomandărilor formulate de către Consiliu în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(10a)

În cazul unei abateri deosebit de grave a proiectului de plan bugetar de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Comisia ar trebui să solicite în avizul său referitor la proiectul de plan bugetar, după consultarea cu statul membru în cauză, un proiect de plan bugetar revizuit în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament. Se va proceda astfel în special în cazul în care punerea în aplicare a planului bugetar inițial ar pune în pericol stabilitatea financiară a statului membru în cauză sau ar risca să prejudicieze buna funcționare a uniunii economice și monetare sau în cazul în care punerea în aplicare a planului bugetar inițial ar atrage după sine încălcarea evidentă și gravă a recomandărilor formulate de către Consiliu în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 10b (nou)

| (10b) | În contextul unei coordonări îmbunătățite și al unor discuții ex-ante între statele membre cu privire la orice planuri importante de reformă a politicii economice și bugetare care ar putea avea efecte de propagare, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport și, dacă este necesar, o propunere care să conțină un plan detaliat privind modul în care va funcționa o astfel de coordonare și se vor desfășura discuțiile ex-ante, formatul coordonării și al discuțiilor, politicile avute în vedere și consecințele politice probabile pentru statele membre și, în special, pentru parlamentele naționale ale deciziilor care pot rezulta în urma unei astfel de coordonări și a discuțiilor ex-ante. Avizul respectiv al Comisiei ar trebui, cel puțin, să garanteze integrarea coordonării în cadrul semestrului european. |
| --- | --- |

(10b)

În contextul unei coordonări îmbunătățite și al unor discuții ex-ante între statele membre cu privire la orice planuri importante de reformă a politicii economice și bugetare care ar putea avea efecte de propagare, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport și, dacă este necesar, o propunere care să conțină un plan detaliat privind modul în care va funcționa o astfel de coordonare și se vor desfășura discuțiile ex-ante, formatul coordonării și al discuțiilor, politicile avute în vedere și consecințele politice probabile pentru statele membre și, în special, pentru parlamentele naționale ale deciziilor care pot rezulta în urma unei astfel de coordonări și a discuțiilor ex-ante. Avizul respectiv al Comisiei ar trebui, cel puțin, să garanteze integrarea coordonării în cadrul semestrului european.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 10c (nou)

| (10c) | În plus, consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai îndeaproape și în timp util a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Deși recunoaște că omologii Parlamentului European în cadrul dialogului sunt instituțiile relevante ale Uniunii și reprezentanții acestora, comisia competentă a Parlamentului European poate oferi posibilitatea de a participa la un schimb de opinii statului membru vizat de o decizie a Consiliului de constituire a unui depozit purtător de dobândă sau de impunere a unei amenzi anuale în conformitate cu prezentul regulament. Participarea statelor membre la astfel de schimburi de opinii este voluntară. |
| --- | --- |

(10c)

În plus, consolidarea guvernanței economice ar trebui să includă o implicare mai îndeaproape și în timp util a Parlamentului European și a parlamentelor naționale. Deși recunoaște că omologii Parlamentului European în cadrul dialogului sunt instituțiile relevante ale Uniunii și reprezentanții acestora, comisia competentă a Parlamentului European poate oferi posibilitatea de a participa la un schimb de opinii statului membru vizat de o decizie a Consiliului de constituire a unui depozit purtător de dobândă sau de impunere a unei amenzi anuale în conformitate cu prezentul regulament. Participarea statelor membre la astfel de schimburi de opinii este voluntară.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 11

| (11) | Statele membre a căror monedă este euro și care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv trebuie să fie monitorizate mai atent pentru a se asigura corectarea
  integrală
  și la timp a deficitului excesiv. O monitorizare mai strictă trebuie să asigure corectarea din timp a oricăror devieri de la recomandările Consiliului privind corectarea deficitului excesiv. Această monitorizare trebuie să vină în completarea dispozițiilor stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Modalitățile de realizare a acestei monitorizări mai stricte trebuie adaptate în funcție de stadiul procedurii aplicate statului membru respectiv, în conformitate cu articolul 126 din tratat. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre a căror monedă este euro și care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv trebuie să fie monitorizate mai atent pentru a se asigura corectarea
  integrală
  și la timp a deficitului excesiv. O monitorizare mai strictă trebuie să asigure corectarea din timp a oricăror devieri de la recomandările Consiliului privind corectarea deficitului excesiv. Această monitorizare trebuie să vină în completarea dispozițiilor stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Modalitățile de realizare a acestei monitorizări mai stricte trebuie adaptate în funcție de stadiul procedurii aplicate statului membru respectiv, în conformitate cu articolul 126 din tratat.

| (11) | Statele membre a căror monedă este euro și care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv ar trebui să fie monitorizate mai atent pentru a se asigura corectarea
  coerentă, durabilă
  și la timp a deficitului excesiv. O monitorizare mai strictă ar trebui să asigure
  prevenirea și
  corectarea din timp a oricăror devieri de la recomandările Consiliului privind corectarea deficitului excesiv
  sau de la recomandările specifice pentru fiecare țară
  . Această monitorizare ar trebui să vină în completarea dispozițiilor stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Modalitățile de realizare a acestei monitorizări mai stricte ar trebui adaptate în funcție de stadiul procedurii aplicate statului membru respectiv, în conformitate cu articolul 126 din TFUE.
  Statele membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv ar trebui să prezinte un program de parteneriat economic care să includă o descriere detaliată a reformelor structurale. Este esențial ca aceste reforme structurale să fie concepute și implementate pentru a asigura corectarea efectivă și durabilă a deficitelor excesive. După caz, partenerii sociali ar trebui să fie implicați în conformitate cu legile și practicile naționale. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre a căror monedă este euro și care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv ar trebui să fie monitorizate mai atent pentru a se asigura corectarea
  coerentă, durabilă
  și la timp a deficitului excesiv. O monitorizare mai strictă ar trebui să asigure
  prevenirea și
  corectarea din timp a oricăror devieri de la recomandările Consiliului privind corectarea deficitului excesiv
  sau de la recomandările specifice pentru fiecare țară
  . Această monitorizare ar trebui să vină în completarea dispozițiilor stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Modalitățile de realizare a acestei monitorizări mai stricte ar trebui adaptate în funcție de stadiul procedurii aplicate statului membru respectiv, în conformitate cu articolul 126 din TFUE.
  Statele membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv ar trebui să prezinte un program de parteneriat economic care să includă o descriere detaliată a reformelor structurale. Este esențial ca aceste reforme structurale să fie concepute și implementate pentru a asigura corectarea efectivă și durabilă a deficitelor excesive. După caz, partenerii sociali ar trebui să fie implicați în conformitate cu legile și practicile naționale.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 12

| (12) | Monitorizarea mai strictă a statelor membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv
  trebuie să permită identificarea riscurilor legate de respectarea termenului de corectare a deficitului excesiv de către
  statele membre respective
  . În cazul în care sunt identificate astfel de riscuri, Comisia trebuie să emită recomandări adresate statelor membre respective privind măsurile care trebuie luate într-un anumit interval de timp. Recomandările trebuie prezentate parlamentelor statelor membre în cauză la solicitarea acestora. Această evaluare trebuie să permită combaterea rapidă a oricăror evoluții de natură să pericliteze corectarea deficitului excesiv în intervalul stabilit. Evaluarea respectării recomandărilor Comisiei trebuie să facă parte din evaluarea continuă realizată de Comisie
  cu privire la
  acțiunile întreprinse în vederea corectării deficitului excesiv. Atunci când decide dacă s-au întreprins acțiuni eficiente pentru corectarea deficitului excesiv, Consiliul trebuie să își formuleze decizia ținând cont și de respectarea sau nerespectarea recomandărilor Comisiei de către statele membre vizate. |
| --- | --- |

(12)

Monitorizarea mai strictă a statelor membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv
  trebuie să permită identificarea riscurilor legate de respectarea termenului de corectare a deficitului excesiv de către
  statele membre respective
  . În cazul în care sunt identificate astfel de riscuri, Comisia trebuie să emită recomandări adresate statelor membre respective privind măsurile care trebuie luate într-un anumit interval de timp. Recomandările trebuie prezentate parlamentelor statelor membre în cauză la solicitarea acestora. Această evaluare trebuie să permită combaterea rapidă a oricăror evoluții de natură să pericliteze corectarea deficitului excesiv în intervalul stabilit. Evaluarea respectării recomandărilor Comisiei trebuie să facă parte din evaluarea continuă realizată de Comisie
  cu privire la
  acțiunile întreprinse în vederea corectării deficitului excesiv. Atunci când decide dacă s-au întreprins acțiuni eficiente pentru corectarea deficitului excesiv, Consiliul trebuie să își formuleze decizia ținând cont și de respectarea sau nerespectarea recomandărilor Comisiei de către statele membre vizate.

| (12) | Este esențial ca
  monitorizarea mai strictă a statelor membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv
  să aibă loc în contextul unui program de parteneriat economic. În acest context, Comisia ar trebui să invite
  statele membre respective
  să realizeze o evaluare detaliată a execuției bugetare pe tot parcursul anului pentru administrația publică și subsectoarele acesteia și să transmită
  cu
  regularitate Comisiei și Comitetului economic și financiar, pentru administrația publică și subsectoarele acesteia, rapoarte cu
  privire la
  execuția bugetară de pe tot parcursul anului, la impactul bugetar al măsurilor discreționare luate atât pe partea de cheltuieli, cât și pe partea de venituri, la obiectivele în materie de venituri și cheltuieli publice, precum și informații cu privire la măsurile adoptate și la natura măsurilor preconizate pentru atingerea obiectivelor. |
| --- | --- |

(12)

Este esențial ca
  monitorizarea mai strictă a statelor membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv
  să aibă loc în contextul unui program de parteneriat economic. În acest context, Comisia ar trebui să invite
  statele membre respective
  să realizeze o evaluare detaliată a execuției bugetare pe tot parcursul anului pentru administrația publică și subsectoarele acesteia și să transmită
  cu
  regularitate Comisiei și Comitetului economic și financiar, pentru administrația publică și subsectoarele acesteia, rapoarte cu
  privire la
  execuția bugetară de pe tot parcursul anului, la impactul bugetar al măsurilor discreționare luate atât pe partea de cheltuieli, cât și pe partea de venituri, la obiectivele în materie de venituri și cheltuieli publice, precum și informații cu privire la măsurile adoptate și la natura măsurilor preconizate pentru atingerea obiectivelor.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 12a (nou)

| (12a) | Pentru a asigura buna funcționare a uniunii economice și monetare și respectarea disciplinei bugetare, este esențial să se protejeze stabilitatea zonei euro în ansamblu și, prin urmare, să se consolideze eficiența și rezistența sistemului financiar al zonei euro la șocuri negative, să se abordeze constrângerile legate de lichidități, precum și externalitățile negative legate de fragmentarea piețelor de obligațiuni suverane, și să se reducă costurile de finanțare marginale pentru statele membre care se confruntă cu presiuni de finanțare. În acest scop, este necesar să se adopte o foaie de parcurs privind instrumentele comune de datorie publică din zona euro, incluzând instituirea unui cadru consolidat de coordonare a politicilor economice. Ca un prim pas în direcția emisiunilor comune și coordonate de instrumente de datorie publică din zona euro, este esențial să fie înființat un fond de rambursare, pentru o perioadă de aproximativ 25 de ani, și să fie asigurată coordonarea emisiunilor de datorie publică ale statelor membre din zona euro. Acest prim pas nu trebuie să aducă atingerii implementării de măsuri ulterioare în cadrul foii de parcurs înainte de expirarea perioadei respective. |
| --- | --- |

(12a)

Pentru a asigura buna funcționare a uniunii economice și monetare și respectarea disciplinei bugetare, este esențial să se protejeze stabilitatea zonei euro în ansamblu și, prin urmare, să se consolideze eficiența și rezistența sistemului financiar al zonei euro la șocuri negative, să se abordeze constrângerile legate de lichidități, precum și externalitățile negative legate de fragmentarea piețelor de obligațiuni suverane, și să se reducă costurile de finanțare marginale pentru statele membre care se confruntă cu presiuni de finanțare. În acest scop, este necesar să se adopte o foaie de parcurs privind instrumentele comune de datorie publică din zona euro, incluzând instituirea unui cadru consolidat de coordonare a politicilor economice. Ca un prim pas în direcția emisiunilor comune și coordonate de instrumente de datorie publică din zona euro, este esențial să fie înființat un fond de rambursare, pentru o perioadă de aproximativ 25 de ani, și să fie asigurată coordonarea emisiunilor de datorie publică ale statelor membre din zona euro. Acest prim pas nu trebuie să aducă atingerii implementării de măsuri ulterioare în cadrul foii de parcurs înainte de expirarea perioadei respective.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 12b (nou)

| (12b) | În aplicarea prezentului regulament, Consiliul și Comisia ar trebui să respecte pe deplin rolul partenerilor sociali, precum și diferențele dintre sistemele naționale, cum ar fi sistemele legate de formarea salariilor. |
| --- | --- |

(12b)

În aplicarea prezentului regulament, Consiliul și Comisia ar trebui să respecte pe deplin rolul partenerilor sociali, precum și diferențele dintre sistemele naționale, cum ar fi sistemele legate de formarea salariilor.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 13

| (13) | Pentru a îmbunătăți dialogul dintre instituțiile Uniunii, mai precis Parlamentul European, Consiliul și Comisia, precum și pentru a asigura o mai mare transparență și mai multă responsabilitate, comisia competentă din cadrul Parlamentului European poate oferi statelor membre vizate de recomandările Comisiei Europene posibilitatea de a participa la schimburi de opinii, |
| --- | --- |

(13)

Pentru a îmbunătăți dialogul dintre instituțiile Uniunii, mai precis Parlamentul European, Consiliul și Comisia, precum și pentru a asigura o mai mare transparență și mai multă responsabilitate, comisia competentă din cadrul Parlamentului European poate oferi statelor membre vizate de recomandările Comisiei Europene posibilitatea de a participa la schimburi de opinii,

| (13) | Pentru a îmbunătăți dialogul dintre instituțiile Uniunii, mai precis dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie
  , precum și pentru a asigura o mai mare transparență și mai multă responsabilitate, comisia competentă din cadrul Parlamentului European poate oferi statelor membre vizate de recomandările Comisiei Europene posibilitatea de a participa la schimburi de opinii
  . De asemenea
  ,
  ar trebui să se prevadă norme care să consolideze responsabilitatea, transparența și controlul bugetar și, într-un sens mai larg, supravegherea și coordonarea politicilor economice din zona euro, în conformitate cu principiile democratice. În acest sens, ar trebui să fie prevăzute dispoziții specifice, în conformitate cu practicile naționale, pentru implicarea parlamentelor naționale, a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a îmbunătăți dialogul dintre instituțiile Uniunii, mai precis dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie
  , precum și pentru a asigura o mai mare transparență și mai multă responsabilitate, comisia competentă din cadrul Parlamentului European poate oferi statelor membre vizate de recomandările Comisiei Europene posibilitatea de a participa la schimburi de opinii
  . De asemenea
  ,
  ar trebui să se prevadă norme care să consolideze responsabilitatea, transparența și controlul bugetar și, într-un sens mai larg, supravegherea și coordonarea politicilor economice din zona euro, în conformitate cu principiile democratice. În acest sens, ar trebui să fie prevăzute dispoziții specifice, în conformitate cu practicile naționale, pentru implicarea parlamentelor naționale, a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Planurile bugetare și reformele structurale ar trebui să fie compatibile cu protecția drepturilor sociale și să evite exacerbarea inegalităților. Prin urmare, disciplina bugetară nu ar trebui să fie pusă în aplicare în detrimentul mijloacelor pe termen mediu și lung necesare pentru transformarea durabilă și ecologică a economiei în conformitate cu strategia Uniunii pentru creștere și ocuparea forței de muncă și cu obiectivele stabilite pentru anul 2050 în materie de combatere a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(13a)

Planurile bugetare și reformele structurale ar trebui să fie compatibile cu protecția drepturilor sociale și să evite exacerbarea inegalităților. Prin urmare, disciplina bugetară nu ar trebui să fie pusă în aplicare în detrimentul mijloacelor pe termen mediu și lung necesare pentru transformarea durabilă și ecologică a economiei în conformitate cu strategia Uniunii pentru creștere și ocuparea forței de muncă și cu obiectivele stabilite pentru anul 2050 în materie de combatere a schimbărilor climatice.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 13b (nou)

| (13b) | Politica fiscală joacă un rol esențial în îmbunătățirea eficacității și a echității planurilor bugetare, contribuind totodată la o creștere durabilă. La nivel național și la nivelul Uniunii ar trebui să se adopte rapid un set cuprinzător de măsuri și inițiative legislative, cum ar fi taxa europeană pe tranzacțiile financiare și baza de impozitare consolidată comună pentru corporații, pentru a elimina excepțiile nejustificate, a extinde baza de impozitare, a îmbunătăți eficiența colectării impozitelor, a combate evaziunea fiscală și a aplica în mod cuprinzător principiul „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

(13b)

Politica fiscală joacă un rol esențial în îmbunătățirea eficacității și a echității planurilor bugetare, contribuind totodată la o creștere durabilă. La nivel național și la nivelul Uniunii ar trebui să se adopte rapid un set cuprinzător de măsuri și inițiative legislative, cum ar fi taxa europeană pe tranzacțiile financiare și baza de impozitare consolidată comună pentru corporații, pentru a elimina excepțiile nejustificate, a extinde baza de impozitare, a îmbunătăți eficiența colectării impozitelor, a combate evaziunea fiscală și a aplica în mod cuprinzător principiul „poluatorul plătește”.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – partea introductivă

(1)   Prezentul regulament stabilește dispoziții pentru îmbunătățirea monitorizării politicilor bugetare în zona euro prin:

(1)   Prezentul regulament stabilește dispoziții pentru îmbunătățirea monitorizării politicilor bugetare
  și economice și un cadru consolidat de coordonare a politicilor economice
  în zona euro prin:

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – litera aa (nouă)

| (aa) | completarea procedurii de prevenire și de corectare a dezechilibrelor macroeconomice excesive, stabilită în Regulamentul (UE) nr. 1174/2011; |
| --- | --- |

(aa)

completarea procedurii de prevenire și de corectare a dezechilibrelor macroeconomice excesive, stabilită în Regulamentul (UE) nr. 1174/2011;

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

| (ca) | garantarea compatibilității dintre politicile bugetare și procedura de prevenire și de corectare a dezechilibrelor macroeconomice excesive, stabilită în Regulamentul (UE) nr. 1174/2011, printr-o monitorizare mai strictă a programelor naționale de reformă ale statelor membre și a oricăror programe de parteneriat economic, în vederea asigurării unei respectări a normelor și a unei convergențe durabile în cadrul zonei euro. |
| --- | --- |

(ca)

garantarea compatibilității dintre politicile bugetare și procedura de prevenire și de corectare a dezechilibrelor macroeconomice excesive, stabilită în Regulamentul (UE) nr. 1174/2011, printr-o monitorizare mai strictă a programelor naționale de reformă ale statelor membre și a oricăror programe de parteneriat economic, în vederea asigurării unei respectări a normelor și a unei convergențe durabile în cadrul zonei euro.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 (nou)

1a.
     
  Regulamentul se aplică în deplină conformitate cu articolul 152 din TFUE, iar recomandările adoptate în temeiul prezentului regulament respectă pe deplin practicile și sistemele de formare a salariilor. Aplicarea prezentului regulament și a recomandărilor menționate respectă articolul 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în consecință, nu afectează dreptul de a negocia, de a încheia și de a aplica contracte colective și de a recurge la acțiuni colective în conformitate cu legislația și practicile naționale.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 1

| (1) | „consiliu bugetar
  independent
  ” înseamnă un organism care are autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statelor membre și care se ocupă de monitorizarea punerii în aplicare a normelor bugetare naționale; |
| --- | --- |

(1)

„consiliu bugetar
  independent
  ” înseamnă un organism care are autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statelor membre și care se ocupă de monitorizarea punerii în aplicare a normelor bugetare naționale;

| (1) | „consiliu bugetar” înseamnă un organism
  independent și competent din punct de vedere tehnic
  care are autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statelor membre și care se ocupă de monitorizarea punerii în aplicare a normelor bugetare naționale; |
| --- | --- |

(1)

„consiliu bugetar” înseamnă un organism
  independent și competent din punct de vedere tehnic
  care are autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statelor membre și care se ocupă de monitorizarea punerii în aplicare a normelor bugetare naționale;

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2

| (2) | „previziuni macroeconomice independente” înseamnă previziunile macroeconomice
  și/sau prognozele bugetare
  formulate de un organism independent
  sau un organism
  care dispune de autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statului membru
  ; |
| --- | --- |

(2)

„previziuni macroeconomice independente” înseamnă previziunile macroeconomice
  și/sau prognozele bugetare
  formulate de un organism independent
  sau un organism
  care dispune de autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statului membru
  ;

| (2) | „previziuni macroeconomice independente” înseamnă previziunile macroeconomice formulate
  sau aprobate
  de un organism independent
  și competent din punct de vedere tehnic
  care dispune de autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statului membru
  și care respectă cerințele minime stabilite în anexa I. Comisia asigură comparabilitatea și coerența previziunilor independente între statele membre. |
| --- | --- |

(2)

„previziuni macroeconomice independente” înseamnă previziunile macroeconomice formulate
  sau aprobate
  de un organism independent
  și competent din punct de vedere tehnic
  care dispune de autonomie funcțională față de autoritățile bugetare ale statului membru
  și care respectă cerințele minime stabilite în anexa I. Comisia asigură comparabilitatea și coerența previziunilor independente între statele membre.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 5

| (5) | „public”
  și
  „deficit” au sensul prevăzut la articolul 2 din Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(5)

„public”
  și
  „deficit” au sensul prevăzut la articolul 2 din Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (5) | „public”
  ,
  „deficit”
  și „datorie”
  au sensul prevăzut la articolul 2 din Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE
  ; |
| --- | --- |

(5)

„public”
  ,
  „deficit”
  și „datorie”
  au sensul prevăzut la articolul 2 din Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE
  ;

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 5a (nou)

| (5a) | „Pactul de stabilitate și de creștere” înseamnă sistemul de supraveghere multilaterală stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și procedura de evitare a deficitului excesiv în statele membre, stabilită la articolul 126 din TFUE și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97; |
| --- | --- |

(5a)

„Pactul de stabilitate și de creștere” înseamnă sistemul de supraveghere multilaterală stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și procedura de evitare a deficitului excesiv în statele membre, stabilită la articolul 126 din TFUE și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97;

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 5b (nou)

| (5b) | „abatere deosebit de gravă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu” înseamnă o deviere a cifrelor prezentate în proiectul de buget de cel puțin 1 % din PIB într-un singur an sau de cel puțin 0,5 % din PIB ca medie anuală pe parcursul a doi ani consecutivi, care nu poate fi justificată de circumstanțe excepționale sau o recesiune economică gravă, după ce se iau în considerare factorii de atenuare și efectele de propagare definite de Regulamentul (CE) nr. 1467/97 și de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. |
| --- | --- |

(5b)

„abatere deosebit de gravă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu” înseamnă o deviere a cifrelor prezentate în proiectul de buget de cel puțin 1 % din PIB într-un singur an sau de cel puțin 0,5 % din PIB ca medie anuală pe parcursul a doi ani consecutivi, care nu poate fi justificată de circumstanțe excepționale sau o recesiune economică gravă, după ce se iau în considerare factorii de atenuare și efectele de propagare definite de Regulamentul (CE) nr. 1467/97 și de Regulamentul (UE) nr. 1176/2011.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Aplicarea prezentului regulament nu aduce atingere articolului 9 din TFUE.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Capitolul Ia (nou)

Capitolul Ia

Coordonarea politicilor economice

Articolul 2a

Calendarul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice vizat la articolul 2-a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97

(1)
     
  Procedurile bugetare ale statelor membre sunt coerente cu cadrul semestrului european, în conformitate cu un ciclu anual care include:

| (a) | orientările de politică pe care Consiliul European de primăvară le adresează fiecărui stat membru, pe baza analizei anuale a creșterii, inclusiv proiectul de raport comun al Comisiei privind ocuparea forței de muncă și rapoartele anuale elaborate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011; aceste orientări de politică ghidează statele membre în redactarea programelor lor naționale de reformă și a programelor lor de stabilitate sau de convergență, care trebuie prezentate de statele membre în luna aprilie în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97; |
| --- | --- |

(a)

orientările de politică pe care Consiliul European de primăvară le adresează fiecărui stat membru, pe baza analizei anuale a creșterii, inclusiv proiectul de raport comun al Comisiei privind ocuparea forței de muncă și rapoartele anuale elaborate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011; aceste orientări de politică ghidează statele membre în redactarea programelor lor naționale de reformă și a programelor lor de stabilitate sau de convergență, care trebuie prezentate de statele membre în luna aprilie în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97;

| (b) | aprobarea de către Consiliul European de vară a recomandărilor de politică specifice pentru fiecare țară, în conformitate cu avizele Comisiei privind caracterul adecvat al programelor naționale de reformă și al programelor de stabilitate sau de convergență ale statelor membre prezentate în conformitate cu articolele 121 și 148 din TFUE. |
| --- | --- |

(b)

aprobarea de către Consiliul European de vară a recomandărilor de politică specifice pentru fiecare țară, în conformitate cu avizele Comisiei privind caracterul adecvat al programelor naționale de reformă și al programelor de stabilitate sau de convergență ale statelor membre prezentate în conformitate cu articolele 121 și 148 din TFUE.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Capitolul 2 – titlu

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

(1)   Statele membre își fac publice anual, până
  cel târziu
  la data de 15 aprilie, planurile bugetare pe termen mediu în conformitate cu cadrul bugetar pe termen mediu, pe baza unor previziuni macroeconomice independente
  , precum
  și programele de stabilitate.

(1)   
  În contextul semestrului european,
  statele membre își fac publice anual,
  de preferință
  până la data de 15 aprilie,
  dar nu mai târziu de 30 aprilie,
  planurile bugetare
  naționale
  pe termen mediu în conformitate cu cadrul bugetar pe termen mediu, pe baza unor previziuni macroeconomice independente și
  credibile. Aceste planuri sunt prezentate împreună cu
  programele
  naționale
  de
  reformă și programele de
  stabilitate
  sau de convergență și sunt pe deplin coerente cu orientările de politică bazate pe analiza anuală a creșterii și pe rapoartele anuale elaborate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) nr
  .
  1176/2011.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

(3)   Legile bugetare ale administrațiilor publice se adoptată și se fac publice anual, până cel târziu la data de 31 decembrie.

(3)   Legile bugetare ale administrațiilor publice se adoptată și se fac publice anual, până cel târziu la data de 31 decembrie.
  Statele membre introduc proceduri bugetare reversibile care urmează a fi aplicate în cazurile justificate în mod obiectiv care scapă controlului administrației statelor membre, bugetul nu este adoptat sau convenit și nu este făcut public până la 31 decembrie.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

(1)   Statele membre dispun de norme bugetare numerice
  privind soldul bugetar
  care pun în aplicare în cadrul proceselor bugetare naționale obiectivele bugetare pe termen mediu, astfel cum sunt definite la articolul 2a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Aceste norme se referă la administrația publică în ansamblu și au caracter obligatoriu,
  de preferință constituțional
  .

(1)   Statele membre dispun de norme bugetare numerice care pun în aplicare în cadrul proceselor bugetare naționale obiectivele bugetare pe termen mediu, astfel cum sunt definite la articolul 2a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97
  , iar respectivele norme includ și definiția circumstanțelor extraordinare și a recesiunilor economice grave care pot duce la o deviere temporară de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare destinată atingerii acestui obiectiv, cu condiția ca o astfel de abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu, după cum se prevede la articolele 5 și 6 din regulamentul (CE) nr
  .
  1466/97. Respectivele norme ar trebui să prevadă un mecanism care să poată fie declanșat în cazul unei devieri semnificative de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare către acesta, vizând asigurarea unei reveniri rapide la obiectivul pe termen mediu.
  Aceste norme se referă la administrația publică în ansamblu și au caracter obligatoriu
  sau de alt fel
  ,
  prin care se garantează respectarea lor integrală pe tot parcursul procedurilor bugetare naționale
  .

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

(2)   Statele membre instituie un consiliu bugetar
  independent
  pentru monitorizarea punerii în aplicare a normelor bugetare naționale
  menționate la alineatul (1)
  .

(2)   Statele membre instituie un consiliu bugetar pentru monitorizarea punerii în aplicare a normelor bugetare naționale
  , prin controale ex-ante și ex-post, conform cerințelor minime prevăzute în anexa I
  .

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

(1)   Statele membre prezintă anual Comisiei și Eurogrupului un proiect de plan bugetar pentru anul următor, până cel târziu la data de
  15 octombrie
  .

(1)   Statele membre prezintă anual Comisiei și Eurogrupului un proiect de plan bugetar pentru anul următor, până cel târziu la data de
  1 octombrie, ținând seama de recomandările de politică specifice pentru fiecare țară adresate de Consiliul European de vară și de orice alte recomandări adresate statelor membre în contextul Pactului de stabilitate și de creștere sau al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice, stabilită în Regulamentele (UE) nr
  .
  1174/2011 și (UE) nr. 1176/2011.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2

(2)   
  Simultan,
  proiectul de plan bugetar
  trebuie să fie
  făcut public.

(2)   Proiectul de plan bugetar
  , astfel cum este prevăzut în prezentul articol, este
  făcut public
  atunci când este înaintat Comisiei
  .

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera b

| (b) | proiecțiile pentru cheltuieli și venituri în condițiile menținerii politicilor curente, ca procent din PIB, pentru administrația publică și principalele lor componente.; |
| --- | --- |

(b)

proiecțiile pentru cheltuieli și venituri în condițiile menținerii politicilor curente, ca procent din PIB, pentru administrația publică și principalele lor componente.;

| (b) | proiecțiile pentru cheltuieli și venituri în condițiile menținerii politicilor curente, ca procent din PIB, pentru administrația publică și principalele lor componente,
  aceste proiecții acoperă atât cheltuielile curente, cât și cheltuielile de investiții și, în acest scop, se stabilesc obiective bugetare clare pentru cheltuielile curente și cele de investiții și, în cazul cheltuielilor de investiții, se publică o evaluare a rentabilității economice a acestora. |
| --- | --- |

(b)

proiecțiile pentru cheltuieli și venituri în condițiile menținerii politicilor curente, ca procent din PIB, pentru administrația publică și principalele lor componente,
  aceste proiecții acoperă atât cheltuielile curente, cât și cheltuielile de investiții și, în acest scop, se stabilesc obiective bugetare clare pentru cheltuielile curente și cele de investiții și, în cazul cheltuielilor de investiții, se publică o evaluare a rentabilității economice a acestora.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera ca (nouă)

| (ca) | detalii cu privire la cheltuielile legate direct de atingerea obiectivelor strategiei pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă a Uniunii (inclusiv investiții publice), precum și detalii privind legătura cu atingerea obiectivelor bugetare pe termen lung, precum și o evaluare a impactului social al măsurilor prevăzute în planul bugetar; |
| --- | --- |

(ca)

detalii cu privire la cheltuielile legate direct de atingerea obiectivelor strategiei pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă a Uniunii (inclusiv investiții publice), precum și detalii privind legătura cu atingerea obiectivelor bugetare pe termen lung, precum și o evaluare a impactului social al măsurilor prevăzute în planul bugetar;

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera d

| (d) | o descriere detaliată și o cuantificare bine documentată a măsurilor care trebuie să fie incluse în buget pentru anul următor, în vederea reducerii decalajului dintre obiectivele menționate la
  litera
  (c) și previziuni, în condițiile menținerii politicilor menționate la litera (b). Descrierea poate fi mai puțin detaliată pentru măsurile al căror impact bugetar este estimat la mai puțin de 0,1 % din PIB. Trebuie să se acorde o atenție deosebită planurilor majore de reformă a politicilor bugetare cu potențiale efecte de contagiune pentru alte state membre a căror monedă este euro; |
| --- | --- |

(d)

o descriere detaliată și o cuantificare bine documentată a măsurilor care trebuie să fie incluse în buget pentru anul următor, în vederea reducerii decalajului dintre obiectivele menționate la
  litera
  (c) și previziuni, în condițiile menținerii politicilor menționate la litera (b). Descrierea poate fi mai puțin detaliată pentru măsurile al căror impact bugetar este estimat la mai puțin de 0,1 % din PIB. Trebuie să se acorde o atenție deosebită planurilor majore de reformă a politicilor bugetare cu potențiale efecte de contagiune pentru alte state membre a căror monedă este euro;

| (d) | o descriere detaliată și o cuantificare bine documentată a măsurilor care trebuie să fie incluse în buget pentru anul următor, în vederea reducerii decalajului dintre obiectivele menționate la
  literele
  (c) și
  (ca) și proiecțiile formulate, în conformitate cu litera (b), în condițiile menținerii politicilor curente. Descrierea poate fi mai puțin detaliată pentru măsurile al căror impact bugetar este estimat la mai puțin de 0,1 % din PIB. Trebuie să se acorde o atenție deosebită
  și explicită
  planurilor majore de reformă a politicilor bugetare cu potențiale efecte colaterale pentru alte state membre a căror monedă este euro; |
| --- | --- |

(d)

o descriere detaliată și o cuantificare bine documentată a măsurilor care trebuie să fie incluse în buget pentru anul următor, în vederea reducerii decalajului dintre obiectivele menționate la
  literele
  (c) și
  (ca) și proiecțiile formulate, în conformitate cu litera (b), în condițiile menținerii politicilor curente. Descrierea poate fi mai puțin detaliată pentru măsurile al căror impact bugetar este estimat la mai puțin de 0,1 % din PIB. Trebuie să se acorde o atenție deosebită
  și explicită
  planurilor majore de reformă a politicilor bugetare cu potențiale efecte colaterale pentru alte state membre a căror monedă este euro;

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera e

| (e) | principalele ipoteze cu privire la evoluțiile economice așteptate și la variabilele economice importante care sunt relevante pentru atingerea obiectivelor bugetare.
  Aceste ipoteze trebuie să se bazeze pe
  previziuni macroeconomice independente
  referitoare la creștere; |
| --- | --- |

(e)

principalele ipoteze cu privire la evoluțiile economice așteptate și la variabilele economice importante care sunt relevante pentru atingerea obiectivelor bugetare.
  Aceste ipoteze trebuie să se bazeze pe
  previziuni macroeconomice independente
  referitoare la creștere;

| (e) | principalele ipoteze cu privire la evoluțiile economice așteptate și la variabilele economice importante care sunt relevante pentru atingerea obiectivelor bugetare
  stabilite în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2011/85/UE; Previziunile macroeconomice și bugetare includ o estimare impactului preconizat asupra producției potențiale și a efectelor macroeconomice multiplicatoare
  .
  Metodologia, modelele economice și econometrice de bază și ipotezele, precum și orice alt parametru relevant care stă la baza unei
  previziuni macroeconomice independente
  se anexează la planurile fiscale anuale pe termen mediu. |
| --- | --- |

(e)

principalele ipoteze cu privire la evoluțiile economice așteptate și la variabilele economice importante care sunt relevante pentru atingerea obiectivelor bugetare
  stabilite în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2011/85/UE; Previziunile macroeconomice și bugetare includ o estimare impactului preconizat asupra producției potențiale și a efectelor macroeconomice multiplicatoare
  .
  Metodologia, modelele economice și econometrice de bază și ipotezele, precum și orice alt parametru relevant care stă la baza unei
  previziuni macroeconomice independente
  se anexează la planurile fiscale anuale pe termen mediu.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera f

| (f) | acolo unde este cazul, indicații suplimentare privind modul în care se va da curs recomandărilor în vigoare adresate statului membru în cauză, în conformitate cu
  articolul
  121 din
  tratat în domeniul bugetar
  . |
| --- | --- |

(f)

acolo unde este cazul, indicații suplimentare privind modul în care se va da curs recomandărilor în vigoare adresate statului membru în cauză, în conformitate cu
  articolul
  121 din
  tratat în domeniul bugetar
  .

| (f) | acolo unde este cazul, indicații suplimentare
  , în conformitate cu literele (a)-(ca),
  privind modul în care se va da curs recomandărilor în vigoare adresate statului membru în cauză, în conformitate cu
  articolele
  121
  și 148
  din
  TFUE
  . |
| --- | --- |

(f)

acolo unde este cazul, indicații suplimentare
  , în conformitate cu literele (a)-(ca),
  privind modul în care se va da curs recomandărilor în vigoare adresate statului membru în cauză, în conformitate cu
  articolele
  121
  și 148
  din
  TFUE
  .

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera fa (nouă)

| (fa) | cuantificarea necesităților în materie de investiții publice și, după caz, a impactului bugetar al măsurilor prevăzute în programele naționale de reformă, precum și o evaluare a rentabilității economice a acestor măsuri. |
| --- | --- |

(fa)

cuantificarea necesităților în materie de investiții publice și, după caz, a impactului bugetar al măsurilor prevăzute în programele naționale de reformă, precum și o evaluare a rentabilității economice a acestor măsuri.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera fb (nouă)

| (fb) | o analiză a contribuțiilor aduse de reformele și investițiile incluse în programele naționale de reformă la atingerea obiectivelor programelor de stabilitate, inclusiv o analiză costuri-beneficii din punct de vedere bugetar a reformelor. |
| --- | --- |

(fb)

o analiză a contribuțiilor aduse de reformele și investițiile incluse în programele naționale de reformă la atingerea obiectivelor programelor de stabilitate, inclusiv o analiză costuri-beneficii din punct de vedere bugetar a reformelor.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4

(4)   În cazul în care obiectivele bugetare indicate în proiectul de plan bugetar, în conformitate cu literele (a) și
  (c)
  de la alineatul (3), sau proiecțiile formulate în condițiile menținerii politicilor diferă de cele incluse în cea mai recentă actualizare a programului de stabilitate, diferențele trebuie explicate corespunzător.

(4)   În cazul în care obiectivele bugetare indicate în proiectul de plan bugetar, în conformitate cu literele (a) și
  (ca)
  de la alineatul (3), sau proiecțiile formulate în condițiile menținerii politicilor diferă de cele incluse în cea mai recentă actualizare a programului de stabilitate, diferențele trebuie explicate corespunzător.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Planurile fiscale pe termen mediu conțin o proiecție actualizată a cheltuielilor multianuale exprimate ca procente din PIB pentru administrațiile publice și principalele lor componente, precum și obiectivele și angajamentele multianuale privind cheltuielile în vederea atingerii obiectivelor incluse în strategia Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 5

(5)   În
  cazul
  în care
  constată abateri deosebit de grave de la obligațiile de politică bugetară prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere, Comisia solicită, în termen de două săptămâni de la prezentarea
  proiectului de plan bugetar,
  un proiect de plan bugetar revizuit din partea statului membru în cauză. Această solicitare trebuie să fie comunicată public.

În cazul revizuirii proiectului de plan bugetar se aplică
  alineatele (2) - (4)
  .

(5)   
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  în
  conformitate cu articolul -11,
  în care
  să precizeze conținutul
  proiectului de plan bugetar
  la care se face referire la alineatul (1)
  ,
  precum și conținutul prevederilor menționate la
  alineatele (2)-(4)
  .

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul -1 (nou)

(-1)
     
  În cazul în care constată o abatere deosebit de gravă a proiectului de plan bugetar de la traiectoria de ajustare destinată atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Comisia poate solicita un proiect de plan bugetar revizuit, în urma unor consultări corespunzătoare cu statele membre și după ce acestea au avut posibilitatea de a oferi justificări. Această solicitare este înaintată în termen de cel mult o lună de la prezentarea proiectului de plan bugetar.

Articolul 5 alineatele (2) și (4) se aplică proiectelor de planuri bugetare revizuite.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

(1)   Comisia adoptă
  , dacă este necesar,
  un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar până la data de
  30 noiembrie
  .

(1)   Comisia adoptă un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar
  al fiecărui stat membru
  până la data de
  15 noiembrie
  .

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

(2)   Avizul Comisiei
  trebuie să fie făcut public și,
  la cererea parlamentului din statul membru în cauză,
  trebuie să fie
  prezentat de Comisie parlamentului respectiv.

(2)   Avizul Comisiei
  menționat
  la
  alineatul (1) se publică și se prezintă Eurogrupului. La
  cererea parlamentului din statul membru în cauză
  sau a Parlamentului European
  ,
  acesta este
  prezentat de Comisie parlamentului respectiv.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3

(3)   Comisia efectuează o evaluare generală a situației și a perspectivelor bugetare pentru zona euro în ansamblu.
  Această evaluare se publică
  .

(3)   Comisia efectuează o evaluare generală a situației și a perspectivelor bugetare pentru zona euro în ansamblu.
  Evaluarea generală include teste de rezistență care indică riscurile pentru sustenabilitatea finanțelor publice în cazul unor evoluții financiare sau bugetare negative
  .
  Evaluarea identifică, de la țară la țară, potențialele efecte negative colaterale asupra sustenabilității finanțelor publice ale statelor membre, generate de sectoarele lor private sau de alte state membre.

Această evaluare se publică și se include în următoarea analiză anuală a creșterii. Comisia anexează la această evaluare un rezumat detaliat al previziunilor din primăvară și toamnă pentru zona euro în ansamblu. Scenariul de bază selectat pentru evaluare trebuie să fie descris și motivat și trebuie să se bazeze pe o evaluare echilibrată a riscurilor de evoluție negativă și pozitivă, pentru a lua în considerare gama completă de rezultate posibile. Evaluarea face publice metodologiile, ipotezele și parametrii relevanți care au stat la baza previziunilor sale macroeconomice și testele de rezistență, precum și o evaluare ex-post a scenariului de bază pentru anul precedent.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4

(4)   Eurogrupul analizează avizele Comisiei cu privire la planurile bugetare naționale, precum și situația și perspectivele bugetare pentru zona euro în ansamblu pe baza evaluării generale efectuate de Comisie în conformitate cu alineatul (3).
  Această evaluare se publică
  .

(4)   Eurogrupul
  și comisia competentă a Parlamentului European
  analizează avizele Comisiei cu privire la planurile bugetare naționale, precum și situația și perspectivele bugetare pentru zona euro în ansamblu pe baza evaluării generale efectuate de Comisie în conformitate cu alineatul (3).
  Rezultatul acestei analize este făcut public și este luat în considerare în cadrul următorului semestru european, îndeosebi în cadrul analizei anuale a creșterii
  .

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Pe baza dezbaterii dintre Eurogrup și comisia competentă a Parlamentului European, Comisia își actualizează, după caz, recomandările specifice în cadrul analizei anuale a creșterii care vizează consolidarea cadrului macroeconomic comun al zonei euro, precum și elaborarea de măsuri de sprijin prevăzute în cazul unor evoluții financiare, economice și bugetare negative.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 6a (nou)

Articolul 6a

Raportarea privind emisiunile de titluri de datorie publică

(1)
     
  Statele membre prezintă în timp util Comisiei și Eurogrupului un raport ex-ante privind planurile referitoare la emisiunile de titluri de datorie publică.

(2)
     
  Forma și conținutul raportului menționat la alineatul (1) sunt armonizate și specificate de Comisie în cooperare cu statul membru.

(3)
     
  Aspectele legate de planurile anuale privind emisiunile de titluri de datorie ale statelor membre, cum sunt necesarul financiar și reînnoirea datoriilor scadente nu se fac publice.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Capitolul IIIa (nou)

Capitolul IIIa

Stabilirea unui calendar pentru coordonarea consolidată a politicilor economice, a unui instrument favorabil creșterii economice și a unui cadru pentru emisiunea consolidată de titluri de datorie publică

Articolul 6b

Calendarul pentru coordonarea consolidată a politicilor economice și pentru un instrument favorabil creșterii economice

(1)
     
  Până la ... (6), Comisia prezintă un raport privind stabilirea unui calendar de emitere a unor obligațiuni de stabilitate în zona euro. Comisia prezintă inclusiv o propunere privind crearea unui instrument favorabil creșterii economice sustenabile în zona euro care să vizeze mobilizarea a aproximativ 1 % din PIB pe an, pe o perioadă de zece ani, inclusiv o creștere a capitalului PEI și obligațiuni de proiecte, care să fie investit în infrastructura europeană, inclusiv știință și tehnologie. Instrumentul creează condițiile necesare pentru creștere durabilă, asigurând astfel buna funcționare a uniunii economice și monetare și stabilitatea monedei unice și, prin aceasta, buna coordonare a disciplinei bugetare între statele membre.

(2)
     
  Măsurile prevăzute la articolele 6c și 6d nu exclud măsuri suplimentare adoptate înainte de sfârșitul respectivei perioade.

Articolul 6c

Coordonarea emisiunilor de titluri de datorie publică ale statelor din zona euro

(1)
     
  În vederea unei coordonări mai strânse a planificării și plasamentului operațiunilor de emitere a titlurilor naționale de datorie, statele membre transmit ex ante Comisiei și Consiliului informații cu privire la planurile lor privind emisiunile de titluri de datorie publică.

(2)
     
  Statele membre a căror monedă este euro încearcă să își amelioreze condițiile de finanțare a datoriei lor publice prin convenirea, în urma unei propuneri a Comisiei, a unui cadru anual de coordonare a emisiunilor de titluri de datorie publică.

(3)
     
  Statele membre care cooperează în conformitate cu alineatul (2) își pot îmbunătăți și stabiliza condițiile de finanțare, pe baza principiilor economice prevalente și pe baza condițiilor pieței și după o metodologie stabilită printr-un regulament al Parlamentului European și al Consiliului.

Articolul 6d

Fondul european de rambursare

(1)
     
  Ca unul dintre elementele primei etape a calendarului prevăzut la articolul 6a, se creează un Fond european de rambursare (FER) bazat pe răspundere comună și disciplină fiscală strictă, în vederea reducerii datoriei excesive într-o perioadă de maximum 25 de ani și care ulterior este ajustat conform statisticilor reale ale creșterii. După această perioadă, FER este lichidat.

(2)
     
  Statele membre a căror monedă este euro și care nu se află într-un program de asistență sau ajustare:

| (a) | transferă către FER creanțe în valoare de peste 60 % din PIB pe parcursul unei perioade de cinci ani; |
| --- | --- |

(a)

transferă către FER creanțe în valoare de peste 60 % din PIB pe parcursul unei perioade de cinci ani;

| (b) | dispun de norme bugetare numerice care pun în aplicare în cadrul proceselor bugetare naționale obiectivele bugetare pe termen mediu, astfel cum sunt definite la articolul 2a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97; |
| --- | --- |

(b)

dispun de norme bugetare numerice care pun în aplicare în cadrul proceselor bugetare naționale obiectivele bugetare pe termen mediu, astfel cum sunt definite la articolul 2a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97;

| (c) | pun în aplicare o strategie de consolidare fiscală și un program de reforme structurale; |
| --- | --- |

(c)

pun în aplicare o strategie de consolidare fiscală și un program de reforme structurale;

| (d) | depun garanții pentru acoperirea împrumuturilor ce le sunt oferite de FER; |
| --- | --- |

(d)

depun garanții pentru acoperirea împrumuturilor ce le sunt oferite de FER;

| (e) | își reduc deficitul structural pe parcursul perioadei de cinci ani pentru a respecta norma bugetară de la litera (b). |
| --- | --- |

(e)

își reduc deficitul structural pe parcursul perioadei de cinci ani pentru a respecta norma bugetară de la litera (b).

(3)
     
  Comisia asigură înființarea Fondului european de rambursare, precum și gestiunea zilnică a acestuia, detaliile propriu-zise fiind stabilite printr-un regulament al Parlamentului European și al Consiliului.

(4)
     
  Participarea în cadrul FER este deschisă altor state membre după intrarea în vigoare a deciziei de abrogare a derogării acestora de la adoptarea monedei euro, adoptată de Consiliul Uniunii Europene în conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din TFUE.

(5)
     
  Statele membre introduc în dreptul național prevederi pentru a asigura lichidarea și dizolvarea FER după cel mult 25 de ani, conform statisticilor reale ale creșterii.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul -7 (nou)

Articolul -7

Programele de parteneriat economic

(1)
     
  Atunci când Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE, că într-un stat membru există un deficit excesiv, statul membru în cauză prezintă Comisiei și Consiliului un program de parteneriat economic în care descrie măsurile de politică și reformele structurale necesare pentru asigurarea unei corectări durabile și eficace a deficitului excesiv, program care constituie o dezvoltare detaliată a programelor naționale de reformă și a programului de stabilitate și care ia pe deplin în considerare recomandările Consiliului referitoare la punerea în aplicare a orientărilor integrate privind politica economică și politica în materie de ocuparea forței de muncă ale statului membru în cauză.

(2)
     
  Programul de parteneriat economic este pe deplin coerent cu politicile menționate la articolul 1.

Programul de parteneriat economic identifică și selectează o serie de priorități bugetare specifice care vizează stabilizarea economiei pe termen scurt, promovarea creșterii durabile pe termen lung și soluționarea deficiențelor structurale din statul membru vizat. Aceste priorități vizează reechilibrarea competitivității conform principiului creării unei valori adăugate europene și sunt coerente cu strategia Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. În strânsă coordonare cu Comisia, statul membru elaborează un raport în care prezintă programele și proiectele selectate, incluzând un plan de acțiune pentru identificarea, alimentarea anticipată și mobilizarea resurselor financiare, inclusiv linii de credit ale BEI, precum și instrumente financiare relevante ale Uniunii. Raportul se actualizează anual.

(3)
     
  În cazul unui declin economic accentuat, așa cum este definit la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului sau al unei corectări negative semnificative a previziunilor, statul membru respectiv adoptă o traiectorie actualizată de ajustare la atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu, care urmează să fie convenită împreună cu Comisia, ținându-se seama în mod corespunzător de efectele prociclice ale măsurilor de consolidare. Regula privind gradul de îndatorare se aplică adaptat, în mod coerent.

(4)
     
  Programul de parteneriat economic este prezentat în același timp cu rapoartele menționate la articolul 3 alineatul (4a) și la articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

(5)
     
  Consiliul, hotărând cu majoritate calificată pe baza propunerii Comisiei, adoptă un aviz privind programul de parteneriat economic.

(6)
     
  În cazul în care există un plan de măsuri corective în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, măsurile prevăzute la alineatul (1) sunt incluse în planul respectiv.

(7)
     
  Punerea în aplicare a programului, precum și planurile bugetare anuale compatibile cu acesta sunt monitorizate de Comisie și Consiliu.

(8)
     
  Comisia competentă a Parlamentului European poate oferi statului membru vizat și Comisiei ocazia de a participa la un schimb de opinii. Comisia competentă a Parlamentului European poate invita și alte comisii ale Parlamentului European să participe la schimbul de opinii.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

(1)   
  Atunci când Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126
  alineatul (
  6) din tratat
  ,
  că într-un stat membru există un deficit excesiv,
  statul membru în cauză
  face obiectul dispozițiilor de
  la alineatele (2) - (
  5
  ) din prezentul articol, până la abrogarea procedurii de deficit excesiv.

(1)   
  Pentru monitorizarea programului de parteneriat menționat la articolul -7
  alineatul (
  7)
  , statul membru în cauză
  ,
  la
  solicitarea Comisiei, duce la îndeplinire cerințele descrise la
  alineatele (2)-(
  6
  ) din prezentul articol, până la abrogarea procedurii de deficit excesiv.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

(2)   Statul membru
  care face obiectul unei monitorizări mai stricte trebuie să realizeze
  fără întârziere o evaluare detaliată a execuției bugetare de pe tot parcursul anului pentru administrația publică și subsectoarele acesteia. Riscurile financiare asociate entităților deținute public și
  contractelor
  publice fac la rândul lor obiectul evaluării în măsura în care pot contribui la existența unui deficit excesiv. Rezultatele acestei evaluări sunt incluse în raportul prezentat în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) sau cu articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 cu privire la măsurile luate în vederea corectării deficitului excesiv.

(2)   
  La solicitarea Comisiei,
  statul membru
  realizează
  fără întârziere o evaluare detaliată a execuției bugetare de pe tot parcursul anului pentru administrația publică și subsectoarele acesteia. Riscurile financiare asociate entităților deținute public și
  datoriilor contingente cu un impact posibil considerabil asupra bugetelor
  publice
  , așa cum se prevede în Directiva 2011/85/UE a Consiliului,
  fac la rândul lor obiectul evaluării în măsura în care pot contribui la existența unui deficit excesiv. Rezultatele acestei evaluări sunt incluse în raportul prezentat în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) sau cu articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 cu privire la măsurile luate în vederea corectării deficitului excesiv.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

(3)   Statul membru transmite în mod regulat Comisiei și Comitetului economic și financiar
  sau oricărui subcomitet pe care CEF îl desemnează în acest scop,
  pentru administrația publică și subsectoarele acesteia
  , rapoarte cu privire la execuția bugetară de pe întreg parcursul anului, impactul bugetar al măsurilor discreționare luate atât pe partea de cheltuieli, cât și pe partea de venituri, obiectivele în materie de venituri și cheltuieli publice, precum și informații cu privire la măsurile adoptate și la natura măsurilor care urmează să fie luate pentru atingerea obiectivelor. Raportul se publică.

(3)   
  La solicitarea Comisiei,
  statul membru transmite în mod regulat Comisiei și Comitetului economic și financiar pentru administrația publică și subsectoarele acesteia un raport cu privire la execuția bugetară de pe întreg parcursul anului, impactul bugetar al măsurilor discreționare atât în ceea ce privește cheltuielile, cât și veniturile, obiectivele în materie de venituri și cheltuieli publice, precum și informații cu privire la măsurile adoptate și la natura măsurilor care urmează să fie luate pentru atingerea obiectivelor. Raportul se publică.

Comisia face precizări cu privire la conținutul raportului la care se face referire în prezentul alineat.

Comisia face precizări cu privire la conținutul raportului la care se face referire în prezentul alineat.

Comisia competentă a Parlamentului European poate oferi statului membru vizat ocazia de a participa la un schimb de opinii.

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 6 – litera a

| (a) | să efectueze, coordonându-se cu instituțiile naționale superioare din domeniul auditului, un audit independent detaliat al conturilor administrației publice și să prezinte un raport în legătură cu acesta, cu scopul de a stabili dacă aceste conturi publice sunt fiabile, complete și corecte în conformitate cu procedura de deficit excesiv; În acest context, Comisia (Eurostat) evaluează calitatea datelor raportate de statul membru vizat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr.
  679/2010. |
| --- | --- |

(a)

să efectueze, coordonându-se cu instituțiile naționale superioare din domeniul auditului, un audit independent detaliat al conturilor administrației publice și să prezinte un raport în legătură cu acesta, cu scopul de a stabili dacă aceste conturi publice sunt fiabile, complete și corecte în conformitate cu procedura de deficit excesiv; În acest context, Comisia (Eurostat) evaluează calitatea datelor raportate de statul membru vizat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr.
  679/2010.

| (a) | să efectueze, coordonându-se cu instituțiile naționale superioare din domeniul auditului, un audit independent detaliat al conturilor administrației publice și să prezinte un raport în legătură cu acesta, cu scopul de a stabili dacă aceste conturi publice sunt fiabile, complete și corecte în conformitate cu procedura de deficit excesiv; În acest context, Comisia (Eurostat) evaluează calitatea datelor raportate de statul membru vizat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr.
  479/2009 referitor la calitatea datelor statistice în contextul procedurii de deficit excesiv; |
| --- | --- |

(a)

să efectueze, coordonându-se cu instituțiile naționale superioare din domeniul auditului, un audit independent detaliat al conturilor administrației publice și să prezinte un raport în legătură cu acesta, cu scopul de a stabili dacă aceste conturi publice sunt fiabile, complete și corecte în conformitate cu procedura de deficit excesiv; În acest context, Comisia (Eurostat) evaluează calitatea datelor raportate de statul membru vizat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr.
  479/2009 referitor la calitatea datelor statistice în contextul procedurii de deficit excesiv;

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

(2)   În cazul în care există riscul nerespectării termenului stabilit pentru corectarea deficitului excesiv, Comisia adresează o recomandare statului membru în cauză în vederea
  adoptării de măsuri suplimentare
  într-un interval de timp compatibil cu termenul limită acordat pentru corectarea deficitului excesiv menționat la alineatul (1). Recomandarea se publică, iar Comisia o prezintă parlamentului din statul membru în cauză la cererea acestuia.

(2)   În cazul în care există riscul nerespectării termenului stabilit pentru corectarea deficitului excesiv
  și în cazul în care riscul respectiv nu e cauzat de circumstanțe care scapă controlului statului membru respectiv
  , Comisia adresează o recomandare statului membru în cauză în vederea
  aplicării diligente a măsurilor descrise în recomandările inițiale
  într-un interval de timp compatibil cu termenul limită acordat pentru corectarea deficitului excesiv menționat la alineatul (1). Recomandarea se publică, iar Comisia o prezintă parlamentului din statul membru în cauză la cererea acestuia.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3

(3)   În intervalul de timp stabilit prin recomandarea Comisiei menționată la alineatul (2), statul membru în cauză prezintă Comisiei un raport privind măsurile
  adoptate
  ca răspuns la această recomandare
  , împreună cu rapoartele prevăzute la articolul 7 alineatul (3)
  . Raportul
  include impactul bugetar al tuturor măsurilor discreționare luate, obiectivele privind veniturile și cheltuielile publice, informații privind măsurile adoptate și natura măsurilor care urmează să fie luate pentru atingerea obiectivelor, precum și informații privind alte acțiuni întreprinse ca răspuns la recomandarea Comisiei. Raportul
  se publică.

(3)   În intervalul de timp stabilit prin recomandarea Comisiei menționată la alineatul (2), statul membru în cauză prezintă Comisiei un raport
  suplimentar
  privind măsurile
  implementate
  ca răspuns la această recomandare. Raportul se publică.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul -11 (nou)

Articolul -11

Exercitarea delegării

1.
     
  Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

2.
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (5) se conferă Comisiei pe o perioadă de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea competențelor se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

3.
     
  Delegarea competențelor menționată la articolul 5 alineatul (5) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată. Ea nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.

4.
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan acest act Parlamentului European și Consiliului.

5.
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (5) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Acest termen se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European și a Consiliului.

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul -11 a (nou)

Articolul -11a

Dialogul economic

Pentru a consolida dialogul dintre instituțiile Uniunii, în special dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, precum și pentru a asigura o mai mare transparență și responsabilizare, comisia competentă a Parlamentului European poate invita președintele Consiliului, Comisia și, după caz, președintele Consiliului European sau președintele Eurogrupului să se prezinte în fața sa pentru a discuta deciziile adoptate în temeiul articolului 5 alineatul (5), articolului 6 alineatul (4), articolului 7 alineatul (5), articolului 8 alineatul (4) și articolului 9 alineatul (3).

Comisia competentă a Parlamentului European poate da posibilitatea statului membru vizat de deciziile în cauză să participe la un schimb de opinii.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – litera ba (nouă)

| (ba) | contribuția prezentului regulament la realizarea strategiei de creștere economică și ocuparea forței de muncă a Uniunii. |
| --- | --- |

(ba)

contribuția prezentului regulament la realizarea strategiei de creștere economică și ocuparea forței de muncă a Uniunii.

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3a (nou)

3a.
     
  Cât de curând posibil, dar cel târziu la 31 decembrie 2012, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului privind fezabilitatea opțiunilor și cuprinzând propuneri pentru un posibil calendar în direcția emisiunilor comune de instrumente de datorie publică, ținând cont de condițiile financiare, fiscale și juridice. Comisia acordă atenție deosebită fezabilității introducerii unui fond de rambursare care să integreze condiții temporare privind emisiunea comună de instrumente de datorie publică și norme stricte de ajustare bugetară.

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Articolul 11a (nou)

Articolul 11a

Raportul Comisiei

Până la ... (7) Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport și, dacă este necesar, o propunere care conține un plan detaliat privind modul în care ar putea fi stabilite discuții ex-ante și o coordonare adecvată între statele membre cu privire la orice planuri importante de reformă a politicii economice și bugetare care ar putea avea efecte colaterale, cu privire la formatul coordonării și al discuțiilor, la politicile avute în vedere și consecințele politice probabile pentru statele membre și, în special, pentru parlamentele naționale, ale deciziilor care pot rezulta în urma unei astfel de coordonări și a discuțiilor ex-ante.

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Articolul 11b (nou)

Articolul 11b

Autoritatea europeană pentru datorii

Până la ... (8) Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport și, dacă este necesar, o propunere cu privire la evaluarea posibilității de a crea o autoritate europeană pentru datorii, responsabilă de gestionarea și coordonarea tuturor aspectelor legate de planurile anuale privind emisiunile de titluri de datorie ale statelor membre, de reînnoirea datoriilor scadente și de evaluarea sustenabilității datoriilor publice ale tuturor statelor membre. Raportul Comisiei evaluează și posibilitatea publicării anuale de date privind datoriile publice, deficitele sau alți indicatori macroeconomici ai statelor membre.

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Anexa I (nouă)

Principii comune pentru instituții bugetare independente

| — | Asumarea responsabilității: fără a aduce atingere principiilor prezentate mai jos, caracteristicile instituțiilor bugetare independente ar trebui să fie coerente cu cadrul juridic al statului membru și cu sistemul său politic și administrativ. Structura acestora ar trebui să țină cont de constrângerile de capacitate din statele membre mai mici. |
| --- | --- |

—

Asumarea responsabilității: fără a aduce atingere principiilor prezentate mai jos, caracteristicile instituțiilor bugetare independente ar trebui să fie coerente cu cadrul juridic al statului membru și cu sistemul său politic și administrativ. Structura acestora ar trebui să țină cont de constrângerile de capacitate din statele membre mai mici.

| — | Mandat: mandatul acestor instituții ar trebui să fie clar definit în legislație pentru a preveni intervenția inadecvată a autorităților bugetare sau extinderea inadecvată a mandatului instituțiilor bugetare independente, în detrimentul competențelor autorităților bugetare sau al prerogativelor parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

—

Mandat: mandatul acestor instituții ar trebui să fie clar definit în legislație pentru a preveni intervenția inadecvată a autorităților bugetare sau extinderea inadecvată a mandatului instituțiilor bugetare independente, în detrimentul competențelor autorităților bugetare sau al prerogativelor parlamentelor naționale.

| — | Resurse: resursele alocate instituțiilor bugetare independente ar trebui să fie pe măsura mandatului acestora pentru a le permite să-l realizeze de manieră credibilă. |
| --- | --- |

—

Resurse: resursele alocate instituțiilor bugetare independente ar trebui să fie pe măsura mandatului acestora pentru a le permite să-l realizeze de manieră credibilă.

| — | Responsabilitate: ar trebui instituite mecanisme statutare care să asigure că acestea răspund pe deplin în fața puterii legislative. Rapoartele și analizele emise de instituțiile bugetare independente ar trebui publicate și distribuite în mod gratuit. |
| --- | --- |

—

Responsabilitate: ar trebui instituite mecanisme statutare care să asigure că acestea răspund pe deplin în fața puterii legislative. Rapoartele și analizele emise de instituțiile bugetare independente ar trebui publicate și distribuite în mod gratuit.

| — | Conducerea: membrii conducerii ar trebui selectați pe bază de merit, experiență și competențe tehnice, mai ales în ceea ce privește procedura bugetară. Procedura de selecție ar trebui să implice mai multe instituții, cum ar fi o procedură de confirmare la nivel parlamentar sau o procedură prin care mai multe instituții desemnează unul sau mai mulți membri. Durata mandatelor în conducerea instituțiilor bugetare independente ar trebui specificată în mod clar în legislație, mandatele nu ar trebui să fie reînnoibile și ar trebui să depășească mandatul parlamentar. Demiterile ar trebui să fie strict limitate la cazurile grave de încălcări ale mandatului. |
| --- | --- |

—

Conducerea: membrii conducerii ar trebui selectați pe bază de merit, experiență și competențe tehnice, mai ales în ceea ce privește procedura bugetară. Procedura de selecție ar trebui să implice mai multe instituții, cum ar fi o procedură de confirmare la nivel parlamentar sau o procedură prin care mai multe instituții desemnează unul sau mai mulți membri. Durata mandatelor în conducerea instituțiilor bugetare independente ar trebui specificată în mod clar în legislație, mandatele nu ar trebui să fie reînnoibile și ar trebui să depășească mandatul parlamentar. Demiterile ar trebui să fie strict limitate la cazurile grave de încălcări ale mandatului.

| — | Personal: personalul instituțiilor bugetare independente ar trebui selectat prin concursuri generale, pe bază de merit și competențe tehnice. Condițiile de angajare ar trebui să respecte statutul funcționarilor publici. |
| --- | --- |

—

Personal: personalul instituțiilor bugetare independente ar trebui selectat prin concursuri generale, pe bază de merit și competențe tehnice. Condițiile de angajare ar trebui să respecte statutul funcționarilor publici.

| — | Accesul la informații, transparența și politica de comunicare: în general, instituțiile bugetare independente ar trebui să dispună de acces deplin prin legislație la toate informațiile relevante ce le sunt necesare pentru îndeplinirea la timp a mandatului. Orice restricții în acest sens ar trebui clar definite. Fără a aduce atingere respectivei legislații, nu ar trebui limitată capacitatea instituțiilor bugetare independente de a comunica în timp util prin canale media. În cazul în care sunt găzduite de o altă instituție, ar trebui clarificat faptul că opiniile emise de instituțiile bugetare independente le angajează numai pe acestea, nu și instituția-gazdă. |
| --- | --- |

—

Accesul la informații, transparența și politica de comunicare: în general, instituțiile bugetare independente ar trebui să dispună de acces deplin prin legislație la toate informațiile relevante ce le sunt necesare pentru îndeplinirea la timp a mandatului. Orice restricții în acest sens ar trebui clar definite. Fără a aduce atingere respectivei legislații, nu ar trebui limitată capacitatea instituțiilor bugetare independente de a comunica în timp util prin canale media. În cazul în care sunt găzduite de o altă instituție, ar trebui clarificat faptul că opiniile emise de instituțiile bugetare independente le angajează numai pe acestea, nu și instituția-gazdă.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0173/2012).

(2)  

  JO L 306, 23.11.2011, p. 12.

(3)  

  JO L 306, 23.11.2011, p. 33.

(4)  

  JO L 306, 23.11.2011, p. 1.

(5)  

  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

(6)  
  A se introduce data JO: o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(7)  
  A se introduce data JO: trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(8)  
  A se introduce data JO: trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/177 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/177

---

Miercuri, 13 iunie 2012Extinderea domeniului de aplicare geografic al operațiunilor BERD la sudul și estul Mării Mediterane ***I

P7_TA(2012)0244

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului referitoare la modificările aduse Acordului privind înființarea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în vederea extinderii domeniului de aplicare geografic al operațiunilor BERD la sudul și estul Mării Mediterane (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

2013/C 332 E/33

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0905), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0905),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului European de către Comisie (C7-0523/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului European de către Comisie (C7-0523/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 3 mai 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 3 mai 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0142/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0142/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 13 iunie 2012P7_TC1-COD(2011)0442

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2012 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind modificările aduse Acordului privind înființarea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în vederea extinderii domeniului de aplicare geografic al operațiunilor BERD la sudul și estul Mării Mediterane

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 602/2012/UE.)

---

Joi, 14 iunie 2012

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/178 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/178

---

Joi, 14 iunie 2012Stocurile de hering prezente în vestul Scoției ***I

P7_TA(2012)0253

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

2013/C 332 E/34

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0760), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0760),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0432/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0432/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0145/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0145/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 68, 6.3.2012, p. 74.

---

Joi, 14 iunie 2012P7_TC1-COD(2011)0345

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 iunie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri (3) acordă Consiliului competența de a monitoriza și a revizui ratele maxime ale mortalității prin pescuit și nivelurile asociate ale biomasei stocului de reproducere specificate la articolul 3 alineatul (2) și menționate la articolul 4 alineatele (2)-(5) și la articolul 9

  în acesta
  . [AM 1] |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri (3) acordă Consiliului competența de a monitoriza și a revizui ratele maxime ale mortalității prin pescuit și nivelurile asociate ale biomasei stocului de reproducere specificate la articolul 3 alineatul (2) și menționate la articolul 4 alineatele (2)-(5) și la articolul 9

  în acesta
  . [AM 1]

| (2) | În conformitate cu articolul 290 din tratat, se poate delega Comisiei competența de a completa sau modifica elemente neesențiale ale unui act legislativ prin intermediul unor acte delegate.
  [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 290 din tratat, se poate delega Comisiei competența de a completa sau modifica elemente neesențiale ale unui act legislativ prin intermediul unor acte delegate.
  [AM 2]

| (3) | Pentru a permite atingerea eficientă a țintelor

  asigura că țintele
  stabilite în planul multianual
  sunt atinse în mod eficient
  și o reacție rapidă

  că reacția
  la modificările apărute în situația stocurilor, trebuie

  este rapidă
  ,
  ar trebui
  să se delege Comisiei
  competența de a adopta acte
  în conformitate cu articolul 290 din tratat, competența de

  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru
  a revizui ratele maxime ale mortalității prin pescuit și nivelurile asociate ale biomasei stocului de reproducere în cazul în care datele științifice arată că aceste valori nu mai sunt adecvate pentru îndeplinirea obiectivului planului.
  Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și în bune condiții a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 3] |
| --- | --- |

(3)

Pentru a permite atingerea eficientă a țintelor

  asigura că țintele
  stabilite în planul multianual
  sunt atinse în mod eficient
  și o reacție rapidă

  că reacția
  la modificările apărute în situația stocurilor, trebuie

  este rapidă
  ,
  ar trebui
  să se delege Comisiei
  competența de a adopta acte
  în conformitate cu articolul 290 din tratat, competența de

  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru
  a revizui ratele maxime ale mortalității prin pescuit și nivelurile asociate ale biomasei stocului de reproducere în cazul în care datele științifice arată că aceste valori nu mai sunt adecvate pentru îndeplinirea obiectivului planului.
  Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și în bune condiții a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 3]

| (4) | Întrucât heringul din vestul Scoției este o specie migratoare, precizarea zonei pe care o populează în prezent trebuie

  stocul de hering prezent în vestul coastelor Scoției ar trebui
  să servească identificării

  la distingerea
  acestuia în raport cu

  față de
  alte stocuri, însă nu trebuie

  ar trebui
  să împiedice aplicarea planului în cazul în care specia

  stocul respectiv
  își modifică modelele de mobilitate. Articolele 1 și 2 trebuie modificate în consecință.
  [AM 4] |
| --- | --- |

(4)

Întrucât heringul din vestul Scoției este o specie migratoare, precizarea zonei pe care o populează în prezent trebuie

  stocul de hering prezent în vestul coastelor Scoției ar trebui
  să servească identificării

  la distingerea
  acestuia în raport cu

  față de
  alte stocuri, însă nu trebuie

  ar trebui
  să împiedice aplicarea planului în cazul în care specia

  stocul respectiv
  își modifică modelele de mobilitate. Articolele 1 și 2 trebuie modificate în consecință.
  [AM 4]

| (5) | Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  [AM 5] |
| --- | --- |

(5)

Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  [AM 5]

| (6) | Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  [AM 6] |
| --- | --- |

(6)

Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  [AM 6]

| (7) | Cu ocazia acestei modificări, trebuie corectată o greșeală din titlul articolului 7.
  [AM 7] |
| --- | --- |

(7)

Cu ocazia acestei modificări, trebuie corectată o greșeală din titlul articolului 7.
  [AM 7]

| (8) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1300/2008 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1300/2008 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1300/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1


  Obiect

  Prezentul regulament stabilește un plan multianual pentru unitățile piscicole care exploatează stocul de hering din
  zona situată în
  vestul
  coastelor
  Scoției.”[AM 8] |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește un plan multianual pentru unitățile piscicole care exploatează stocul de hering din
  zona situată în
  vestul
  coastelor
  Scoției.”[AM 8]

| 2. | La articolul 2, se adaugă următoarea literă (e):






  „(e) | «stocul de hering din
  zona situată în
  vestul
  coastelor
  Scoției» înseamnă stocul de hering (clupea harengus)
  distribuit în zona situată în vestul coastelor Scoției
  care populează
  în prezent
  apele Uniunii și pe cele internaționale din diviziunile

  zonele
  ICES Vb, VIa și VIb
  , precum și partea din zona ICES VIa situată la est de meridianul de 7° longitudine vestică și la nord de paralela de 55° latitudine nordică sau la vest de meridianul de 7° longitudine vestică și la nord de paralela de 56° latitudine nordică, cu excepția zonei Clyde
  .”[AM 9] |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 2, se adaugă următoarea literă (e):

„(e)

«stocul de hering din
  zona situată în
  vestul
  coastelor
  Scoției» înseamnă stocul de hering (clupea harengus)
  distribuit în zona situată în vestul coastelor Scoției
  care populează
  în prezent
  apele Uniunii și pe cele internaționale din diviziunile

  zonele
  ICES Vb, VIa și VIb
  , precum și partea din zona ICES VIa situată la est de meridianul de 7° longitudine vestică și la nord de paralela de 55° latitudine nordică sau la vest de meridianul de 7° longitudine vestică și la nord de paralela de 56° latitudine nordică, cu excepția zonei Clyde
  .”[AM 9]

| 3. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 7


  Revizuirea ratelor maxime ale mortalității prin pescuit și a nivelurilor asociate ale biomasei stocului de reproducere

  În cazul în care datele

  Comisia, pe baza avizului CSTEP și posibil și a altor date
  științifice indică

  și după consultarea temeinică a Consiliului consultativ regional pentru stocurile pelagice, stabilește
  faptul că valorile ratelor mortalității prin pescuit și ale nivelurilor asociate ale biomasei stocului de reproducere, specificate la articolul 3 alineatul (2), la articolul 4 alineatele (2)-(5) și la articolul 9 nu mai sunt adecvate pentru îndeplinirea obiectivului stabilit la articolul 3 alineatul (1), Comisia stabilește

  aceasta adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 9a prin care se stabilesc
  valori noi pentru aceste rate și niveluri prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu articolul 9a.”[AM 10] |
| --- | --- |

3.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Revizuirea ratelor maxime ale mortalității prin pescuit și a nivelurilor asociate ale biomasei stocului de reproducere

În cazul în care datele

  Comisia, pe baza avizului CSTEP și posibil și a altor date
  științifice indică

  și după consultarea temeinică a Consiliului consultativ regional pentru stocurile pelagice, stabilește
  faptul că valorile ratelor mortalității prin pescuit și ale nivelurilor asociate ale biomasei stocului de reproducere, specificate la articolul 3 alineatul (2), la articolul 4 alineatele (2)-(5) și la articolul 9 nu mai sunt adecvate pentru îndeplinirea obiectivului stabilit la articolul 3 alineatul (1), Comisia stabilește

  aceasta adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 9a prin care se stabilesc
  valori noi pentru aceste rate și niveluri prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu articolul 9a.”[AM 10]

| 4. | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 8


  Evaluarea și revizuirea planului multianual



  (1)
     
  Cel puțin
  o dată la patru ani, începând cu 18 decembrie 2008, Comisia evaluează funcționarea și rezultatele planului multianual.
  În scopul realizării acestei evaluări, Comisia solicită recomandări din partea CSTEP și a Consiliului consultativ regional pentru stocurile pelagice.
  Dacă este cazul

  necesar
  , Comisia poate propune modificări ale

  face propuneri adecvate de modificare a
  planului multianual sau poate adopta acte delegate

  care sunt adoptate
  în conformitate cu articolul 7

  procedura legislativă ordinară
  .


  (2)
     
  Alineatul (1) nu aduce atingere delegării de competențe prevăzute la articolul 7.
  ”[AM 11] |
| --- | --- |

4.

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 8

Evaluarea și revizuirea planului multianual

(1)
     
  Cel puțin
  o dată la patru ani, începând cu 18 decembrie 2008, Comisia evaluează funcționarea și rezultatele planului multianual.
  În scopul realizării acestei evaluări, Comisia solicită recomandări din partea CSTEP și a Consiliului consultativ regional pentru stocurile pelagice.
  Dacă este cazul

  necesar
  , Comisia poate propune modificări ale

  face propuneri adecvate de modificare a
  planului multianual sau poate adopta acte delegate

  care sunt adoptate
  în conformitate cu articolul 7

  procedura legislativă ordinară
  .

(2)
     
  Alineatul (1) nu aduce atingere delegării de competențe prevăzute la articolul 7.
  ”[AM 11]

| 5. | Se introduce următorul articol 9a:
  „Articolul 9a


  Exercitarea delegării de competențe

  (1)   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite la prezentul articol.
  (2)   Delegarea competenței

  Competența de a adopta actele delegate
  menționate la articolele 7 și 8 se conferă

  articolul 7 este conferită Comisiei
  pentru o perioadă nedeterminată

  de trei ani
  de la [zz/ll/aaaa] [a se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament] ... (4).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 12]

  (3)   Delegarea competenței menționate la articolele

  articolul
  7 și 8 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia

  O decizie
  de revocare pune capăt delegării competenței specificate

  de competențe specificată
  în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate aflate deja în vigoare. [AM 13]

  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 7 și 8

  articolului 7
  intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu a formulat nicio obiecție în termen de două luni de la comunicarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Termenul respectiv

  Respectivul termen
  se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.” |
| --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol 9a:

„Articolul 9a

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite la prezentul articol.

(2)   Delegarea competenței

  Competența de a adopta actele delegate
  menționate la articolele 7 și 8 se conferă

  articolul 7 este conferită Comisiei
  pentru o perioadă nedeterminată

  de trei ani
  de la [zz/ll/aaaa] [a se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament] ... (4).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 12]

(3)   Delegarea competenței menționate la articolele

  articolul
  7 și 8 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia

  O decizie
  de revocare pune capăt delegării competenței specificate

  de competențe specificată
  în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate aflate deja în vigoare. [AM 13]

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 7 și 8

  articolului 7
  intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu a formulat nicio obiecție în termen de două luni de la comunicarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Termenul respectiv

  Respectivul termen
  se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  JO C 68, 6.3.2012, p. 74.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 14 iunie 2012.

2

(3)  JO L 344, 20.12.2008, p. 6

3

(4)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

4

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/182 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/182

---

Joi, 14 iunie 2012Pericolele de accidente majore care implică substanțe periculoase ***I

P7_TA(2012)0254

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

2013/C 332 E/35

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0781), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0781),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0011/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0011/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 25 aprilie 2012, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 25 aprilie 2012, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0339/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 248, 25.8.2011, p. 138.

---

Joi, 14 iunie 2012P7_TC1-COD(2010)0377

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 14 iunie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase, de modificare și ulterior de abrogare a Directivei 96/82/CE a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2012/18/UE.)

---

Joi, 14 iunie 2012Anexă la rezoluția legislativă

Declarația Comisiei

Declarație privind excluderea categoriei toxicitate acută 3 dermică (Anexa I, partea I, Seveso)

Comisia recunoaște că compromisul adoptat cu privire la propunerea sa implică îmbunătățirea nivelului de protecție a sănătății și siguranței omului și a mediului comparativ cu nivelul de protecție asigurat de Directiva 96/82/CE Seveso II.

Comisia intenționează să efectueze o analiză mai aprofundată a probabilității, riscurilor și consecințelor potențiale asociate unor accidente majore care implică substanțe periculoase clasificate de toxicitate acută 3 dermică. În funcție de rezultatele acestei analize, este posibil ca Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru a include și această categorie în domeniul de aplicare al directivei.

---

| 15.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 332/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 332/183

---

Joi, 14 iunie 2012Alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale ***I

P7_TA(2012)0255

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 iunie 2012 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

2013/C 332 E/36

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0353), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0353),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0169/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0169/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de senatul italian în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, care susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de senatul italian în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, care susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2011 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0059/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0059/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 24, 28.1.2012, p. 119.

---

Joi, 14 iunie 2012P7_TC1-COD(2011)0156

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 iunie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și, alimentele destinate unor scopuri medicale speciale, alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și alimentele destinate utilizării în regimuri sărace și foarte sărace în calorii [AM 1]

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stipulează că măsurile care au ca obiect instituirea și funcționarea pieței interne și care privesc, printre altele, domeniul sănătății, securității, protecției mediului si protecției consumatorilor, trebuie să pornească de la premisa asigurării unui nivel de protecție ridicat, ținând seama în special de orice evoluție noua, întemeiata pe fapte științifice. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stipulează că măsurile care au ca obiect instituirea și funcționarea pieței interne și care privesc, printre altele, domeniul sănătății, securității, protecției mediului si protecției consumatorilor, trebuie să pornească de la premisa asigurării unui nivel de protecție ridicat, ținând seama în special de orice evoluție noua, întemeiata pe fapte științifice.

| (2) | Siguranța alimentelor, în special în cazul în care acestea sunt destinate unor categorii de populație vulnerabile cum ar fi sugarii, copiii de vârstă mică și persoanele care suferă de boli deosebite, constituie o condiție preliminară pentru
  libera
  lor
  circulație
  și pentru buna funcționare a pieței interne.

  produselor alimentare sigure și sănătoase constituie un aspect esențial al pieței interne
  și contribuie semnificativ la sănătatea și bunăstarea cetățenilor și la interesele lor sociale și economice.
  [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

Siguranța alimentelor, în special în cazul în care acestea sunt destinate unor categorii de populație vulnerabile cum ar fi sugarii, copiii de vârstă mică și persoanele care suferă de boli deosebite, constituie o condiție preliminară pentru
  libera
  lor
  circulație
  și pentru buna funcționare a pieței interne.

  produselor alimentare sigure și sănătoase constituie un aspect esențial al pieței interne
  și contribuie semnificativ la sănătatea și bunăstarea cetățenilor și la interesele lor sociale și economice.
  [AM 2]

| (2a) | În acest context, dat fiind că dreptul Uniunii în acest domeniu a fost conceput pentru a garanta că niciun produs alimentar periculos nu este introdus pe piață, ar trebui să se excludă din compoziția categoriilor de alimente la care se referă prezentul regulament substanțele care ar putea avea un efect nociv asupra sănătății categoriilor de populație implicate. [AM 3] |
| --- | --- |

(2a)

În acest context, dat fiind că dreptul Uniunii în acest domeniu a fost conceput pentru a garanta că niciun produs alimentar periculos nu este introdus pe piață, ar trebui să se excludă din compoziția categoriilor de alimente la care se referă prezentul regulament substanțele care ar putea avea un efect nociv asupra sănătății categoriilor de populație implicate. [AM 3]

| (3) | Directiva 2009/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind produsele alimentare cu destinație nutrițională specială (3) stabilește normele generale privind compoziția și prepararea acestor alimente, special concepute pentru a răspunde cerințelor nutriționale specifice ale persoanelor cărora le sunt destinate. Majoritatea dispozițiilor prevăzute în respectiva directivă datează din 1977 și, prin urmare, ar trebui revizuite

  nu soluționează dificultățile cu care se confruntă consumatorii pentru a face o alegere în cunoștință de cauză între alimentele dietetice
  ,
  alimentele îmbogățite
  ,
  alimentele cu mențiuni și alimentele destinate unui consum normal. Interacțiunea dintre această legislație și dreptul Uniunii adoptat mai de curând, cum ar fi Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iunie 2002 referitoare la apropierea legislațiilor statelor membre privind suplimentele alimentare (4), Regulamentul (CE) nr
  .
  1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (5), Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind adaosul de vitamine și minerale, precum și de anumite substanțe de alt tip în produsele alimentare (6) și Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (7), este un alt factor care impune revizuirea în profunzime a Directivei 2009/39/CE
  . [AM 4] |
| --- | --- |

(3)

Directiva 2009/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind produsele alimentare cu destinație nutrițională specială (3) stabilește normele generale privind compoziția și prepararea acestor alimente, special concepute pentru a răspunde cerințelor nutriționale specifice ale persoanelor cărora le sunt destinate. Majoritatea dispozițiilor prevăzute în respectiva directivă datează din 1977 și, prin urmare, ar trebui revizuite

  nu soluționează dificultățile cu care se confruntă consumatorii pentru a face o alegere în cunoștință de cauză între alimentele dietetice
  ,
  alimentele îmbogățite
  ,
  alimentele cu mențiuni și alimentele destinate unui consum normal. Interacțiunea dintre această legislație și dreptul Uniunii adoptat mai de curând, cum ar fi Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iunie 2002 referitoare la apropierea legislațiilor statelor membre privind suplimentele alimentare (4), Regulamentul (CE) nr
  .
  1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (5), Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind adaosul de vitamine și minerale, precum și de anumite substanțe de alt tip în produsele alimentare (6) și Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (7), este un alt factor care impune revizuirea în profunzime a Directivei 2009/39/CE
  . [AM 4]

| (4) | Directiva 2009/39/CE stabilește o definiție comună pentru „produsele alimentare cu destinație nutrițională specială”, precum și cerințe generale privind etichetarea, inclusiv obligația ca astfel de alimente să fie însoțite de o indicație a adecvării lor la destinația nutrițională indicată. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 2009/39/CE stabilește o definiție comună pentru „produsele alimentare cu destinație nutrițională specială”, precum și cerințe generale privind etichetarea, inclusiv obligația ca astfel de alimente să fie însoțite de o indicație a adecvării lor la destinația nutrițională indicată.

| (5) | Cerințele generale privind compoziția și etichetarea stabilite de Directiva 2009/39/CE sunt completate de o serie de acte fără caracter legislativ ale Uniunii, aplicabile unor categorii specifice de alimente. În această privință, Directiva 2006/141/CE (8) a Comisiei stabilește norme armonizate privind formulele de început și formulele de continuare, în timp ce Directiva 2006/125/CE (9) a Comisiei stabilește anumite norme armonizate privind preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică. În mod asemănător, norme armonizate sunt stabilite și de Directiva 96/8/CE a Comisiei din 26 februarie 1996 privind produsele alimentare utilizate în dietele hipocalorice pentru scăderea în greutate (10), Directiva 1999/21/CE a Comisiei din 25 martie 1999 privind alimentele dietetice destinate unor scopuri medicale speciale (11) și Regulamentul (CE) nr. 41/2009 al Comisiei din 20 ianuarie 2009 privind compoziția și etichetarea produselor alimentare adecvate pentru persoanele cu intoleranță la gluten (12). |
| --- | --- |

(5)

Cerințele generale privind compoziția și etichetarea stabilite de Directiva 2009/39/CE sunt completate de o serie de acte fără caracter legislativ ale Uniunii, aplicabile unor categorii specifice de alimente. În această privință, Directiva 2006/141/CE (8) a Comisiei stabilește norme armonizate privind formulele de început și formulele de continuare, în timp ce Directiva 2006/125/CE (9) a Comisiei stabilește anumite norme armonizate privind preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică. În mod asemănător, norme armonizate sunt stabilite și de Directiva 96/8/CE a Comisiei din 26 februarie 1996 privind produsele alimentare utilizate în dietele hipocalorice pentru scăderea în greutate (10), Directiva 1999/21/CE a Comisiei din 25 martie 1999 privind alimentele dietetice destinate unor scopuri medicale speciale (11) și Regulamentul (CE) nr. 41/2009 al Comisiei din 20 ianuarie 2009 privind compoziția și etichetarea produselor alimentare adecvate pentru persoanele cu intoleranță la gluten (12).

| (6) | În plus, Directiva 92/52/CEE a Consiliului (13) stabilește norme armonizate privind formulele inițiale și formulele de continuare ale preparatelor pentru sugari și ale preparatelor de continuare destinate exportului în țări terțe. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Directiva 92/52/CEE a Consiliului (13) stabilește norme armonizate privind formulele inițiale și formulele de continuare ale preparatelor pentru sugari și ale preparatelor de continuare destinate exportului în țări terțe.

| (6a) | În conformitate cu Rezoluția Consiliului din 18 iunie 1992 (14) Uniunea ar trebui să contribuie la aplicarea unor practici adecvate pentru comercializarea substituenților laptelui matern în țările terțe de către producătorii stabiliți în Comunitate. [AM 5] |
| --- | --- |

(6a)

În conformitate cu Rezoluția Consiliului din 18 iunie 1992 (14) Uniunea ar trebui să contribuie la aplicarea unor practici adecvate pentru comercializarea substituenților laptelui matern în țările terțe de către producătorii stabiliți în Comunitate. [AM 5]

| (7) | Directiva 2009/39/CE prevede că s-ar putea adopta dispoziții specifice privind următoarele două categorii specifice de alimente care se încadrează în definiția produselor alimentare cu destinație nutrițională specială: „alimentele adaptate pentru un consum muscular intens, în special destinate sportivilor” și „alimente destinate persoanelor care suferă de tulburări ale metabolismului glucidic (diabeticii)”. În ceea ce privește alimentele adaptate pentru un consum muscular intens, nu s-a putut ajunge la nicio concluzie viabilă referitoare la elaborarea unor dispoziții specifice, din cauza punctelor de vedere foarte divergente ale statelor membre și ale părților implicate în ceea ce privește domeniul legislației specifice, numărul de subcategorii de alimente care să fie incluse, criteriile de stabilire a cerințelor referitoare la compoziție și impactul potențial asupra inovației în procesul de dezvoltare a produselor. În ceea ce privește dispozițiile speciale pentru alimentele destinate persoanelor care suferă de tulburări ale metabolismului glucidic (diabeticii), un raport al Comisiei (15) concluzionează că nu există o bază științifică pentru stabilirea unor cerințe specifice privind compoziția.
  Cu toate acestea
  ,
  angajamentul luat de Comisie în Directiva 2009/39/CE de a recunoaște cerințele nutriționale ale sportivilor ar trebui să se aplice în continuare, astfel cum se susține în avizele științifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („Autoritatea”)
  referitoare la
  mențiunile relevante pentru persoanele active și în raportul Comitetului științific pentru alimentație din 28 februarie 2001 privind compoziția și specificațiile alimentelor pentru efort muscular susținut, destinate în special sportivilor
  .
  Prin urmare, Comisia ar trebui să verifice, cel târziu la 1 iulie 2015, dacă este necesar să se revizuiască în această privință legislația generală privind alimentele
  . [AM 6] |
| --- | --- |

(7)

Directiva 2009/39/CE prevede că s-ar putea adopta dispoziții specifice privind următoarele două categorii specifice de alimente care se încadrează în definiția produselor alimentare cu destinație nutrițională specială: „alimentele adaptate pentru un consum muscular intens, în special destinate sportivilor” și „alimente destinate persoanelor care suferă de tulburări ale metabolismului glucidic (diabeticii)”. În ceea ce privește alimentele adaptate pentru un consum muscular intens, nu s-a putut ajunge la nicio concluzie viabilă referitoare la elaborarea unor dispoziții specifice, din cauza punctelor de vedere foarte divergente ale statelor membre și ale părților implicate în ceea ce privește domeniul legislației specifice, numărul de subcategorii de alimente care să fie incluse, criteriile de stabilire a cerințelor referitoare la compoziție și impactul potențial asupra inovației în procesul de dezvoltare a produselor. În ceea ce privește dispozițiile speciale pentru alimentele destinate persoanelor care suferă de tulburări ale metabolismului glucidic (diabeticii), un raport al Comisiei (15) concluzionează că nu există o bază științifică pentru stabilirea unor cerințe specifice privind compoziția.
  Cu toate acestea
  ,
  angajamentul luat de Comisie în Directiva 2009/39/CE de a recunoaște cerințele nutriționale ale sportivilor ar trebui să se aplice în continuare, astfel cum se susține în avizele științifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („Autoritatea”)
  referitoare la
  mențiunile relevante pentru persoanele active și în raportul Comitetului științific pentru alimentație din 28 februarie 2001 privind compoziția și specificațiile alimentelor pentru efort muscular susținut, destinate în special sportivilor
  .
  Prin urmare, Comisia ar trebui să verifice, cel târziu la 1 iulie 2015, dacă este necesar să se revizuiască în această privință legislația generală privind alimentele
  . [AM 6]

| (7a) | Raportul Comisiei din 26 iunie 2008 referitor la alimentele destinate persoanelor care suferă de tulburări ale metabolismului glucidic (diabet) (16) concluzionează că lipsește baza științifică pentru stabilirea unor cerințe specifice privind compoziția. Prin urmare, prezentul regulament nu reprezintă cadrul juridic potrivit pentru această categorie de alimente. Comisia consideră că este mai important, în ceea ce privește persoanele care suferă de diabet, să se ia în considerare cantitatea de alimente și modelul alimentelor absorbite. Această concluzie nu împiedică nicidecum instituirea unei strategii la nivelul Uniunii care să vizeze combaterea globală a diabetului (de tipul 1 și de tipul 2), boală care afectează peste 32 de milioane de cetățeni ai Uniunii. Aceste cifre, care, conform estimărilor, ar trebui să crească cu 16 % până în 2030 din cauza obezității endemice și a îmbătrânirii populației europene, justifică prin urmare acordarea unei atenții susținute la nivelul Uniunii, inclusiv în materie de cercetare și dezvoltare. [AM 7] |
| --- | --- |

(7a)

Raportul Comisiei din 26 iunie 2008 referitor la alimentele destinate persoanelor care suferă de tulburări ale metabolismului glucidic (diabet) (16) concluzionează că lipsește baza științifică pentru stabilirea unor cerințe specifice privind compoziția. Prin urmare, prezentul regulament nu reprezintă cadrul juridic potrivit pentru această categorie de alimente. Comisia consideră că este mai important, în ceea ce privește persoanele care suferă de diabet, să se ia în considerare cantitatea de alimente și modelul alimentelor absorbite. Această concluzie nu împiedică nicidecum instituirea unei strategii la nivelul Uniunii care să vizeze combaterea globală a diabetului (de tipul 1 și de tipul 2), boală care afectează peste 32 de milioane de cetățeni ai Uniunii. Aceste cifre, care, conform estimărilor, ar trebui să crească cu 16 % până în 2030 din cauza obezității endemice și a îmbătrânirii populației europene, justifică prin urmare acordarea unei atenții susținute la nivelul Uniunii, inclusiv în materie de cercetare și dezvoltare. [AM 7]

| (8) | Directiva 2009/39/CE impune de asemenea o procedură generală de notificare la nivel național pentru alimentele prezentate de operatorii din industria alimentară ca încadrându-se în definiția „produselor alimentare cu destinație nutrițională specială” pentru care nu sunt prevăzute dispoziții specifice în dreptul Uniunii, înainte de introducerea acestora pe piața Uniunii, în vederea facilitării monitorizării eficiente a acestor alimente de către statele membre. |
| --- | --- |

(8)

Directiva 2009/39/CE impune de asemenea o procedură generală de notificare la nivel național pentru alimentele prezentate de operatorii din industria alimentară ca încadrându-se în definiția „produselor alimentare cu destinație nutrițională specială” pentru care nu sunt prevăzute dispoziții specifice în dreptul Uniunii, înainte de introducerea acestora pe piața Uniunii, în vederea facilitării monitorizării eficiente a acestor alimente de către statele membre.

| (9) | Un raport al Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu privind punerea în aplicare a acestei proceduri de notificare (17) a arătat că pot apărea dificultăți din cauza diverselor interpretări ale definiției produselor alimentare cu destinație nutrițională specială, care par să fie deschise unor interpretări diverse din partea autorităților naționale. Prin urmare, raportul a concluzionat că ar fi nevoie de o revizuire a domeniului de aplicare a Directivei 2009/39/CE pentru a asigura o punere în aplicare mai eficace și mai armonizată a legislației Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Un raport al Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu privind punerea în aplicare a acestei proceduri de notificare (17) a arătat că pot apărea dificultăți din cauza diverselor interpretări ale definiției produselor alimentare cu destinație nutrițională specială, care par să fie deschise unor interpretări diverse din partea autorităților naționale. Prin urmare, raportul a concluzionat că ar fi nevoie de o revizuire a domeniului de aplicare a Directivei 2009/39/CE pentru a asigura o punere în aplicare mai eficace și mai armonizată a legislației Uniunii.

| (10) | Un raport de studiu (18) referitor la revizuirea legislației privind produsele alimentare cu destinație nutrițională specială confirmă constatările raportului Comisiei menționat anterior cu privire la punerea în aplicare a procedurii de notificare și arată că în prezent un număr din ce în ce mai mare de produse alimentare sunt introduse pe piață și etichetate drept produse alimentare adecvate unor destinații nutriționale speciale, din cauza definiției cuprinzătoare stabilite de Directiva 2009/39/CE. Raportul de studiu subliniază și faptul că tipul de alimente reglementat de această legislație diferă semnificativ de la un stat membru la altul. Alimente asemănătoare pot fi introduse pe piață în același timp în diverse state membre ca alimente cu destinație nutrițională specială și/sau ca alimente pentru consum normal destinat populației generale sau anumitor subgrupuri ale populației, cum ar fi femeile însărcinate, femei ajunse la postmenopauză, adulți în vârstă, copii în creștere, adolescenți, diverse categorii de persoane care desfășoară activități fizice solicitante și alții. Această stare de fapt subminează funcționarea pieței interne, creează o stare de incertitudine juridică pentru autoritățile competente, pentru operatorii din industria alimentară și pentru consumatori, iar riscul de marketing abuziv și de distorsionare a concurenței nu poate fi exclus. |
| --- | --- |

(10)

Un raport de studiu (18) referitor la revizuirea legislației privind produsele alimentare cu destinație nutrițională specială confirmă constatările raportului Comisiei menționat anterior cu privire la punerea în aplicare a procedurii de notificare și arată că în prezent un număr din ce în ce mai mare de produse alimentare sunt introduse pe piață și etichetate drept produse alimentare adecvate unor destinații nutriționale speciale, din cauza definiției cuprinzătoare stabilite de Directiva 2009/39/CE. Raportul de studiu subliniază și faptul că tipul de alimente reglementat de această legislație diferă semnificativ de la un stat membru la altul. Alimente asemănătoare pot fi introduse pe piață în același timp în diverse state membre ca alimente cu destinație nutrițională specială și/sau ca alimente pentru consum normal destinat populației generale sau anumitor subgrupuri ale populației, cum ar fi femeile însărcinate, femei ajunse la postmenopauză, adulți în vârstă, copii în creștere, adolescenți, diverse categorii de persoane care desfășoară activități fizice solicitante și alții. Această stare de fapt subminează funcționarea pieței interne, creează o stare de incertitudine juridică pentru autoritățile competente, pentru operatorii din industria alimentară și pentru consumatori, iar riscul de marketing abuziv și de distorsionare a concurenței nu poate fi exclus.

| (11) | Se pare că alte acte legislative ale Uniunii adoptate recent sunt mai bine adaptate decât Directiva 2009/39/CE la o piață alimentară inovativă și aflată în evoluție. Deosebit de relevante și importante în această privință sunt următoarele: Directiva 2002/46/CE, Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 și Regulamentul (CE) nr. 1925/2006. Mai mult, dispozițiile acestor acte legislative ale Uniunii ar reglementa în mod adecvat o serie de categorii de alimente care fac obiectul Directivei 2009/39/CE, reducând sarcina administrativă și îmbunătățind claritatea în ceea ce privește domeniul de aplicare și obiectivele. |
| --- | --- |

(11)

Se pare că alte acte legislative ale Uniunii adoptate recent sunt mai bine adaptate decât Directiva 2009/39/CE la o piață alimentară inovativă și aflată în evoluție. Deosebit de relevante și importante în această privință sunt următoarele: Directiva 2002/46/CE, Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 și Regulamentul (CE) nr. 1925/2006. Mai mult, dispozițiile acestor acte legislative ale Uniunii ar reglementa în mod adecvat o serie de categorii de alimente care fac obiectul Directivei 2009/39/CE, reducând sarcina administrativă și îmbunătățind claritatea în ceea ce privește domeniul de aplicare și obiectivele.

| (11a) | Prin urmare, este necesară eliminarea diferențelor de interpretare și soluționarea dificultăților pe care le au statele membre și operatorii din industria alimentară în ceea ce privește combinarea diverselor acte legislative privitoare la alimente, prin simplificarea mediului de reglementare. Astfel s-ar asigura faptul că produsele similare sunt tratate în același mod la nivelul Uniunii și s-ar crea condiții de concurență mai echitabile pentru toți operatorii de pe piața internă, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). [AM 8] |
| --- | --- |

(11a)

Prin urmare, este necesară eliminarea diferențelor de interpretare și soluționarea dificultăților pe care le au statele membre și operatorii din industria alimentară în ceea ce privește combinarea diverselor acte legislative privitoare la alimente, prin simplificarea mediului de reglementare. Astfel s-ar asigura faptul că produsele similare sunt tratate în același mod la nivelul Uniunii și s-ar crea condiții de concurență mai echitabile pentru toți operatorii de pe piața internă, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). [AM 8]

| (12) | În plus, experiența a arătat că anumite norme incluse în Directiva 2009/39/CE sau adoptate în temeiul acesteia nu mai asigură în mod eficace funcționarea pieței interne. |
| --- | --- |

(12)

În plus, experiența a arătat că anumite norme incluse în Directiva 2009/39/CE sau adoptate în temeiul acesteia nu mai asigură în mod eficace funcționarea pieței interne.

| (13) | Prin urmare, conceptul de „produse alimentare cu destinație nutrițională specială” ar trebui desființat, iar Directiva 2009/39/CE ar trebui înlocuită prin prezentul act. În scopul simplificării aplicării acestuia și al asigurării coerenței legislative în toate statele membre, prezentul act ar trebui să ia forma unui regulament. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, conceptul de „produse alimentare cu destinație nutrițională specială” ar trebui desființat, iar Directiva 2009/39/CE ar trebui înlocuită prin prezentul act. În scopul simplificării aplicării acestuia și al asigurării coerenței legislative în toate statele membre, prezentul act ar trebui să ia forma unui regulament.

| (14) | Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a dispozițiilor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (19) stabilește principiile și definițiile comune ale legislației alimentare a Uniunii, în vederea asigurării unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor

  a sănătății persoanelor
  și a funcționării eficace

  intereselor consumatorilor, asigurând, în același timp, buna funcționare
  a pieței interne. Regulamentul stabilește principiile analizei riscului alimentelor, precum

  prevede că, în conformitate cu principiul precauției, pot fi adoptate măsuri provizorii de gestionare a riscului
  și
  stabilește
  structurile și mecanismele pentru evaluările științifice și tehnice întreprinse de către Autoritate. Prin urmare, anumite definiții stabilite în regulamentul respectiv trebuie să se aplice de asemenea în contextul prezentului regulament. În plus, în scopul prezentului regulament, Autoritatea ar trebui să fie consultată în toate problemele de natură a afecta sănătatea publică. [AM 9] |
| --- | --- |

(14)

Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a dispozițiilor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (19) stabilește principiile și definițiile comune ale legislației alimentare a Uniunii, în vederea asigurării unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor

  a sănătății persoanelor
  și a funcționării eficace

  intereselor consumatorilor, asigurând, în același timp, buna funcționare
  a pieței interne. Regulamentul stabilește principiile analizei riscului alimentelor, precum

  prevede că, în conformitate cu principiul precauției, pot fi adoptate măsuri provizorii de gestionare a riscului
  și
  stabilește
  structurile și mecanismele pentru evaluările științifice și tehnice întreprinse de către Autoritate. Prin urmare, anumite definiții stabilite în regulamentul respectiv trebuie să se aplice de asemenea în contextul prezentului regulament. În plus, în scopul prezentului regulament, Autoritatea ar trebui să fie consultată în toate problemele de natură a afecta sănătatea publică. [AM 9]

| (14a) | În cazul în care există un risc la adresa vieții sau a sănătății, imediat sau pe termen lung, dar persistă incertitudinea științifică, ar trebui să se aplice principiul precauției pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a sănătății, ținând seama de efectele toxice cumulative și de sensibilitățile specifice în materie de sănătate ale categoriilor de populație deosebit de vulnerabile specificate în prezentul regulament. [AM 10] |
| --- | --- |

(14a)

În cazul în care există un risc la adresa vieții sau a sănătății, imediat sau pe termen lung, dar persistă incertitudinea științifică, ar trebui să se aplice principiul precauției pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a sănătății, ținând seama de efectele toxice cumulative și de sensibilitățile specifice în materie de sănătate ale categoriilor de populație deosebit de vulnerabile specificate în prezentul regulament. [AM 10]

| (15) | Un număr limitat de categorii de alimente constituie singura sursă de hrană pentru anumite grupuri ale populației sau reprezintă o sursă parțială de hrană; astfel de categorii de alimente sunt vitale pentru gestionarea anumitor afecțiuni și/sau sunt esențiale pentru menținerea adecvării nutriționale dorite pentru anumite grupuri vulnerabile bine stabilite ale populației. Aceste categorii de alimente includ formulele de început și formulele de continuare, preparatele pe bază de cereale, alimentele pentru copii, și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale
  , alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten, și alimentele destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii.
  Experiența a arătat că dispozițiile Directivei 2006/141/CE, ale Directivei 2006/125/CE și ale Directivei 1999/21/CE asigură într-un mod satisfăcător libera circulație a acestor alimente, precum și un grad înalt de protejare a sănătății publice.
  În prezent, alimentele destinate regimurilor foarte sărace în calorii nu fac obiectul Directivei 96/8/CE, ci doar al Directivei 2009/39/CE.
  Este oportun ca prezentul regulament să se concentreze pe cerințele generale privind compoziția și informarea pentru formulele de început și formulele de continuare, preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, precum și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale,
  și alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și alimentele destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii ,
  ținând
  , totodată,
  cont de Directiva 2006/141/CE, de Directiva 2006/125/CE și de Directiva 1999/21/CE. [AM 11] |
| --- | --- |

(15)

Un număr limitat de categorii de alimente constituie singura sursă de hrană pentru anumite grupuri ale populației sau reprezintă o sursă parțială de hrană; astfel de categorii de alimente sunt vitale pentru gestionarea anumitor afecțiuni și/sau sunt esențiale pentru menținerea adecvării nutriționale dorite pentru anumite grupuri vulnerabile bine stabilite ale populației. Aceste categorii de alimente includ formulele de început și formulele de continuare, preparatele pe bază de cereale, alimentele pentru copii, și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale
  , alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten, și alimentele destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii.
  Experiența a arătat că dispozițiile Directivei 2006/141/CE, ale Directivei 2006/125/CE și ale Directivei 1999/21/CE asigură într-un mod satisfăcător libera circulație a acestor alimente, precum și un grad înalt de protejare a sănătății publice.
  În prezent, alimentele destinate regimurilor foarte sărace în calorii nu fac obiectul Directivei 96/8/CE, ci doar al Directivei 2009/39/CE.
  Este oportun ca prezentul regulament să se concentreze pe cerințele generale privind compoziția și informarea pentru formulele de început și formulele de continuare, preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, precum și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale,
  și alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și alimentele destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii ,
  ținând
  , totodată,
  cont de Directiva 2006/141/CE, de Directiva 2006/125/CE și de Directiva 1999/21/CE. [AM 11]

| (16) | În vederea asigurării certitudinii juridice, definițiile stabilite în Directiva 2006/141/CE a Comisiei, Directiva 2006/125/CE și, Directiva 1999/21/CE
  , Regulamentul (CE) nr. 41/2009 și Directiva 96/8/CE
  ar trebui transferate în prezentul regulament. Cu toate acestea, definițiile formulelor de început și ale formulelor de continuare, ale preparatelor pe bază de cereale, ale alimentelor pentru copii și, ale alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale
  , ale alimentelor destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și ale alimentelor destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii
  ar trebui adaptate în mod regulat, ținând cont de progresul tehnic și științific și de evoluțiile relevante la nivel internațional, după caz. [AM 12] |
| --- | --- |

(16)

În vederea asigurării certitudinii juridice, definițiile stabilite în Directiva 2006/141/CE a Comisiei, Directiva 2006/125/CE și, Directiva 1999/21/CE
  , Regulamentul (CE) nr. 41/2009 și Directiva 96/8/CE
  ar trebui transferate în prezentul regulament. Cu toate acestea, definițiile formulelor de început și ale formulelor de continuare, ale preparatelor pe bază de cereale, ale alimentelor pentru copii și, ale alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale
  , ale alimentelor destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și ale alimentelor destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii
  ar trebui adaptate în mod regulat, ținând cont de progresul tehnic și științific și de evoluțiile relevante la nivel internațional, după caz. [AM 12]

| (16a) | Conform recomandărilor Organizației Mondiale a Sănătății, sugarii cu greutate scăzută la naștere ar trebui să fie hrăniți cu laptele matern al mamelor lor. Cu toate acestea, sugarii cu greutate scăzută la naștere și sugarii născuți prematur au adesea nevoi nutriționale speciale care nu pot fi satisfăcute de laptele matern al mamelor lor sau de formulele de început standard. Alimentele destinate acestor categorii de sugari ar trebui să respecte normele aplicabile alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale în cazul în care aceste alimente sunt considerate formula cea mai potrivită, luând în considerare situația medicală specifică a sugarului respectiv. Formula destinată sugarilor cu greutate scăzută la naștere sau sugarilor născuți prematur ar trebui să respecte, în orice caz, cerințele din Directiva 2006/141/CE. [AM 13] |
| --- | --- |

(16a)

Conform recomandărilor Organizației Mondiale a Sănătății, sugarii cu greutate scăzută la naștere ar trebui să fie hrăniți cu laptele matern al mamelor lor. Cu toate acestea, sugarii cu greutate scăzută la naștere și sugarii născuți prematur au adesea nevoi nutriționale speciale care nu pot fi satisfăcute de laptele matern al mamelor lor sau de formulele de început standard. Alimentele destinate acestor categorii de sugari ar trebui să respecte normele aplicabile alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale în cazul în care aceste alimente sunt considerate formula cea mai potrivită, luând în considerare situația medicală specifică a sugarului respectiv. Formula destinată sugarilor cu greutate scăzută la naștere sau sugarilor născuți prematur ar trebui să respecte, în orice caz, cerințele din Directiva 2006/141/CE. [AM 13]

| (17) | Este important ca ingredientele utilizate la fabricarea categoriilor de alimente care fac obiectul prezentului regulament să fie corespunzătoare pentru satisfacerea cerințelor nutriționale ale persoanelor cărora le sunt destinate și să fie adecvate pentru aceste persoane, adecvarea lor nutrițională fiind stabilită pe baza unor date științifice general acceptate. Această adecvare ar trebui demonstrată printr-o analiză sistematică
  și independentă
  a datelor științifice disponibile. [AM 14] |
| --- | --- |

(17)

Este important ca ingredientele utilizate la fabricarea categoriilor de alimente care fac obiectul prezentului regulament să fie corespunzătoare pentru satisfacerea cerințelor nutriționale ale persoanelor cărora le sunt destinate și să fie adecvate pentru aceste persoane, adecvarea lor nutrițională fiind stabilită pe baza unor date științifice general acceptate. Această adecvare ar trebui demonstrată printr-o analiză sistematică
  și independentă
  a datelor științifice disponibile. [AM 14]

| (17a) | Este important ca pesticidele pentru care nivelurile maxime de reziduuri sunt autorizate prin Directiva 2006/141/CE și prin Directiva 2006/125/CE și care nu îndeplinesc condițiile de siguranță prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (20) să fie interzise pe piață și să nu fie folosite la producerea alimentelor care fac obiectul prezentului regulament. [AM 15] |
| --- | --- |

(17a)

Este important ca pesticidele pentru care nivelurile maxime de reziduuri sunt autorizate prin Directiva 2006/141/CE și prin Directiva 2006/125/CE și care nu îndeplinesc condițiile de siguranță prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (20) să fie interzise pe piață și să nu fie folosite la producerea alimentelor care fac obiectul prezentului regulament. [AM 15]

| (17b) | Nivelurile maxime ale reziduurilor de pesticide stabilite în dreptul Uniunii în acest domeniu, în special în Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale (21) ar trebui să se aplice fără a se aduce atingere dispozițiilor specifice din prezentul regulament și actelor delegate adoptate în conformitate cu prezentul regulament. [AM 16] |
| --- | --- |

(17b)

Nivelurile maxime ale reziduurilor de pesticide stabilite în dreptul Uniunii în acest domeniu, în special în Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale (21) ar trebui să se aplice fără a se aduce atingere dispozițiilor specifice din prezentul regulament și actelor delegate adoptate în conformitate cu prezentul regulament. [AM 16]

| (17c) | Cu toate acestea, dată fiind natura vulnerabilă a sugarilor și a copiilor de vârstă mică, sunt necesare limitări stricte în privința reziduurilor de pesticide pentru formulele de început, formulele de continuare, preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru sugari și pentru copiii de vârstă mică. Limitele maxime specifice ale reziduurilor de pesticide pentru astfel de produse sunt stabilite în Directiva 2006/141/CE și în Directiva 2006/125/CE. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită pesticidelor care conțin substanțe considerate deosebit de periculoase pentru sănătatea oamenilor. [AM 17] |
| --- | --- |

(17c)

Cu toate acestea, dată fiind natura vulnerabilă a sugarilor și a copiilor de vârstă mică, sunt necesare limitări stricte în privința reziduurilor de pesticide pentru formulele de început, formulele de continuare, preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru sugari și pentru copiii de vârstă mică. Limitele maxime specifice ale reziduurilor de pesticide pentru astfel de produse sunt stabilite în Directiva 2006/141/CE și în Directiva 2006/125/CE. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită pesticidelor care conțin substanțe considerate deosebit de periculoase pentru sănătatea oamenilor. [AM 17]

| (17d) | În toate etapele lanțului de producție alimentară, întreprinderile cu profil alimentar și operatorii din industria alimentară, astfel cum sunt definiți în Regulamentul (CE) nr. 178/2002, ar trebui să garanteze că alimentele care fac obiectul prezentului regulament respectă cerințele legislației privind alimentele în general și ale prezentului regulament în special.
  [AM 18] |
| --- | --- |

(17d)

În toate etapele lanțului de producție alimentară, întreprinderile cu profil alimentar și operatorii din industria alimentară, astfel cum sunt definiți în Regulamentul (CE) nr. 178/2002, ar trebui să garanteze că alimentele care fac obiectul prezentului regulament respectă cerințele legislației privind alimentele în general și ale prezentului regulament în special.
  [AM 18]

| (18) | Cerințele generale în materie de etichetare sunt stabilite în Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora (22)


  Regulamentul (UE) nr
  .
  1169/2011
  . Aceste cerințe privind etichetarea ar trebui să se aplice, ca regulă generală, categoriilor de alimente care fac obiectul prezentului regulament. Cu toate acestea, prezentul regulament ar trebui să prevadă de asemenea cerințe suplimentare față de Directiva 2000/13/CE

  Regulamentul (UE) nr
  .
  1169/2011
  , sau derogări de la dispozițiile respectivului regulament, dacă este cazul, în vederea atingerii obiectivelor specifice ale prezentului regulament. [AM 19] |
| --- | --- |

(18)

Cerințele generale în materie de etichetare sunt stabilite în Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora (22)


  Regulamentul (UE) nr
  .
  1169/2011
  . Aceste cerințe privind etichetarea ar trebui să se aplice, ca regulă generală, categoriilor de alimente care fac obiectul prezentului regulament. Cu toate acestea, prezentul regulament ar trebui să prevadă de asemenea cerințe suplimentare față de Directiva 2000/13/CE

  Regulamentul (UE) nr
  .
  1169/2011
  , sau derogări de la dispozițiile respectivului regulament, dacă este cazul, în vederea atingerii obiectivelor specifice ale prezentului regulament. [AM 19]

| (19) | Prezentul regulament ar trebui să prevadă criteriile pentru stabilirea cerințelor specifice privind compoziția și informarea pentru formulele de început, formulele de continuare, preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii, precum și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale,
  precum și alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și alimentele destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii,
  ținând cont de Directiva 2006/141/CE, Directiva 2006/125/CE și Directiva 1999/21/CE. În vederea adaptării definițiilor formulelor de început, ale formulelor de continuare, ale preparatelor pe bază de cereale, ale alimentelor pentru copii și ale alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale stabilite de prezentul regulament, la progresul tehnic și științific și la evoluțiile relevante la nivel internațional și în vederea stabilirii cerințelor specifice referitoare la compoziție și informare privind categoriile de alimente care fac obiectul prezentului regulament, inclusiv cerințele privind etichetarea care vin în completarea dispozițiilor Directivei 2000/13/CE, sau derogările de la aceste dispoziții, precum și în vederea autorizării mențiunilor nutriționale și de sănătate, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în vederea stabilirii cerințelor specifice referitoare la compoziție și informare privind categoriile de alimente care fac obiectul prezentului regulament. Este deosebit de important ca în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 20] |
| --- | --- |

(19)

Prezentul regulament ar trebui să prevadă criteriile pentru stabilirea cerințelor specifice privind compoziția și informarea pentru formulele de început, formulele de continuare, preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii, precum și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale,
  precum și alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten și alimentele destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii,
  ținând cont de Directiva 2006/141/CE, Directiva 2006/125/CE și Directiva 1999/21/CE. În vederea adaptării definițiilor formulelor de început, ale formulelor de continuare, ale preparatelor pe bază de cereale, ale alimentelor pentru copii și ale alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale stabilite de prezentul regulament, la progresul tehnic și științific și la evoluțiile relevante la nivel internațional și în vederea stabilirii cerințelor specifice referitoare la compoziție și informare privind categoriile de alimente care fac obiectul prezentului regulament, inclusiv cerințele privind etichetarea care vin în completarea dispozițiilor Directivei 2000/13/CE, sau derogările de la aceste dispoziții, precum și în vederea autorizării mențiunilor nutriționale și de sănătate, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în vederea stabilirii cerințelor specifice referitoare la compoziție și informare privind categoriile de alimente care fac obiectul prezentului regulament. Este deosebit de important ca în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 20]

| (19a) | După consultarea Autorității , Comisia ar trebui să clarifice care trebuie să fie starea laptelui destinat copiilor cu vârsta cuprinsă între 12 și 36 de luni, care fac în prezent obiectul a diferite acte legislative ale Uniunii, precum Regulamentul (CE) nr. 178/2002, Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 și Directiva 2009/39/CE, și să prezinte Parlamentului European și Consiliului, cel târziu la 1 an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, un raport prin care să se analizeze dacă sunt necesare și alte măsuri legislative. Dacă este cazul, raportul ar trebui să fie însoțit de o propunere legislativă. [AM 21] |
| --- | --- |

(19a)

După consultarea Autorității , Comisia ar trebui să clarifice care trebuie să fie starea laptelui destinat copiilor cu vârsta cuprinsă între 12 și 36 de luni, care fac în prezent obiectul a diferite acte legislative ale Uniunii, precum Regulamentul (CE) nr. 178/2002, Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 și Directiva 2009/39/CE, și să prezinte Parlamentului European și Consiliului, cel târziu la 1 an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, un raport prin care să se analizeze dacă sunt necesare și alte măsuri legislative. Dacă este cazul, raportul ar trebui să fie însoțit de o propunere legislativă. [AM 21]

| (20) | Este oportună stabilirea și actualizarea unei liste a Uniunii

  anexată la prezentul regulament
  cu vitaminele, mineralele, aminoacizii și alte substanțe care pot fi adăugate formulelor de început, formulelor de continuare, preparatelor pe bază de cereale și alimentelor pentru copii, precum și alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale
  și alimentelor destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii
  , cu respectarea anumitor criterii stabilite de prezentul regulament.
  Lista anexată ar trebui adoptată ținând seama de obiceiurile alimentare specifice ale categoriilor de populație în cauză și ar trebui să ia în considerare, și să înlocuiască, listele stabilite prin Directivele 2006/141/CE și 2006/125/CE, precum și prin Regulamentul (CE) nr. 953/2009 al Comisiei din 13 octombrie 2009 privind substanțele care pot fi adăugate cu anumite scopuri nutriționale în produsele alimentare destinate unei alimentații speciale (23), care nu se aplică formulelor lichide sau solide pentru sugari și copiii de vârstă mică.
  Dat fiind faptul că adoptarea
  și actualizarea anexei

  Uniunii implică aplicarea criteriilor prezentate în prezentul

  reprezintă o măsură cu caracter general de completare sau de modificare a anumitor elemente neesențiale ale prezentului
  regulament, trebuie conferite Comisiei competențe de executare în această privință. Aceste competențe ar trebui exercitate

  competența de a adopta acte
  în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (24)


  articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată în acest sens Comisiei
  . Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare

  delegate
  imediat aplicabile, pentru actualizarea
  anexei

  Uniunii în cazurile justificate, legate de sănătatea publică, în care motive imperative impun acest lucru. [AM 22] |
| --- | --- |

(20)

Este oportună stabilirea și actualizarea unei liste a Uniunii

  anexată la prezentul regulament
  cu vitaminele, mineralele, aminoacizii și alte substanțe care pot fi adăugate formulelor de început, formulelor de continuare, preparatelor pe bază de cereale și alimentelor pentru copii, precum și alimentelor destinate unor scopuri medicale speciale
  și alimentelor destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii
  , cu respectarea anumitor criterii stabilite de prezentul regulament.
  Lista anexată ar trebui adoptată ținând seama de obiceiurile alimentare specifice ale categoriilor de populație în cauză și ar trebui să ia în considerare, și să înlocuiască, listele stabilite prin Directivele 2006/141/CE și 2006/125/CE, precum și prin Regulamentul (CE) nr. 953/2009 al Comisiei din 13 octombrie 2009 privind substanțele care pot fi adăugate cu anumite scopuri nutriționale în produsele alimentare destinate unei alimentații speciale (23), care nu se aplică formulelor lichide sau solide pentru sugari și copiii de vârstă mică.
  Dat fiind faptul că adoptarea
  și actualizarea anexei

  Uniunii implică aplicarea criteriilor prezentate în prezentul

  reprezintă o măsură cu caracter general de completare sau de modificare a anumitor elemente neesențiale ale prezentului
  regulament, trebuie conferite Comisiei competențe de executare în această privință. Aceste competențe ar trebui exercitate

  competența de a adopta acte
  în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (24)


  articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată în acest sens Comisiei
  . Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare

  delegate
  imediat aplicabile, pentru actualizarea
  anexei

  Uniunii în cazurile justificate, legate de sănătatea publică, în care motive imperative impun acest lucru. [AM 22]

| (21) | În prezent, în urma avizului din 19 ianuarie 2009 al Comitetului științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (CSRSEN) privind evaluarea riscurilor produselor obținute cu ajutorul nanotehnologiilor, informațiile privind riscurile asociate nanomaterialelor fabricate sunt inadecvate, iar metodele de testare existente ar putea să nu fie suficiente pentru identificarea tuturor problemelor asociate nanomaterialelor fabricate. Prin urmare

  Având în vedere acest aviz științific și luând în considerare sensibilitatea deosebită a categoriilor vulnerabile cărora le sunt destinate alimentele care fac obiectul prezentului regulament
  , nanomaterialele fabricate nu ar trebui incluse în lista Uniunii

  anexată la prezentul regulament
  a categoriilor de alimente care fac obiectul prezentului regulament, până la efectuarea unei evaluări

  atât timp cât siguranța acestora, pe baza unor metode de testare adecvate și suficiente, valoarea nutrițională și caracterul adecvat al acestora pentru persoanele cărora le sunt destinate nu au fost demonstrate
  de către Autoritate. [AM 23] |
| --- | --- |

(21)

În prezent, în urma avizului din 19 ianuarie 2009 al Comitetului științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (CSRSEN) privind evaluarea riscurilor produselor obținute cu ajutorul nanotehnologiilor, informațiile privind riscurile asociate nanomaterialelor fabricate sunt inadecvate, iar metodele de testare existente ar putea să nu fie suficiente pentru identificarea tuturor problemelor asociate nanomaterialelor fabricate. Prin urmare

  Având în vedere acest aviz științific și luând în considerare sensibilitatea deosebită a categoriilor vulnerabile cărora le sunt destinate alimentele care fac obiectul prezentului regulament
  , nanomaterialele fabricate nu ar trebui incluse în lista Uniunii

  anexată la prezentul regulament
  a categoriilor de alimente care fac obiectul prezentului regulament, până la efectuarea unei evaluări

  atât timp cât siguranța acestora, pe baza unor metode de testare adecvate și suficiente, valoarea nutrițională și caracterul adecvat al acestora pentru persoanele cărora le sunt destinate nu au fost demonstrate
  de către Autoritate. [AM 23]

| (22) | În interesul eficienței și simplificării legislative
  și al unei voințe clare de a sprijini inovarea
  , ar trebui să se examineze oportunitatea pe termen mediu a extinderii domeniului de aplicare a listei Uniunii

  anexate la prezentul regulament
  și la alte categorii de alimente reglementate de alte acte legislative specifice ale Uniunii.
  Parlamentul European și Consiliul ar trebui să decidă cu privire la o astfel de extindere, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, pe baza unei evaluări realizate de Autoritate. [AM 24] |
| --- | --- |

(22)

În interesul eficienței și simplificării legislative
  și al unei voințe clare de a sprijini inovarea
  , ar trebui să se examineze oportunitatea pe termen mediu a extinderii domeniului de aplicare a listei Uniunii

  anexate la prezentul regulament
  și la alte categorii de alimente reglementate de alte acte legislative specifice ale Uniunii.
  Parlamentul European și Consiliul ar trebui să decidă cu privire la o astfel de extindere, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, pe baza unei evaluări realizate de Autoritate. [AM 24]

| (23) | Este necesar să se stabilească proceduri pentru adoptarea unor măsuri de urgență pentru situațiile în care un aliment care face obiectul prezentului regulament constituie un risc grav pentru sănătatea oamenilor. Pentru a asigura condiții unitare de punere în aplicare a măsurilor de urgență, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului Europăean și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (25). Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile privitoare la măsuri de urgență, dacă, în cazuri temeinic justificate, legate de sănătatea publică, există motive imperative care impun acest lucru. |
| --- | --- |

(23)

Este necesar să se stabilească proceduri pentru adoptarea unor măsuri de urgență pentru situațiile în care un aliment care face obiectul prezentului regulament constituie un risc grav pentru sănătatea oamenilor. Pentru a asigura condiții unitare de punere în aplicare a măsurilor de urgență, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului Europăean și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (25). Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile privitoare la măsuri de urgență, dacă, în cazuri temeinic justificate, legate de sănătatea publică, există motive imperative care impun acest lucru.

| (24) | Directiva 92/52/CEE stipulează că formulele de început și formulele de continuare exportate sau reexportate din Uniunea Europeană trebuie să respecte dreptul Uniunii, cu excepția cazurilor în care țara importatoare impune cerințe diferite. Acest principiu a fost deja stabilit pentru alimente în Regulamentul (CE) nr. 178/2002. În interesul simplificării și al certitudinii legislative, Directiva 92/52/CEE ar trebui, prin urmare, să se abroge. |
| --- | --- |

(24)

Directiva 92/52/CEE stipulează că formulele de început și formulele de continuare exportate sau reexportate din Uniunea Europeană trebuie să respecte dreptul Uniunii, cu excepția cazurilor în care țara importatoare impune cerințe diferite. Acest principiu a fost deja stabilit pentru alimente în Regulamentul (CE) nr. 178/2002. În interesul simplificării și al certitudinii legislative, Directiva 92/52/CEE ar trebui, prin urmare, să se abroge.

| (25) | Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 stabilește normele și condițiile de utilizare a acestor mențiuni aplicate la alimente. Normele respective ar trebui să se aplice, ca regulă generală, categoriilor de alimente care fac obiectul prezentului regulament, cu excepția dispozițiilor contrare ale prezentului regulament sau ale actelor fără caracter legislativ adoptate în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(25)

Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 stabilește normele și condițiile de utilizare a acestor mențiuni aplicate la alimente. Normele respective ar trebui să se aplice, ca regulă generală, categoriilor de alimente care fac obiectul prezentului regulament, cu excepția dispozițiilor contrare ale prezentului regulament sau ale actelor fără caracter legislativ adoptate în temeiul prezentului regulament.

| (26) | În prezent, mențiunile „fără gluten” și „cu conținut foarte scăzut de gluten” pot fi utilizate pentru produsele alimentare destinate unei alimentații speciale și pentru produsele alimentare destinate consumului normal, în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 41/2009. Astfel de mențiuni ar putea fi interpretate drept mențiuni nutriționale, în sensul definiției din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006. În interesul simplificării, aceste mențiuni

  Mențiunile respective
  ar trebui să fie reglementate doar de Regulamentul (CE) nr. 1924/2006

  prezentul regulament
  și să respecte cerințele din respectivul act legislativ. Este necesar ca adaptările tehnice efectuate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, printre care se numără mențiunile nutriționale „fără gluten” și „cu conținut foarte scăzut de gluten”, împreună cu condițiile de utilizare aferente, conform reglementărilor din

  acestuia
  .
  Din aceste motive,
  Regulamentul (CE) nr. 41/2009, să fie finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament

  ar trebui să se abroge
  . [AM 90] |
| --- | --- |

(26)

În prezent, mențiunile „fără gluten” și „cu conținut foarte scăzut de gluten” pot fi utilizate pentru produsele alimentare destinate unei alimentații speciale și pentru produsele alimentare destinate consumului normal, în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 41/2009. Astfel de mențiuni ar putea fi interpretate drept mențiuni nutriționale, în sensul definiției din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006. În interesul simplificării, aceste mențiuni

  Mențiunile respective
  ar trebui să fie reglementate doar de Regulamentul (CE) nr. 1924/2006

  prezentul regulament
  și să respecte cerințele din respectivul act legislativ. Este necesar ca adaptările tehnice efectuate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, printre care se numără mențiunile nutriționale „fără gluten” și „cu conținut foarte scăzut de gluten”, împreună cu condițiile de utilizare aferente, conform reglementărilor din

  acestuia
  .
  Din aceste motive,
  Regulamentul (CE) nr. 41/2009, să fie finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament

  ar trebui să se abroge
  . [AM 90]

| (26a) | În prezent, mențiunile de pe etichetă „fără lactoză” și „cu conținut foarte scăzut de lactoză” nu fac obiectul dreptului Uniunii. Cu toate acestea, mențiunile respective sunt importante pentru persoanele cu intoleranță la lactoză. Prin urmare, Comisia ar trebui să clarifice situația acestora în cadrul legislației generale privind produsele alimentare. [AM 25] |
| --- | --- |

(26a)

În prezent, mențiunile de pe etichetă „fără lactoză” și „cu conținut foarte scăzut de lactoză” nu fac obiectul dreptului Uniunii. Cu toate acestea, mențiunile respective sunt importante pentru persoanele cu intoleranță la lactoză. Prin urmare, Comisia ar trebui să clarifice situația acestora în cadrul legislației generale privind produsele alimentare. [AM 25]

| (27) | Produsele de tip „înlocuitor al unei mese pentru controlul greutății” și „înlocuitor al unei diete totale pentru controlul greutății” sunt considerate
  în prezent
  alimente cu destinație nutrițională specială, fiind ca atare reglementate de norme speciale, adoptate în temeiul Directivei 96/8/CE
  , în timp ce alimentele destinate utilizării în regimurile foarte sărace în calorii sunt reglementate doar de Directiva 2009/39/CE
  . Cu toate acestea, a apărut pe piață un număr tot mai mare de alimente destinate populației generale care sunt însoțite de mențiuni similare, prezentate ca mențiuni de sănătate pentru controlul greutății.
  În acest context al creșterii numărului de produse alimentare cu mențiuni generice și al riscului de apariție a unor tulburări ale obiceiurilor alimentare în urma anumitor diete nesupravegheate, Autoritatea evaluează periodic din punct de vedere științific cererile de mențiuni referitoare la sănătate care vizează înlocuitorii unei mese. Evaluarea realizată de Autoritate nu vizează siguranța criteriilor privind compoziția propuse de operatorul din industria alimentară care solicită utilizarea unei mențiuni sau a anumitor modalități de etichetare. Prin urmare, este necesar ca prezentul regulament să conțină dispoziții specifice privind alimentele destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii. Astfel de dispoziții reprezintă un instrument important de asigurare a siguranței nutriționale și a sănătății persoanelor care încearcă să piardă în greutate.
  În vederea eliminării oricărei confuzii potențiale între alimentele introduse pe piață având ca destinație controlul greutății, precum și în interesul certitudinii juridice și al coerenței legislației Uniunii,
  protejând, în același timp, persoanele cele mai vulnerabile,
  astfel de mențiuni
  privind alimentele destinate publicului larg
  ar trebui reglementate doar de Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 și ar trebui să respecte dispozițiile din respectivul regulament
  , cu excepția alimentelor destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii care ar trebui să respecte prezentul regulament.
  Este necesar ca adaptările tehnice efectuate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, inclusiv mențiunile de sănătate referitoare la controlul greutății corporale pentru alimentele prezentate drept „înlocuitori ai unei diete totale pentru controlul greutății” și „înlocuitori ai unei mese pentru controlul greutății”, împreună cu condițiile de utilizare aferente, în conformitate cu Directiva 96/8/CE, să fie finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. [AM 26] |
| --- | --- |

(27)

Produsele de tip „înlocuitor al unei mese pentru controlul greutății” și „înlocuitor al unei diete totale pentru controlul greutății” sunt considerate
  în prezent
  alimente cu destinație nutrițională specială, fiind ca atare reglementate de norme speciale, adoptate în temeiul Directivei 96/8/CE
  , în timp ce alimentele destinate utilizării în regimurile foarte sărace în calorii sunt reglementate doar de Directiva 2009/39/CE
  . Cu toate acestea, a apărut pe piață un număr tot mai mare de alimente destinate populației generale care sunt însoțite de mențiuni similare, prezentate ca mențiuni de sănătate pentru controlul greutății.
  În acest context al creșterii numărului de produse alimentare cu mențiuni generice și al riscului de apariție a unor tulburări ale obiceiurilor alimentare în urma anumitor diete nesupravegheate, Autoritatea evaluează periodic din punct de vedere științific cererile de mențiuni referitoare la sănătate care vizează înlocuitorii unei mese. Evaluarea realizată de Autoritate nu vizează siguranța criteriilor privind compoziția propuse de operatorul din industria alimentară care solicită utilizarea unei mențiuni sau a anumitor modalități de etichetare. Prin urmare, este necesar ca prezentul regulament să conțină dispoziții specifice privind alimentele destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii. Astfel de dispoziții reprezintă un instrument important de asigurare a siguranței nutriționale și a sănătății persoanelor care încearcă să piardă în greutate.
  În vederea eliminării oricărei confuzii potențiale între alimentele introduse pe piață având ca destinație controlul greutății, precum și în interesul certitudinii juridice și al coerenței legislației Uniunii,
  protejând, în același timp, persoanele cele mai vulnerabile,
  astfel de mențiuni
  privind alimentele destinate publicului larg
  ar trebui reglementate doar de Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 și ar trebui să respecte dispozițiile din respectivul regulament
  , cu excepția alimentelor destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii care ar trebui să respecte prezentul regulament.
  Este necesar ca adaptările tehnice efectuate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, inclusiv mențiunile de sănătate referitoare la controlul greutății corporale pentru alimentele prezentate drept „înlocuitori ai unei diete totale pentru controlul greutății” și „înlocuitori ai unei mese pentru controlul greutății”, împreună cu condițiile de utilizare aferente, în conformitate cu Directiva 96/8/CE, să fie finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. [AM 26]

| (27a) | Pentru asigurarea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor, ar trebui să se stabilească la nivelul statelor membre proceduri adecvate de supraveghere, atât de ordin sanitar, cât și cu privire la compoziție, înainte și după introducerea pe piață a alimentelor. [AM 27] |
| --- | --- |

(27a)

Pentru asigurarea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor, ar trebui să se stabilească la nivelul statelor membre proceduri adecvate de supraveghere, atât de ordin sanitar, cât și cu privire la compoziție, înainte și după introducerea pe piață a alimentelor. [AM 27]

| (27b) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (26), statele membre ar trebui să efectueze inspecții privind respectarea de către întreprinderi a prezentului regulament și a actelor delegate adoptate în temeiul acestuia, aplicând o abordare bazată pe riscuri. [AM 28] |
| --- | --- |

(27b)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (26), statele membre ar trebui să efectueze inspecții privind respectarea de către întreprinderi a prezentului regulament și a actelor delegate adoptate în temeiul acestuia, aplicând o abordare bazată pe riscuri. [AM 28]

| (28) | Deoarece obiectivele prezentului regulament nu pot fi îndeplinite într-un mod satisfăcător de statele membre și având în vedere că acestea pot fi, prin urmare, realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(28)

Deoarece obiectivele prezentului regulament nu pot fi îndeplinite într-un mod satisfăcător de statele membre și având în vedere că acestea pot fi, prin urmare, realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (29) | Sunt

  Comisia ar trebui să ia măsurile corespunzătoare pentru asigurarea certitudinii juridice între intrarea în vigoare și punerea în aplicare a prezentului regulament și să ofere asistență și informații actualizate
  necesare măsuri tranzitorii corespunzătoare,
  pentru a permite operatorilor din industria alimentară,
  pentru a le permite acestora
  să se adapteze cerințelor din prezentul regulament. [AM 29] |
| --- | --- |

(29)

Sunt

  Comisia ar trebui să ia măsurile corespunzătoare pentru asigurarea certitudinii juridice între intrarea în vigoare și punerea în aplicare a prezentului regulament și să ofere asistență și informații actualizate
  necesare măsuri tranzitorii corespunzătoare,
  pentru a permite operatorilor din industria alimentară,
  pentru a le permite acestora
  să se adapteze cerințelor din prezentul regulament. [AM 29]

| (29a) | Pentru a facilita accesul IMM-urilor pe piața care, în anumite sectoare, cum ar fi sectorul alimentelor pentru copii și cel al alimentelor medicale, pare a fi dominată de câteva mari societăți, Comisia ar trebui să adopte prin acte delegate, în strânsă colaborare cu părțile interesate implicate, orientări pentru a ajuta întreprinderile, în special IMM-urile, să respecte cerințele prevăzute de prezentul regulament, facilitând, astfel, competitivitatea și inovarea. [AM 30] |
| --- | --- |

(29a)

Pentru a facilita accesul IMM-urilor pe piața care, în anumite sectoare, cum ar fi sectorul alimentelor pentru copii și cel al alimentelor medicale, pare a fi dominată de câteva mari societăți, Comisia ar trebui să adopte prin acte delegate, în strânsă colaborare cu părțile interesate implicate, orientări pentru a ajuta întreprinderile, în special IMM-urile, să respecte cerințele prevăzute de prezentul regulament, facilitând, astfel, competitivitatea și inovarea. [AM 30]

| (29b) | Pentru a facilita accesul pe piață al operatorilor din industria alimentară, și în special al IMM-urilor, care doresc să comercializeze alimente rezultate în urma progresului științific și tehnologic, Comisia ar trebui să adopte, în strânsă colaborare cu părțile interesate implicate, orientări privind procedura de introducere temporară pe piață a alimentelor respective. [AM 31] |
| --- | --- |

(29b)

Pentru a facilita accesul pe piață al operatorilor din industria alimentară, și în special al IMM-urilor, care doresc să comercializeze alimente rezultate în urma progresului științific și tehnologic, Comisia ar trebui să adopte, în strânsă colaborare cu părțile interesate implicate, orientări privind procedura de introducere temporară pe piață a alimentelor respective. [AM 31]

| (29c) | Comisia ar trebui să fie abilitată să autorizeze, prin intermediul unor acte delegate, introducerea pe piață, cu titlu temporar, a alimentelor rezultate în urma progresului științific și tehnologic, pentru a valorifica în mod corespunzător rezultatele cercetării industriale, până la modificarea actului delegat pentru categoria specifică de aliment în cauză. Cu toate acestea, din motive de protecție a sănătății consumatorilor, autorizația de comercializare poate fi acordată doar după consultarea Autorității, [AM 91] |
| --- | --- |

(29c)

Comisia ar trebui să fie abilitată să autorizeze, prin intermediul unor acte delegate, introducerea pe piață, cu titlu temporar, a alimentelor rezultate în urma progresului științific și tehnologic, pentru a valorifica în mod corespunzător rezultatele cercetării industriale, până la modificarea actului delegat pentru categoria specifică de aliment în cauză. Cu toate acestea, din motive de protecție a sănătății consumatorilor, autorizația de comercializare poate fi acordată doar după consultarea Autorității, [AM 91]

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

Obiect și definiții

Articolul 1

Obiectul

(1)   Prezentul regulament
  , care vine în completarea legislației Uniunii privind produsele alimentare,
  stabilește cerințe privind compoziția și informarea pentru următoarele categorii de alimente: [AM 33]

| (a) | formulele de început și formulele de continuare; |
| --- | --- |

(a)

formulele de început și formulele de continuare;

| (b) | preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică; |
| --- | --- |

(b)

preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică;

| (c) | produsele alimentare destinate unor scopuri medicale speciale
  , inclusiv formule destinate copiilor cu greutate scăzută la naștere și copiilor născuți prematur
  ; [AM 34] |
| --- | --- |

(c)

produsele alimentare destinate unor scopuri medicale speciale
  , inclusiv formule destinate copiilor cu greutate scăzută la naștere și copiilor născuți prematur
  ; [AM 34]

| (ca) | alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten; și [AM 35] |
| --- | --- |

(ca)

alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten; și [AM 35]

| (cb) | alimente destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii. [AM 36] |
| --- | --- |

(cb)

alimente destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii. [AM 36]

(2)   Prezentul regulament prevede normele pentru stabilirea și actualizarea unei liste a Uniunii

  clar definite în anexa I
  cu vitaminele, mineralele și alte substanțe care pot fi adăugate
  cu un scop nutrițional specific
  în alimentele din categoriile menționate la alineatul(1). [AM 37]

(2a)
     
  Cerințele din prezentul regulament prevalează asupra oricăror altor cerințe contrare ale legislației Uniunii aplicabile în cazul alimentelor. [AM 38]

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | definițiile termenilor „produse alimentare”
  , „comerț cu amănuntul”
  și „introducere pe piață” stabilite la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (8)

  alineatele (7) și (8)
  din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; [AM 39] |
| --- | --- |

(a)

definițiile termenilor „produse alimentare”
  , „comerț cu amănuntul”
  și „introducere pe piață” stabilite la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (8)

  alineatele (7) și (8)
  din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; [AM 39]

| (b) | definițiile termenilor „etichetare” și„produs alimentar preambalat”de la articolul 1 alineatul (3) literele (a) și (b) din Directiva 2000/13/CE

  și „etichetare” stabilite
  la
  articolul 2 alineatul (2) literele (e) și (j)
  din
  Regulamentul (UE) nr. 1169/2011
  ; [AM 40] |
| --- | --- |

(b)

definițiile termenilor „etichetare” și„produs alimentar preambalat”de la articolul 1 alineatul (3) literele (a) și (b) din Directiva 2000/13/CE

  și „etichetare” stabilite
  la
  articolul 2 alineatul (2) literele (e) și (j)
  din
  Regulamentul (UE) nr. 1169/2011
  ; [AM 40]

| (c) | definițiile termenilor „mențiune nutrițională” și „mențiune de sănătate” de la articolul 2 alineatul (2) punctele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006; și |
| --- | --- |

(c)

definițiile termenilor „mențiune nutrițională” și „mențiune de sănătate” de la articolul 2 alineatul (2) punctele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006; și

| (d) | definiția termenului „altă substanță” din articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006; și |
| --- | --- |

(d)

definiția termenului „altă substanță” din articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006; și

| (da) | definiția „nanomaterialului fabricat” stabilită la articolul 2 alineatul (2) litera (t) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011. [AM 41] |
| --- | --- |

(da)

definiția „nanomaterialului fabricat” stabilită la articolul 2 alineatul (2) litera (t) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011. [AM 41]

(2)   Se aplică, de asemenea, definițiile următoare:

| (a) | „Autoritate” înseamnă Autoritatea Europeană pentru Siguranță Alimentară instituită prin Regulamentul (CE) nr. 178/2002; |
| --- | --- |

(a)

„Autoritate” înseamnă Autoritatea Europeană pentru Siguranță Alimentară instituită prin Regulamentul (CE) nr. 178/2002;

| (b) | „sugari” înseamnă copiii cu vârsta mai mică de 12 luni; |
| --- | --- |

(b)

„sugari” înseamnă copiii cu vârsta mai mică de 12 luni;

| (c) | „copii de vârstă mică” înseamnă copiii cu vârsta cuprinsă între un an și trei ani; |
| --- | --- |

(c)

„copii de vârstă mică” înseamnă copiii cu vârsta cuprinsă între un an și trei ani;

| (d) | „formulă de început” înseamnă produsele alimentare utilizate de sugari în primele luni de viață și care îndeplinesc prin ele însele nevoile nutriționale ale acestora până la introducerea unei alimentații complementare corespunzătoare; |
| --- | --- |

(d)

„formulă de început” înseamnă produsele alimentare utilizate de sugari în primele luni de viață și care îndeplinesc prin ele însele nevoile nutriționale ale acestora până la introducerea unei alimentații complementare corespunzătoare;

| (e) | „formulă de continuare” înseamnă produsele alimentare utilizate de sugari atunci când se introduce o alimentație complementară corespunzătoare și care constituie principalul element lichid din alimentația diversificată progresiv a acestor sugari; |
| --- | --- |

(e)

„formulă de continuare” înseamnă produsele alimentare utilizate de sugari atunci când se introduce o alimentație complementară corespunzătoare și care constituie principalul element lichid din alimentația diversificată progresiv a acestor sugari;

| (f) | „preparate pe bază de cereale” înseamnă alimentele






  (i) | destinate să răspundă cerințelor speciale ale sugarilor sănătoși în perioada de înțărcare și ale copiilor sănătoși de vârstă mică, ca supliment la alimentația pe care o primesc și/sau pentru adaptarea lor progresivă la o alimentație obișnuită, și |
| --- | --- | --- |

(f)

„preparate pe bază de cereale” înseamnă alimentele

(i)

destinate să răspundă cerințelor speciale ale sugarilor sănătoși în perioada de înțărcare și ale copiilor sănătoși de vârstă mică, ca supliment la alimentația pe care o primesc și/sau pentru adaptarea lor progresivă la o alimentație obișnuită, și

| (ii) | care se încadrează la următoarele patru categorii:






  — | cereale simple, care sunt sau trebuie să fie reconstituite cu lapte sau alte lichide nutritive corespunzătoare; |
| --- | --- | --- |

(ii)

care se încadrează la următoarele patru categorii:

—

cereale simple, care sunt sau trebuie să fie reconstituite cu lapte sau alte lichide nutritive corespunzătoare;

| — | cereale la care se adaugă un aliment cu conținut ridicat de proteine, care sunt sau trebuie să fie reconstituite cu apă sau alt lichid fără proteine; |
| --- | --- |

—

cereale la care se adaugă un aliment cu conținut ridicat de proteine, care sunt sau trebuie să fie reconstituite cu apă sau alt lichid fără proteine;

| — | paste care trebuie utilizate după fierberea în apă sau în alte lichide corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

paste care trebuie utilizate după fierberea în apă sau în alte lichide corespunzătoare;

| — | pesmeți și biscuiți care trebuie utilizați ca atare sau după ce au fost zdrobiți, cu adăugare de apă, lapte sau alte lichide corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

pesmeți și biscuiți care trebuie utilizați ca atare sau după ce au fost zdrobiți, cu adăugare de apă, lapte sau alte lichide corespunzătoare;

| (g) | „alimente pentru copii” înseamnă alimentele destinate să răspundă cerințelor speciale ale sugarilor sănătoși în perioada de înțărcare și ale copiilor sănătoși de vârstă mică, ca supliment la alimentația pe care o primesc și/sau pentru adaptarea lor progresivă la o alimentație obișnuită, cu excepția următoarelor:






  (i) | preparate pe bază de cereale, și |
| --- | --- | --- |

(g)

„alimente pentru copii” înseamnă alimentele destinate să răspundă cerințelor speciale ale sugarilor sănătoși în perioada de înțărcare și ale copiilor sănătoși de vârstă mică, ca supliment la alimentația pe care o primesc și/sau pentru adaptarea lor progresivă la o alimentație obișnuită, cu excepția următoarelor:

(i)

preparate pe bază de cereale, și

| (ii) | lapte destinat copiilor de vârstă mică; |
| --- | --- |

(ii)

lapte destinat copiilor de vârstă mică;

| (h) | „alimente destinate unor scopuri medicale speciale” înseamnă alimentele
  procesate sau formulate de o manieră specială și
  destinate regimului dietetic al pacienților, care trebuie utilizate sub supraveghere medicală. Acestea sunt destinate alimentației exclusive sau parțiale a pacienților cu capacitate limitată, slăbită sau dereglată de a prelua, digera, absorbi, metaboliza sau excreta alimentele obișnuite sau elementele nutritive
  sau metaboliții
  pe care acestea le conțin sau a pacienților cu alte cerințe nutritive identificate pe bază medicală, al căror regim dietetic nu poate fi realizat numai prin modificarea dietei normale.
  În alimentele destinate unor scopuri medicale speciale sunt incluse și formulele destinate sugarilor cu greutate scăzută la naștere și sugarilor născuți prematur. Astfel de formule trebuie, de asemenea, să respecte cerințele din Directiva 2006/141/CE; [AM 92] |
| --- | --- |

(h)

„alimente destinate unor scopuri medicale speciale” înseamnă alimentele
  procesate sau formulate de o manieră specială și
  destinate regimului dietetic al pacienților, care trebuie utilizate sub supraveghere medicală. Acestea sunt destinate alimentației exclusive sau parțiale a pacienților cu capacitate limitată, slăbită sau dereglată de a prelua, digera, absorbi, metaboliza sau excreta alimentele obișnuite sau elementele nutritive
  sau metaboliții
  pe care acestea le conțin sau a pacienților cu alte cerințe nutritive identificate pe bază medicală, al căror regim dietetic nu poate fi realizat numai prin modificarea dietei normale.
  În alimentele destinate unor scopuri medicale speciale sunt incluse și formulele destinate sugarilor cu greutate scăzută la naștere și sugarilor născuți prematur. Astfel de formule trebuie, de asemenea, să respecte cerințele din Directiva 2006/141/CE; [AM 92]

| (ha) | „formule destinate sugarilor cu greutate redusă la naștere și sugarilor născuți prematur” înseamnă alimente concepute în mod special pentru a satisface nevoile nutriționale determinate din punct de vedere medical ale sugarilor născuți prematur sau cu o greutate redusă la naștere; [AM 43] |
| --- | --- |

(ha)

„formule destinate sugarilor cu greutate redusă la naștere și sugarilor născuți prematur” înseamnă alimente concepute în mod special pentru a satisface nevoile nutriționale determinate din punct de vedere medical ale sugarilor născuți prematur sau cu o greutate redusă la naștere; [AM 43]

| (hb) | „alimente pentru persoanele cu intoleranță la gluten” înseamnă produse alimentare destinate unei alimentații speciale care sunt fabricate, preparate sau prelucrate în mod special pentru a respecta nevoile nutriționale speciale ale persoanelor cu intoleranță la gluten; [AM 44] |
| --- | --- |

(hb)

„alimente pentru persoanele cu intoleranță la gluten” înseamnă produse alimentare destinate unei alimentații speciale care sunt fabricate, preparate sau prelucrate în mod special pentru a respecta nevoile nutriționale speciale ale persoanelor cu intoleranță la gluten; [AM 44]

| (hc) | „gluten” înseamnă o fracțiune proteică din grâu, secară, orz, ovăz sau din varietățile încrucișate și derivatele acestora care este insolubilă în apă și în soluția de clorură de sodiu de concentrație 0,5 M; [AM 45] |
| --- | --- |

(hc)

„gluten” înseamnă o fracțiune proteică din grâu, secară, orz, ovăz sau din varietățile încrucișate și derivatele acestora care este insolubilă în apă și în soluția de clorură de sodiu de concentrație 0,5 M; [AM 45]

| (hd) | „alimente destinate regimurilor sărace (sau „produse LCD - Low Calorie Diets”) și alimente destinate regimurilor foarte sărace în calorii (sau „produse VLCD - Very Low Calorie Diets”)” înseamnă alimente preparate în mod special care, dacă sunt utilizate conform instrucțiunilor producătorului, înlocuiesc întreaga alimentație zilnică.



  Produsele VLCD conțin între 400 și 800 kcal pe zi.


  Produsele LCD conțin între 800 și 1 200 kcal pe zi. [AM 46]

  Alimentele destinate unor scopuri medicale speciale în sensul primului paragraf litera (h) se încadrează într-una dintre următoarele trei categorii:









  (i) | alimente nutritive complete, cu o formulă nutritivă standard care, atunci când sunt utilizate în conformitate cu instrucțiunile producătorului, pot constitui singura sursă de alimentație pentru persoanele cărora le sunt destinate; |
| --- | --- | --- |

(hd)

„alimente destinate regimurilor sărace (sau „produse LCD - Low Calorie Diets”) și alimente destinate regimurilor foarte sărace în calorii (sau „produse VLCD - Very Low Calorie Diets”)” înseamnă alimente preparate în mod special care, dacă sunt utilizate conform instrucțiunilor producătorului, înlocuiesc întreaga alimentație zilnică.

(i)

alimente nutritive complete, cu o formulă nutritivă standard care, atunci când sunt utilizate în conformitate cu instrucțiunile producătorului, pot constitui singura sursă de alimentație pentru persoanele cărora le sunt destinate;

| (ii) | alimente nutritive complete, cu o formulă nutritivă adaptată, specifică anumitor patologii, dereglări sau boli, care, atunci când sunt utilizate în conformitate cu instrucțiunile producătorului, pot constitui singura sursă de alimentație pentru persoanele cărora le sunt destinate; |
| --- | --- |

(ii)

alimente nutritive complete, cu o formulă nutritivă adaptată, specifică anumitor patologii, dereglări sau boli, care, atunci când sunt utilizate în conformitate cu instrucțiunile producătorului, pot constitui singura sursă de alimentație pentru persoanele cărora le sunt destinate;

| (iii) | alimente nutritive incomplete, cu o formulă nutritivă standard sau cu o formulă nutritivă adaptată, specifică unei patologii, dereglări sau boli, care nu sunt destinate utilizării ca singură sursă de alimentație. [AM 47] |
| --- | --- |

(iii)

alimente nutritive incomplete, cu o formulă nutritivă standard sau cu o formulă nutritivă adaptată, specifică unei patologii, dereglări sau boli, care nu sunt destinate utilizării ca singură sursă de alimentație. [AM 47]

(3)   Comisia trebuie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15, pentru a adapta definițiile termenilor „formulă de început”, „formulă de continuare”, „preparate pe bază de cereale”, „alimente pentru copii” și „alimente destinate unor scopuri medicale speciale” la progresul tehnic și științific și la evoluțiile relevante de la nivel internațional, după caz.
  [AM 48]

Capitolul II

Introducerea pe piață

Articolul 3

Introducerea pe piață

(1)
     Alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1) pot fi introduse pe piață numai dacă respectă dispozițiile prezentului regulament
  și ale legislației Uniunii aplicabile alimentelor
  .

(2)
     
  Alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1) importate în Uniune în scopul de a fi introduse pe piață respectă dispozițiile aplicabile ale legislației Uniunii privind alimentele. Alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1) exportate sau reexportate din Uniune în scopul de a fi introduse pe piață într-o țară terță respectă dispozițiile aplicabile ale legislației Uniunii privind alimentele, cu excepția cazului în care anumite circumstanțe specifice din țara importatoare, legate, de exemplu, de condițiile climatice sau de relief, justifică existența unei compoziții diferite și a unei pregătiri diferite în vederea comercializării.

(3)
     
  Alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1) pot fi introduse pe piață doar sub formă de alimente preambalate.

(4)
     
  Statele membre nu pot să restricționeze sau să interzică introducerea pe piață a alimentelor care respectă prezentul regulament din motive legate de compoziție, mod de producție, prezentare sau etichetare. [AM 49]

(4a)   
  Pentru a permite introducerea rapidă pe piață a alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1) și obținute pe baza progresului științific și tehnologic, Comisia poate, după consultarea Autorității, să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 15, prin care să autorizeze pentru o perioadă de doi ani introducerea pe piață a produselor alimentare menționate la articolul 1 alineatul(1) care nu se conformează regulilor privind compoziția stabilite de prezentul regulament sau de actele delegate adoptate în temeiul prezentului regulament. [AM 50]

Articolul 4

Alimente preambalate

Introducerea alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1) pe piața de comerț cu amănuntul este autorizată numai sub formă de alimente preambalate.
  [AM 51]

Articolul 5

Libera circulație a mărfurilor

Statele membre nu pot să restricționeze sau să interzică, din motive legate de compoziție, mod de producție, prezentare sau etichetare, introducerea pe piață a alimentelor care respectă dispozițiile prezentului regulament.
  [AM 52]

Articolul 6

Măsuri de urgență

(1)   În cazurile în care este evident că un aliment dintre cele menționate la articolul 1 alineatul(1) este susceptibil să constituie un risc grav la adresa sănătății umane și că riscul respectiv nu poate fi ținut sub control în mod satisfăcător cu ajutorul măsurilor luate de statul membru/statele membre în cauză, Comisia ia fără întârziere, din proprie inițiativă sau la cererea statului membru, măsuri interimare de urgență adecvate, inclusiv măsuri care restricționează sau interzic introducerea pe piață a alimentelor în cauză, în funcție de gravitatea situației. Respectivele măsuri se adoptă prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14 alineatul (2).

(2)   În cazuri imperative de urgență, temeinic justificate, în vederea ținerii sub control sau a gestionării unui risc grav la adresa sănătății umane, Comisia adoptă acte de punere în aplicare cu aplicabilitate imediată, în conformitate cu procedura menționată la articolul 14 alineatul (3).

(3)   În cazul în care un stat membru informează în mod oficial Comisia în privința nevoii de adoptare a unor măsuri de urgență, iar Comisia nu a luat măsuri în temeiul alineatului(1), statul membru în cauză poate adopta măsuri interimare de urgență, restricționând sau interzicând introducerea pe piață a alimentelor în cauză pe teritoriul său, în funcție de gravitatea situației. Acesta informează de îndată celelalte state membre și Comisia asupra acestor restricții, precizând motivele deciziei sale. Comisia adoptă acte de punere în aplicare cu scopul extinderii, modificării sau abrogării măsurilor naționale interimare de urgență. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14 alineatul (2). Statul membru poate menține măsurile naționale interimare de urgență până la adoptarea actelor de punere în aplicare menționate la prezentul alineat.

Articolul 6a

Principiul precauției

În cazul în care, în urma unei evaluări a informațiilor științifice disponibile, există motive întemeiate de îngrijorare cu privire la eventuale efecte adverse, dar persistă incertitudinea științifică, se pot lua măsuri provizorii de gestionare a riscului care sunt necesare pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a categoriilor de populație vulnerabile cărora le sunt destinate alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1). [AM 53]

Articolul 6b

Supravegherea

Autoritățile naționale competente se asigură că se introduce un sistem adecvat de supraveghere pentru a asigura respectarea de către operatorii din industria alimentară a prezentului regulament și a cerințelor relevante în materie de sănătate.[AM 54]

Capitolul III

Cerințe

Secțiunea 1

Dispoziții introductive

Articolul 7

Dispoziții introductive

Alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1) trebuie să respecte toate cerințele prevăzute de dreptul Uniunii care sunt aplicabile alimentelor.

(2)   Cerințele din prezentul regulament prevalează asupra oricăror altor cerințe contrare ale prevăzute de dreptul Uniunii care sunt aplicabile alimentelor.
  [AM 55]

Articolul 8

Avizele Autorității

Autoritatea emite avize științifice în conformitate cu articolele 22 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, în scopul aplicării prezentului regulament.

Articolul 8a

Alimentele destinate consumului normal

În ceea ce privește etichetarea, prezentarea și publicitatea alimentelor destinate consumului normal, se interzic următoarele:

| (a) | utilizarea expresiei „alimentație specială”, singură sau în combinație cu alți termeni, pentru a desemna aceste alimente; |
| --- | --- |

(a)

utilizarea expresiei „alimentație specială”, singură sau în combinație cu alți termeni, pentru a desemna aceste alimente;

| (b) | orice alt marcaj sau altă prezentare care ar putea sugera că este vorba despre unul dintre produsele aparținând uneia dintre categoriile menționate la articolul 1 alineatul(1). [AM 56] |
| --- | --- |

(b)

orice alt marcaj sau altă prezentare care ar putea sugera că este vorba despre unul dintre produsele aparținând uneia dintre categoriile menționate la articolul 1 alineatul(1). [AM 56]

Secțiunea 2

Cerințe generale

Articolul 9

Cerințe generale privind compoziția și informarea

(1)   Compoziția alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1) este de natură să contribuie la satisfacerea nevoilor nutriționale ale persoanelor cărora acestea le sunt destinate și este adecvată acestor persoane, în conformitate cu datele științifice general acceptate
  și evaluate inter-pares și independent și cu avizele medicale
  . [AM 57]

(2)   Alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1) nu pot să conțină nicio substanță într-o cantitate care să pună în pericol sănătatea persoanelor cărora acestea le sunt destinate.

(3)   Etichetarea, prezentarea și publicitatea alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1) trebuie să furnizeze informații adecvate

  sunt corecte, clare și ușor de înțeles
  pentru consumatori și să nu inducă

  nu induc
  în eroare.
  Prin acestea nu se atribuie alimentelor respective proprietăți legate de prevenirea, tratamentul sau vindecarea bolilor umane și nu se implică existența acestor proprietăți. [AM 58]

(3a)
     
  Etichetele pentru formulele de început și pentru formulele de continuare nu includ imagini cu sugari, nici alte imagini sau texte care ar putea idealiza utilizarea produsului. Sunt permise totuși reprezentările grafice în vederea facilitării identificării produsului și a ilustrării metodelor de preparare. Directiva 2006/141/CE se modifică în consecință. [AM 59]

(4)   Diseminarea oricăror informații sau recomandări utile referitoare la categoriile de alimente menționate la articolul 1 alineatul(1)
  literele (a), (b), (c) și (ca)
  se poate face exclusiv de către persoane calificate din domeniul medicinei, al nutriției sau al farmaciei, sau de către alți specialiști în materie de îngrijire a mamei și a copilului.
  Informațiile suplimentare diseminate de personalul medical consumatorilor finali sunt doar de natură științifică și factuală și nu conțin publicitate. [AM 60]

(4a)
     
  Pentru a asigura o monitorizare oficială eficientă, operatorii din industria alimentară informează autoritatea competentă cu privire la fiecare stat membru în care introduc pe piață alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1), transmițând acesteia un model al etichetei produsului respectiv. [AM 61]

(4b)
     
  Se limitează cât mai mult posibil utilizarea pesticidelor în produsele agricole destinate producției alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1), fără a aduce atingere Directivelor 2006/125/CE și 2006/141/CE. [AM 62]

(4c)
     
  Cerințele specifice legate de alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1) care limitează sau interzic utilizarea anumitor pesticide sunt actualizate în mod regulat, acordându-se o atenție deosebită pesticidelor care conțin substanțe active sau agenți fitoprotectori sau sinergici clasificați în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor (27) ca mutageni din categoria 1A sau 1B, carcinogeni din categoria 1A sau 1B, toxice pentru reproducere din categoria 1A sau 1B sau despre care se crede că au proprietăți care produc tulburări ale sistemului endocrin care pot produce efecte adverse asupra oamenilor, sau substanțelor active aprobate ca „susceptibile de înlocuire” în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. [AM 63]

Secțiunea 3

Cerințe specifice

Articolul 10

Cerințe specifice privind compoziția și informarea

(1)   Alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1) respectă cerințele de la articolul 7 și cerințele privind compoziția și informarea de la articolul 9.

(2)   În condițiile respectării cerințelor generale de la articolele 7 și 9
  și a cerințelor specifice de la articolele 10a și 10b
  și ținând cont de Directiva 2006/141/CE, de Directiva 2006/125/CE și de Directiva 1999/21/CE, precum și de orice progres tehnic și științific,
  în special de rezultatele evaluărilor de risc și de principiul precauției astfel cum se menționează la articolul 6a,
  Comisia este împuternicită să adopte regulamente

  acte
  delegate
  privind alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1)
  nu mai târziu de ... (28), în conformitate cu articolul 15, în privința următoarelor aspecte: [AM 64]

| (a) | cerințele specifice privind compoziția alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1); |
| --- | --- |

(a)

cerințele specifice privind compoziția alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1);

| (b) | cerințele specifice privind utilizarea de pesticide în produsele agricole destinate producerii acestor alimente și privind reziduurile de pesticide prezente în aceste alimente; |
| --- | --- |

(b)

cerințele specifice privind utilizarea de pesticide în produsele agricole destinate producerii acestor alimente și privind reziduurile de pesticide prezente în aceste alimente;

| (c) | cerințele specifice privind etichetarea, prezentarea și publicitatea alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1), inclusiv autorizarea mențiunilor nutriționale și de sănătate asociate acestor alimente;
  cerințele respective includ normele aferente specifice care sunt deja în vigoare pentru alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1); [AM 66] |
| --- | --- |

(c)

cerințele specifice privind etichetarea, prezentarea și publicitatea alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1), inclusiv autorizarea mențiunilor nutriționale și de sănătate asociate acestor alimente;
  cerințele respective includ normele aferente specifice care sunt deja în vigoare pentru alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1); [AM 66]

| (ca) | cerințele privind informațiile care trebuie puse la dispoziție cu privire la recomandările privind utilizarea adecvată a alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1); [AM 67] |
| --- | --- |

(ca)

cerințele privind informațiile care trebuie puse la dispoziție cu privire la recomandările privind utilizarea adecvată a alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1); [AM 67]

| (d) | procedura de notificare pentru introducerea pe piață a alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1), în vederea facilitării monitorizării oficiale eficiente a acestor alimente, pe baza cărora operatorii din industria alimentară trimit notificări autorității competente din statul membru/statele membre în care este introdus pe piață produsul; |
| --- | --- |

(d)

procedura de notificare pentru introducerea pe piață a alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1), în vederea facilitării monitorizării oficiale eficiente a acestor alimente, pe baza cărora operatorii din industria alimentară trimit notificări autorității competente din statul membru/statele membre în care este introdus pe piață produsul;

| (e) | cerințele privind practicile promoționale și comerciale legate de formulele de început; și |
| --- | --- |

(e)

cerințele privind practicile promoționale și comerciale legate de formulele de început; și

| (f) | cerințele privind informațiile privitoare la alimentarea sugarilor și a copiilor de vârstă mică care trebuie furnizate pentru a asigura o informare corespunzătoare referitoare la practicile alimentare adecvate; și |
| --- | --- |

(f)

cerințele privind informațiile privitoare la alimentarea sugarilor și a copiilor de vârstă mică care trebuie furnizate pentru a asigura o informare corespunzătoare referitoare la practicile alimentare adecvate; și

| (fa) | o cerință de monitorizare după introducerea pe piață a alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1), pentru a se verifica dacă se respectă cerințele specifice. [AM 68] |
| --- | --- |

(fa)

o cerință de monitorizare după introducerea pe piață a alimentelor menționate la articolul 1 alineatul(1), pentru a se verifica dacă se respectă cerințele specifice. [AM 68]

(3)   În condițiile respectării cerințelor
  generale
  de la articolele 7 și 9
  și a cerințelor specifice de la articolele 10a și 10b
  și ținând cont de progresul tehnic și științific relevant,
  în special de rezultatele noilor evaluări ale riscurilor și de principiul precauției astfel cum se menționează la articolul 6a,
  Comisia actualizează regulamentele

  actele
  delegate menționate la alineatul (2) din prezentul articol, în conformitate cu articolul 15. [AM 69]

În cazul apariției de riscuri la adresa sănătății, dacă motive imperative de urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16 se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.

Articolul 10a

Alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten

(1)
     
  În plus față de cerințele prevăzute la articolul 9, alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten care constau în sau conțin unul sau mai multe ingrediente obținute din grâu, secară, orz, ovăz sau din varietățile lor încrucișate care au fost prelucrate special pentru a reduce conținutul de gluten, nu conțin un nivel de gluten mai ridicat de 100 mg/kg în alimentul vândut consumatorului final.

(2)
     
  Alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten vândute consumatorului final al căror conținut de gluten:

| — | nu depășește 100 mg/kg, pot avea pe etichetă mențiunea „conținut foarte scăzut de gluten”; |
| --- | --- |

—

nu depășește 100 mg/kg, pot avea pe etichetă mențiunea „conținut foarte scăzut de gluten”;

| — | nu depășește 20 mg/kg, pot avea pe etichetă mențiunea „fără gluten”. |
| --- | --- |

—

nu depășește 20 mg/kg, pot avea pe etichetă mențiunea „fără gluten”.

(3)
     
  Alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la gluten respectă și următoarele criterii:

| — | furnizează aproximativ aceeași cantitate de vitamine și de săruri minerale ca alimentele pe care le înlocuiesc; |
| --- | --- |

—

furnizează aproximativ aceeași cantitate de vitamine și de săruri minerale ca alimentele pe care le înlocuiesc;

| — | sunt pregătite cu o atenție deosebită, în conformitate cu buna practică de fabricație (BPF), pentru a evita orice contaminare cu gluten |
| --- | --- |

—

sunt pregătite cu o atenție deosebită, în conformitate cu buna practică de fabricație (BPF), pentru a evita orice contaminare cu gluten

| — | în cazul în care se utilizează mențiunile „conținut foarte scăzut de gluten” și „fără gluten”, acestea apar lângă denumirea sub care este comercializat alimentul. [AM 70] |
| --- | --- |

—

în cazul în care se utilizează mențiunile „conținut foarte scăzut de gluten” și „fără gluten”, acestea apar lângă denumirea sub care este comercializat alimentul. [AM 70]

Articolul 10b

Alimentele destinate regimurilor sărace și foarte sărace în calorii

(1)
     
  Produsele LCD și VLCD respectă cerințele privind compoziția prevăzute în anexa II la prezentul regulament.

(2)
     
  Toate componentele individuale ale produselor LCD și VLCD care sunt vândute se află într-un singur ambalaj.

(3)
     
  Denumirea sub care sunt vândute produsele LCD și VLCD este următoarea:

| (a) | pentru produsele VLCD:



  „Înlocuitor al unei diete totale pentru utilizarea în regimuri foarte sărace în calorii”; |
| --- | --- |

(a)

pentru produsele VLCD:

| (b) | pentru produsele LCD:



  „Înlocuitor al unei diete totale pentru utilizarea în regimuri sărace în calorii”. |
| --- | --- |

(b)

pentru produsele LCD:

(4)
     
  Etichetele produselor LCD și VLCD includ, în afară de cele menționate în capitolul IV din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011, următoarele mențiuni obligatorii:

| (a) | valoarea energetică disponibilă exprimată în kJ și kcal și conținutul de proteine, carbohidrați și lipide, exprimat în formă numerică, pe cantitate specificată de produs gata pentru utilizare, sub forma propusă pentru consum; |
| --- | --- |

(a)

valoarea energetică disponibilă exprimată în kJ și kcal și conținutul de proteine, carbohidrați și lipide, exprimat în formă numerică, pe cantitate specificată de produs gata pentru utilizare, sub forma propusă pentru consum;

| (b) | cantitatea medie a fiecărui mineral și a fiecărei vitamine pentru care sunt stipulate cerințe obligatorii la punctul 5 din anexa II, exprimată în formă numerică, pe cantitate specificată de produs gata pentru utilizare, sub forma propusă pentru consum; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea medie a fiecărui mineral și a fiecărei vitamine pentru care sunt stipulate cerințe obligatorii la punctul 5 din anexa II, exprimată în formă numerică, pe cantitate specificată de produs gata pentru utilizare, sub forma propusă pentru consum;

| (c) | instrucțiuni pentru prepararea corespunzătoare și, după caz, o mențiune asupra importanței respectării acestor instrucțiuni; |
| --- | --- |

(c)

instrucțiuni pentru prepararea corespunzătoare și, după caz, o mențiune asupra importanței respectării acestor instrucțiuni;

| (d) | în cazul în care un produs conține o porție zilnică de polioli mai mare de 20 g, atunci când este utilizat conform instrucțiunilor producătorului, trebuie să existe o mențiune care să specifice faptul că alimentul poate avea efect laxativ; |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care un produs conține o porție zilnică de polioli mai mare de 20 g, atunci când este utilizat conform instrucțiunilor producătorului, trebuie să existe o mențiune care să specifice faptul că alimentul poate avea efect laxativ;

| (e) | o mențiune care să specifice importanța unui consum corespunzător zilnic de lichide; |
| --- | --- |

(e)

o mențiune care să specifice importanța unui consum corespunzător zilnic de lichide;

| (f) | o mențiune care să specifice că produsul asigură cantitățile zilnice corespunzătoare pentru toate elementele nutritive; |
| --- | --- |

(f)

o mențiune care să specifice că produsul asigură cantitățile zilnice corespunzătoare pentru toate elementele nutritive;

| (g) | o mențiune care să specifice că produsul nu trebuie folosit mai mult de trei săptămâni fără avizul medicului. |
| --- | --- |

(g)

o mențiune care să specifice că produsul nu trebuie folosit mai mult de trei săptămâni fără avizul medicului.

(5)
     
  Etichetarea, publicitatea și prezentarea produselor LCD și VLCD în cauză nu fac nicio trimitere la procentul din greutate sau la kilogramele care ar putea fi pierdute prin utilizarea acestora. [AM 71]

Articolul 10c

Accesul IMM-urilor la piața internă

Comisia, în strânsă cooperare cu toate părțile interesate și cu Autoritatea, adoptă orientări adecvate și pune la dispoziție consiliere de natură tehnică pentru a permite întreprinderilor, în special IMM-urilor, să respecte prezentul regulament și pentru a le ajuta să pregătească și să depună cererea privind realizarea unei evaluări științifice. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 pentru a adopta orientările respective. [AM 72]

Capitolul IV

Lista de substanțe permise a UNIUNII

Articolul 11

Lista

  Instituirea listei
  de substanțe permise a Uniunii

(1)   
  Având în vedere Directivele 2006/141/CE și 2006/125/CE, precum și Regulamentul (CE) Nr. 953/2009, Comisia este împuternicită să adopte cel târziu la ... (29), acte delegate în conformitate cu articolul 15 în vederea introducerii în Anexa I a unei liste de vitamine, minerale și alte substanțe care pot fi adăugate fiecărei categorii de alimente menționate la articolul 1 alineatul(1)

(2)
     Vitaminele, mineralele, aminoacizii și alte substanțe pot fi adăugate în alimentele menționate la articolul 1 alineatul(1), cu condiția ca aceste substanțe să îndeplinească următoarele condiții:

| (a) | pe baza probelor științifice disponibile,
  general acceptate și supuse unei evaluări inter pares
  , acestea nu pun nici o problemă de siguranță pentru sănătatea consumatorilor; și |
| --- | --- |

(a)

pe baza probelor științifice disponibile,
  general acceptate și supuse unei evaluări inter pares
  , acestea nu pun nici o problemă de siguranță pentru sănătatea consumatorilor; și

| (b) | pot fi asimilate de către organismul uman.
  ; |
| --- | --- |

(b)

pot fi asimilate de către organismul uman.
  ;

| (ba) | sunt adecvate scopului nutrițional pentru care au fost prevăzute; și |
| --- | --- |

(ba)

sunt adecvate scopului nutrițional pentru care au fost prevăzute; și

| (bb) | au, pe baza probelor științifice general acceptate, un efect nutrițional sau fiziologic. |
| --- | --- |

(bb)

au, pe baza probelor științifice general acceptate, un efect nutrițional sau fiziologic.

(2)   Nu mai târziu de [doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia stabilește și ulterior actualizează o listă a Uniunii cu substanțele autorizate care îndeplinesc condițiile de la alineatul(1), cu ajutorul unor regulamente de punere în aplicare. Articolul fiecărei substanțe din lista Uniunii trebuie să includă indicarea substanței și, acolo unde este cazul, condițiile de utilizare și criteriile privind puritatea aplicabile. Respectivele regulamente de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14 alineatul (2). În cazuri de extremă urgență temeinic justificate, legate de riscuri la adresa sănătății în curs de apariție, Comisia adoptă acte de punere în aplicare cu aplicabilitate imediată pentru actualizarea listei Uniunii, în conformitate cu articolul 14 alineatul (3).

(2a)
     
  În cazul substanțelor menționate la alineatul (2) care sunt nanomateriale fabricate, se aplică următoarele condiții suplimentare:

| (a) | condiția de la alineatul (2) litera (a) a fost demonstrată pe baza unor metode de testare adecvate; precum și |
| --- | --- |

(a)

condiția de la alineatul (2) litera (a) a fost demonstrată pe baza unor metode de testare adecvate; precum și

| (b) | s-a demonstrat valoarea lor nutritivă și faptul că sunt adecvate pentru persoanele cărora le sunt destinate. [AM 87] |
| --- | --- |

(b)

s-a demonstrat valoarea lor nutritivă și faptul că sunt adecvate pentru persoanele cărora le sunt destinate. [AM 87]

Articolul 11a

Actualizarea listei de substanțe permise

(1)
     Includerea unei
  noi
  substanțe în lista Uniunii menționată la alineatul (2)

  Anexa I
  poate fi inițiată fie de către Comisie, fie în urma unei solicitări. Solicitările pot fi făcute de un stat membru sau de o parte interesată (denumită în continuare„solicitantul”), care poate de asemenea să reprezinte mai multe părți interesate. Solicitările se trimit Comisiei în conformitate cu alineatul (4).

(1a)
     
  Solicitantul trimite o solicitare Comisiei în conformitate cu alineatul (2). Comisia confirmă primirea solicitării, în scris, în termen de 14 zile de la primirea acesteia.

(2)
     Cererea trebuie să conțină:

| (a) | numele și adresa solicitantului; |
| --- | --- |

(a)

numele și adresa solicitantului;

| (b) | denumirea și descrierea clară a substanței; |
| --- | --- |

(b)

denumirea și descrierea clară a substanței;

| (c) | compoziția substanței; |
| --- | --- |

(c)

compoziția substanței;

| (d) | utilizarea propusă pentru substanță și condițiile de utilizare a acesteia; |
| --- | --- |

(d)

utilizarea propusă pentru substanță și condițiile de utilizare a acesteia;

| (e) | o analiză sistematică a datelor științifice și a studiilor adecvate
  supuse unei evaluări inter pares
  , realizate cu respectarea instrucțiunilor de specialitate general acceptate privitoare la concepția și desfășurarea unor astfel de studii; |
| --- | --- |

(e)

o analiză sistematică a datelor științifice și a studiilor adecvate
  supuse unei evaluări inter pares
  , realizate cu respectarea instrucțiunilor de specialitate general acceptate privitoare la concepția și desfășurarea unor astfel de studii;

| (f) | probe științifice care să demonstreze cantitatea din substanța în cauză care nu pune în pericol sănătatea persoanelor cărora le este destinată și adecvarea acesteia la utilizările propuse; |
| --- | --- |

(f)

probe științifice care să demonstreze cantitatea din substanța în cauză care nu pune în pericol sănătatea persoanelor cărora le este destinată și adecvarea acesteia la utilizările propuse;

| (g) | probe științifice care să demonstreze că substanța poate fi asimilată de către organismul uman
  și are un efect nutrițional sau fiziologic
  ; |
| --- | --- |

(g)

probe științifice care să demonstreze că substanța poate fi asimilată de către organismul uman
  și are un efect nutrițional sau fiziologic
  ;

| (h) | o sinteză a conținutului cererii. |
| --- | --- |

(h)

o sinteză a conținutului cererii.

(3)
     În cazul în care o substanță este deja inclusă în lista Uniunii

  Anexa I
  și intervine o modificare semnificativă a metodelor de producție sau se produce o modificare a dimensiunii particulelor, de exemplu prin intermediul nanotehnologiei, substanța preparată după noile metode
  sau a cărei dimensiune a particulelor se modifică
  este considerată drept o substanță diferită, iar lista Uniunii trebuie modificată în mod corespunzător înainte ca substanța să poată fi introdusă pe piața Uniunii.
  Pentru includerea substanței respective în Anexa I este necesară o solicitare separată
  .

(4)
     
  În cazul în care o substanță inclusă în Anexa I nu mai respectă cerințele menționate la articolul 11 alineatele (2) și (2a), Comisia decide să elimine substanța respectivă din Anexa I.

(5)
     
  Informațiile incluse în legătură cu o substanță în Anexa I cuprind următoarele:

| — | o specificare a substanței; |
| --- | --- |

—

o specificare a substanței;

| — | dacă este cazul, o specificare a condițiilor de utilizare; și |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, o specificare a condițiilor de utilizare; și

| — | dacă este cazul, o specificare a criteriilor de puritate aplicabile. |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, o specificare a criteriilor de puritate aplicabile.

(6)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 în vederea actualizării Anexei I. În cazul apariției de riscuri la adresa sănătății, dacă motive imperative de urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16 se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat. [AM 88]

Articolul 12

Informații confidențiale referitoare la solicitări

(1)   Informațiile furnizate în cererea menționată la articolul 11 a căror divulgare ar putea afecta grav poziția concurențială a solicitantului pot beneficia de tratament confidențial.

(2)   Informațiile privind următoarele aspecte nu sunt în niciun caz considerate confidențiale:

| (i) | numele și adresa solicitantului; |
| --- | --- |

(i)

numele și adresa solicitantului;

| (ii) | denumirea și descrierea substanței; |
| --- | --- |

(ii)

denumirea și descrierea substanței;

| (iii) | justificarea utilizării substanței în sau pe un aliment anume; |
| --- | --- |

(iii)

justificarea utilizării substanței în sau pe un aliment anume;

| (iv) | informații relevante pentru evaluarea siguranței substanțelor; |
| --- | --- |

(iv)

informații relevante pentru evaluarea siguranței substanțelor;

| (v) | dacă este cazul, metoda/metodele de analiză utilizate de solicitant; |
| --- | --- |

(v)

dacă este cazul, metoda/metodele de analiză utilizate de solicitant;

| (va) | orice date științifice colectate prin testarea animalelor pentru evaluarea siguranței substanței. [AM 75] |
| --- | --- |

(va)

orice date științifice colectate prin testarea animalelor pentru evaluarea siguranței substanței. [AM 75]

(3)   Candidații trebuie să indice în mod clar informațiile în cazul cărora doresc să se păstreze confidențialitatea. În asemenea cazuri trebuie furnizate elemente justificative, care să poată fi verificate.

(4)   Comisia decide, în urma consultării cu solicitanții, asupra informațiilor care pot rămâne confidențiale și notifică în consecință solicitanții și statele membre.

(5)   După ce a fost informat cu privire la poziția Comisiei, solicitantul dispune de un termen de trei săptămâni pentru a-și retrage cererea, pentru a păstra astfel confidențialitatea informațiilor comunicate. Confidențialitatea se păstrează până la expirarea acestui termen.

Capitolul V

Confidențialitate

Articolul 13

Clauză generală de
  transparență și
  confidențialitate

Comisia, Autoritatea și statele membre iau măsurile necesare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (30),
  garantează accesul cât mai larg cu putință la documente și, în special, asistă și informează cetățenii cu privire la modalitățile de depunere a cererilor de acces la documente. Acestea iau, de asemenea, măsurile necesare
  pentru a asigura confidențialitatea adecvată a informațiilor primite în temeiul prezentului regulament, cu excepția informațiilor care trebuie să fie făcute publice, dacă împrejurările impun acest lucru, în vederea protejării sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului. [AM 76]

Capitolul VI

Dispoziții procedurale

Articolul 14

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

În cazul în care avizul comitetului trebuie obținut prin procedură scrisă, această procedură se încheie fără rezultat dacă, înainte de expirarea termenului de trimitere a avizului, acest lucru este hotărât de președintele comitetului sau solicitat de o majoritate simplă a membrilor comitetului.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 5 din respectivul regulament.

Articolul 15

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe

  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 2 alineatul (3) și la articolul 10 din prezentul regulament

  articolul 3 alineatul (4a), la articolul 10 alineatele (2) și (3), la articolul 10c, la articolul 11 alineatul (3) și la articolul 11a alineatul (6)
  se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată, începând cu (*) [(*)Data intrării

  cinci ani de la ... (31)


  actului legislativ de bază sau orice altă dată stabilită de organul legislativ.]

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 77]

(3)   Delegarea de competențe

  Delegarea de competențe
  menționată la articolul 2 alineatul (3) și la articolul 10

  articolul 3 alineatul (4a), la articolul 10 alineatele (2) și (3), la articolul 10c, la articolul 11 alineatul (3) și la articolul 11a alineatul (6)
  poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară, menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. [AM 78]

(4)   De îndatăce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatul (3) și al articolului 10

  articolului 3 alineatul (4a), articolului 10 alineatele (2) și (3), al articolului 10 c, al articolului 11 alineatul (3)
  și al
  articolului 11a alineatul (6)
  intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia ca nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 79]

Articolul 16

Procedura de urgență

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră imediat în vigoare și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecțiune în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat transmisă Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a recurs la procedura de urgență.

(2)   Parlamentul European sau Consiliul pot formula obiecțiuni cu privire la un act delegat, în conformitate cu procedura menționată la articolul 15. Într-un astfel de caz, Comisia abrogă actul fără întârziere, în urma notificării deciziei Parlamentului European sau a Consiliului de a formula obiecțiuni.

Capitolul VII

Dispoziții finale

Articolul 16a

Alimentele destinate persoanelor cu intoleranță la lactoză

Până la ... (32), Comisia prezintă Parlamentului European și Comisiei un raport, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă, în vederea clarificării statutului indicațiilor de pe etichete „fără lactoză” și „cu conținut foarte scăzut de lactoză” în temeiul legislației generale privind alimentele. [AM 80]

Articolul 16b

Laptele destinat copiilor de vârstă mică

Până la ... (32) și după consultarea Autorității, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care se evaluează necesitatea elaborării unor dispoziții speciale privind compoziția și etichetarea laptelui destinat copiilor de vârstă mică. În raportul respectiv se analizează nevoile nutriționale, modelul de consum, aportul nutritiv și nivelurile de expunere la contaminanți și la pesticide în ceea ce privește acești copii de vârstă mică. În raport se analizează și dacă acest lapte are beneficii de natură nutrițională în comparație cu un regim normal pentru un copil care nu mai este alăptat. Pe baza concluziilor respectivului raport, Comisia:

| (a) | fie decide că nu sunt necesare dispoziții speciale referitoare la compoziția și la etichetarea laptelui destinat copiilor de vârstă mică; fie |
| --- | --- |

(a)

fie decide că nu sunt necesare dispoziții speciale referitoare la compoziția și la etichetarea laptelui destinat copiilor de vârstă mică; fie

| (b) | prezintă, dacă este cazul, în conformitate cu procedura legislativă ordinară și pe baza articolului 114 din TFUE, o propunere legislativă. |
| --- | --- |

(b)

prezintă, dacă este cazul, în conformitate cu procedura legislativă ordinară și pe baza articolului 114 din TFUE, o propunere legislativă.

Înainte de pregătirea raportului Comisiei menționat la primul paragraf, laptele destinat copiilor de vârstă mică intră în continuare în domeniul de aplicare a legislației relevante a Uniunii precum Regulamentul (CE) nr. 178/2002, Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 și Regulamentul (CE) nr. 1924/2006. [AM 81]

Articolul 17

Abrogare

(1)   Directiva 92/52/CEE și Directiva 2009/39/CE se abrogă de la ... (33). Trimiterile la actele abrogate se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.

(2)   Directiva 96/8/CE și Regulamentul (CE) nr. 41/2009 se abrogă de la ... (33).

Articolul 18

Măsuri tranzitorii

Alimentele care nu respectă dispozițiile prezentului regulament, dar respectă dispozițiile Directivelor 2009/39/CE și 96/8/CE și ale Regulamentelor (CE) nr. 41/2009 și (CE) nr. 953/2009 și care sunt etichetate înainte de ... (34) pot continua să fie comercializate după acea dată, până la epuizarea stocurilor.

Articolul 19

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la ... (35).

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 24, 28.1.2012, p. 119.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 14 iunie 2012.

2

(3)  JO L 124, 20.5.2009, p. 21.

3

(4)  

  JO L 183, 12.7.2002, p. 51.

4

JO L 183, 12.7.2002, p. 51.

(5)  

  JO L 404, 30.12.2006, p. 9.

5

JO L 404, 30.12.2006, p. 9.

(6)  

  JO L 404, 30.12.2006, p. 26.

6

JO L 404, 30.12.2006, p. 26.

(7)  

  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

7

JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

(8)  JO L 401, 30.12.2006, p. 1.

8

(9)  JO L 339, 6.12.2006, p. 16.

9

(10)  JO L 55, 6.3.1996, p. 22.

10

(11)  JO L 91, 7.4.1999, p. 29.

11

(12)  JO L 16, 21.1.2009, p. 3.

12

(13)  JO L 179, 1.7.1992, p. 129.

13

(14)  

  JO C 172, 8.7.1992, p. 1.

14

JO C 172, 8.7.1992, p. 1.

(15)  COM (2008) 392 Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind alimentele destinate persoanelor care suferă de disfuncții în metabolismul glucidelor (diabeticii), Bruxelles, 26.6.2008.

15

COM (2008) 392 Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind alimentele destinate persoanelor care suferă de disfuncții în metabolismul glucidelor (diabeticii), Bruxelles, 26.6.2008.

(16)  COM(2008)0392.

16

(17)  Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind punerea în aplicare a articolului 9 din Directiva 89/398/CEE a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre privind produsele alimentare destinate unei alimentații speciale (COM(2008)0393, datat 27.6.2008).

17

(18)  An analysis of the European, social and environmental impact of the policy options for the revision of the Framework Directive on dietetic foods – Raport de studiu Agra CEAS Consulting, datat 29.4.2009.

18

An analysis of the European, social and environmental impact of the policy options for the revision of the Framework Directive on dietetic foods

(19)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

19

(20)  

  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

20

JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(21)  

  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

21

JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

(22)  
  JO L 184, 17. 7.1999, p. 23.

22

JO L 184, 17. 7.1999, p. 23.

(23)  

  JO L 269, 14.10.2009, p. 9.

23

JO L 269, 14.10.2009, p. 9.

(24)  
  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

24

JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(25)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

25

(26)  

  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

26

JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

(27)  

  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

27

JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

(28)  2 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

28

(29)  
  2 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

29

2 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(30)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

30

(31)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

31

Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(32)  
  1 an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

32

1 an de la data intr

rii în vigoare a prezentului regulament.

(33)  Prima zi a lunii, doi ani după data intrării în vigoare a prezentului regulament.

33

(34)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

34

(35)  Prima zi a lunii, doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

35

---

Joi, 14 iunie 2012Anexa I

Lista de substanțe permise [AM 89]

---

Joi, 14 iunie 2012Anexa IIa

Cerințe privind compoziția produselor LCD și VLCD

Aceste specificații se referă la produsele LCD și VLCD gata de utilizare, comercializate ca atare sau reconstituite conform instrucțiunilor producătorului.

1.
     
  Energie

| 1.1. | Energia furnizată de un produs VLCD nu este mai redusă de 1 680 kJ (400 kcal) și nu depășește 3 360 kJ (800 kcal) pentru rația zilnică totală. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Energia furnizată de un produs LCD nu este mai redusă de 3 360 kJ (800 kcal) și nu depășește 5 040 kJ (1 200 kcal) pentru rația zilnică totală. |
| --- | --- |

1.2.

2.
     
  Proteine

| 2.1. | Proteinele care intră în compoziția produselor LCD și VLCD asigură cel puțin 25 % și cel mult 50 % din valoarea energetică totală a produsului. În orice caz, conținutul de proteine al acestor produse nu depășește 125 g. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Punctul 2.1 se referă la o proteină al cărei indice chimic este egal cu cel al proteinei de referință a FAO/OMS (1985) stabilit în tabelul 2. Dacă indicele chimic este mai mic de 100 % din cel al proteinei de referință, nivelurile minime de proteine se măresc corespunzător. În orice caz, indicele chimic al proteinei este cel puțin egal cu 80 % din cel al proteinei de referință. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Indicele chimic” reprezintă cel mai mic raport dintre cantitatea fiecărui aminoacid esențial din proteina de testare și cantitatea fiecărui aminoacid aferent din proteina de referință. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În orice caz, adăugarea de aminoacizi este permisă doar în scopul îmbunătățirii valorii nutritive a proteinelor și doar în proporțiile necesare atingerii acestui scop. |
| --- | --- |

2.4.

3.
     
  Lipide

| 3.1. | Energia eliberată de lipide nu depășește 30 % din energia totală disponibilă a produsului. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Conținutul de acid linolic (sub formă de gliceride) nu este mai mic de 4,5 g. |
| --- | --- |

3.2.

4.
     
  Fibre alimentare

Conținutul de fibre alimentare din produsele LCD și VLCD nu este mai mic de 10 g și nu depășește 30 g pentru rația zilnică.

5.
     
  Vitamine și minerale

Produsele LCD și VLCD furnizează pentru întreaga alimentație zilnică cel puțin 100 % din cantitățile de vitamine și de minerale menționate în tabelul 1.

Tabelul 1

| Vitamina A | (μg RE) | 700 |
| --- | --- | --- |
| Vitamina D | (μg) | 5 |
| Vitamina E | (mg-TE) | 10 |
| Vitamina C | (mg) | 45 |
| Tiamină | (mg) | 1,1 |
| Riboflavină | (mg) | 1,6 |
| Niacină | (mg-NE) | 18 |
| Vitamina B6 | (mg) | 1,5 |
| Folat | (μg) | 200 |
| Vitamina B12 | (μg) | 1,4 |
| Biotină | (μg) | 15 |
| Acid pantotenic | (mg) | 3 |
| Calciu | (mg) | 700 |
| Fosfor | (mg) | 550 |
| Potasiu | (mg) | 3 100 |
| Fier | (mg) | 16 |
| Zinc | (mg) | 9,5 |
| Cupru | (mg) | 1,1 |
| Iod | (μg) | 130 |
| Seleniu | (μg) | 55 |
| Sodiu | (mg) | 575 |
| Magneziu | (mg) | 150 |
| Mangan | (mg) | 1 |

Vitamina A

(μg RE)

700

Vitamina D

(μg)

5

Vitamina E

(mg-TE)

10

Vitamina C

(mg)

45

Tiamină

(mg)

1,1

Riboflavină

(mg)

1,6

Niacină

(mg-NE)

18

Vitamina B6

(mg)

1,5

Folat

(μg)

200

Vitamina B12

(μg)

1,4

Biotină

(μg)

15

Acid pantotenic

(mg)

3

Calciu

(mg)

700

Fosfor

(mg)

550

Potasiu

(mg)

3 100

Fier

(mg)

16

Zinc

(mg)

9,5

Cupru

(mg)

1,1

Iod

(μg)

130

Seleniu

(μg)

55

Sodiu

(mg)

575

Magneziu

(mg)

150

Mangan

(mg)

1

Tabelul 2

MODELUL DE CERINȚE PRIVIND AMINOACIZII (1)

| | g/100 g proteine |
| --- | --- |
| Cistină + metionină | 1,7 |
| Histidină | 1,6 |
| Isoleucină | 1,3 |
| Leucină | 1,9 |
| Lizină | 1,6 |
| Fenilalanină + tirozină | 1,9 |
| Treonină | 0,9 |
| Triptofan | 0,5 |
| Valină | 1,3 |

g/100 g proteine

Cistină + metionină

1,7

Histidină

1,6

Isoleucină

1,3

Leucină

1,9

Lizină

1,6

Fenilalanină + tirozină

1,9

Treonină

0,9

Triptofan

0,5

Valină

1,3

[AM 82]

---

(1)  
  Organizația Mondială a Sănătății. Cerințe privind energia și proteinele. Raport al unei reuniuni comune FAO/OMS/UNU. Geneva, Organizația Mondială a Sănătății, 1985 („WHO Technical Report Series”, 724).

---