# Euroopan unionin C 334/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.334.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 334 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta15. marraskuuta 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.334.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 334

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta15. marraskuuta 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 334/01 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuosi 2012 | 1 |
| 2013/C 334/02 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Riippumattoman tarkastajan kertomus | 122 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2013/C 334/01

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuosi 2012

1

2013/C 334/02

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Riippumattoman tarkastajan kertomus

122

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 15.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/1

---

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2012

2013/C 334/01

SISÄLLYSLUETTELO

Konsolidoituun tilinpäätökseen liitetty ilmoitus

Euroopan unionin talousarvio: tilinpäätöksen laatimisesta vastuuvapauden myöntämiseen

| I OSA: | Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot |
| --- | --- |

I OSA:

Tase

Tuotto- ja kululaskelma

Rahavirtalaskelma

Laskelma nettovarojen muutoksista

Tilinpäätöksen liitetiedot

| II OSA: | Yhteenveto Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta ja liitetiedot |
| --- | --- |

II OSA:

Euroopan unionin talousarvion toteutuksen tulos ja liitetiedot

Yhteenveto Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2012 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 148 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen IX osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

(allekirjoitettu)

Manfred KRAFF

Euroopan komission tilinpitäjä

24. heinäkuuta 2013

EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVIO: TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISESTA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISEEN

EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVIO: TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISESTA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISEEN

Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä annetaan tiedot EU:n toimielinten, virastojen ja muiden elinten toiminnasta talousarvion ja suoriteperusteisen kirjanpidon näkökulmasta. Jäsenvaltioiden tilinpäätökset eivät sisälly tähän tilinpäätökseen.

1.   VUOTUINEN TALOUSARVIO

VUOTUINEN TALOUSARVIO

Euroopan unionin talousarviosta myönnetään rahoitusta hyvin monenlaisille toimille ja ohjelmille, joita toteutetaan eri puolilla EU:ta. Komissio toteuttaa jäsenvaltioiden monivuotisessa rahoituskehyksessä asettamien painopisteiden mukaisesti erilaisia ohjelmia, toimia ja hankkeita. Tällaisia ovat esimerkiksi opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät koulutusalan hankkeet, maanviljelijöiden tukeminen, työpaikkoja luovat tai säilyttävät tuottavat investoinnit, kehitysapu, EU:ssa työskentelevien työympäristön parantamiseksi toteutettavat hankkeet ja ulkorajavalvonnan tehostamiseksi toteutettavat hankkeet.

Yli 90 prosenttia EU:n talousarviovaroista käytetään tällaisten, kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymien toimien ja hankkeiden rahoittamiseen. Suora yhteys vuotuisen talousarvion ja EU:n toimintapolitiikan välillä varmistetaan käyttämällä toimintoperusteista budjetointia. Toimintoperusteisen budjettinimikkeistön avulla saadaan selkeä kuva EU:n toimintapolitiikan eri osa-alueista ja kutakin osa-aluetta varten myönnetyistä kokonaisresursseista.

Talousarvion toimintalohkot on jaettu edelleen noin 200 toimintoon, joista yli 110 sisältää toimintamäärärahojen budjettikohtia. Tällaisia budjettikohtia sisältävät toiminnot esitetään talousarviossa omina lukuinaan. Nämä toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niihin kuuluvien keskeisten toimintojen tarkoituksena on rahoittaa ulkopuolisten toimintaa kulloinkin kyseeseen tulevan toiminnon alalla. Toimintalohkoihin kuuluu myös horisontaalisia toimintalohkoja, joiden tarkoituksena on varmistaa, että komissio voi toimia moitteettomasti. Tällaisia ovat esimerkiksi toimintalohkot ”Koordinointi ja oikeudellinen tuki” ja ”Talousarvio”. Toimintoperusteinen rakenne tarjoaa yhteisen käsitekehyksen ensisijaisten tavoitteiden asettamista ja toiminnan suunnittelua, budjetointia, seurantaa ja raportointia varten. Sen tärkeimpänä tavoitteena on tehdä varojen käytöstä entistä tehokkaampaa, taloudellisempaa ja tuloksellisempaa.

Talousarvion laatii komissio, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen yleensä joulukuun puolivälissä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.

2.   MITEN EU:N TALOUSARVIO RAHOITETAAN?

MITEN EU:N TALOUSARVIO RAHOITETAAN?

EU:lla on kaksi pääasiallista rahoituslähdettä: omat varat ja sekalaiset tulot.

2.1   Omiin varoihin kuuluvat tulot

Omiin varoihin kuuluvat tulot

Omat varat ovat EU:lle ilman eri toimenpiteitä kertyviä tuloja, jotka se voi käyttää talousarvionsa rahoittamiseen ilman, että kansallisten viranomaisten tarvitsee tehdä asiasta erillistä päätöstä. Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla. Omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,23 prosenttia EU:n yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL). Omat varat jaetaan perinteisiin omiin varoihin, arvonlisäveroon (alv) perustuviin omiin varoihin ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuviin omiin varoihin.

2.2   Sekalaiset tulot

Sekalaiset tulot

EU:n toiminnasta kertyvien sekalaisten tulojen osuus on yleensä alle 10 prosenttia kaikista tuloista. Näihin tuloihin kuuluvat esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot sekä EU:n hankkeiden hallinnointiin liittyvät, yksityisen ja julkisen sektorin velallisille osoitetut perintämääräykset. Sekalaisiin tuloihin kuuluvat myös uhkasakot, jotka unionin tuomioistuin on määrännyt jäsenvaltioille silloin, kun nämä eivät ole noudattaneet annettua tuomiota. Kaikista saamisista, joita ei ole maksettu viimeistään eräpäivänä, peritään viivästyskorkoa. Jos EU:ssa oleva kolmas osapuoli, joka ei ole jäsenvaltio, ei ole maksanut velkaansa, komissio (tai neuvosto) voi antaa päätöksiä, joilla kyseiselle velalliselle määrätään maksuvelvollisuus, joka on suoraan täytäntöönpanokelpoinen sillä alueella, jolla pakkotäytäntöönpano toteutetaan, voimassa olevien lainkäyttöä riita-asioissa koskevien sääntöjen mukaisesti. Myös oikeudellinen yksikkö käynnistää ulkopuolisten asianajotoimistojen avustuksella perintätoimenpiteitä maksunsa laiminlyöneitä velallisia kohtaan.

3.   EU:N TALOUSARVION HALLINNOINTI JA TALOUSARVIOVAROJEN KÄYTTÄMINEN

EU:N TALOUSARVION HALLINNOINTI JA TALOUSARVIOVAROJEN KÄYTTÄMINEN

3.1   Ensisijaiset toimintamenot

Ensisijaiset toimintamenot

EU:n toimintamenot sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. Vuoden 2012 tilinpäätöksessä komissio luokittelee menonsa seuraavasti:

| | Suora keskitetty hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

Suora keskitetty hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta.

Suora keskitetty hallinnointi:

| | Välillinen keskitetty hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille, kuten EU:n julkisoikeudellisille virastoille tai julkista tehtävää hoitaville yksiköille. |
| --- | --- |

Välillinen keskitetty hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille, kuten EU:n julkisoikeudellisille virastoille tai julkista tehtävää hoitaville yksiköille.

Välillinen keskitetty hallinnointi:

| | Hajautettu hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kolmansille maille. |
| --- | --- |

Hajautettu hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kolmansille maille.

Hajautettu hallinnointi:

| | Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Pääosaa menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa maatalousmenojen ja rakennetoimien aloilla. |
| --- | --- |

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Pääosaa menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa maatalousmenojen ja rakennetoimien aloilla.

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa:

| | Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansainvälisille järjestöille. |
| --- | --- |

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansainvälisille järjestöille.

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa:

Nämä luokittelut muuttuvat vuodesta 2014, kun päivitetty varainhoitoasetus tulee voimaan.

3.2   Taloushallinnon toimijat komissiossa

Taloushallinnon toimijat komissiossa

Komission kollegio kantaa poliittisen vastuun talousarviosta, mutta ei käytännössä käytä sille annettua toimivaltaa talousarvion toteuttamisessa. Se siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät joka vuosi yksittäisille henkilöstösääntöjen ja varainhoitoasetuksen alaisille virkamiehille, jotka vastaavat toiminnastaan kollegiolle. Näitä virkamiehiä, jotka ovat yleensä pääjohtajia tai toimialajohtajia, kutsutaan ”valtuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi”. Kyseiset virkamiehet voivat siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä edelleen virkamiehille, joita kutsutaan ”edelleenvaltuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi”.

Komission kollegio

Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. Heidän tehtäviinsä kuuluu näin muun muassa oikeudellisten sitoumusten tekeminen, tulosten seuranta, maksujen suorittaminen ja tarvittaessa myös varojen takaisinperintä. Moitteeton varainhoito ja asianmukaiset vastuusuhteet varmistetaan jokaisessa yksikössä erottamalla johdon harjoittama valvonta (joka on tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla) sisäisen tarkastuksen alaan kuuluvista ja sääntöjen noudattamista koskevista tarkastuksista, jotka perustuvat selkeisiin (kansainvälisiin standardeihin pohjautuviin) sisäisen tarkastuksen standardeihin, ennakko- ja jälkitarkastuksista, riskienarviointiin perustuvista riippumattomista sisäisistä tarkastuksista sekä säännöllisestä raportoinnista, jonka tarkoituksena on tiedottaa yksittäisille komissaareille toiminnoista.

Tulojen ja menojen hyväksyjät

Jokaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus vastuullaan olevista toiminnoista. Toimintakertomuksessa tulojen ja menojen hyväksyjä raportoi toiminnan tuloksista ja arvioi sitä, onko olemassa riittävä varmuus siitä, että kertomuksessa kuvattujen toimintojen toteuttamiseen myönnetyt resurssit on käytetty tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että käytössä olevin valvontamenettelyin voidaan varmistaa, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia. Komissio antaa varainhoitoasetuksen 66 artiklan mukaisesti vuotuisista toimintakertomuksista yhteenvetokertomuksen eli sisäisen tarkastajan kokonaislausunnon, jolla se ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista SEUT-sopimuksen 317 artiklan mukaisesti. Tämä kertomus ja vuotuiset toimintakertomukset ovat saatavilla verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_fi.htm.

Tilinpitäjä toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjien laatimat maksu- ja perintämääräykset ja vastaa kassanhallinnasta, kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen ja -menetelmien laatimisesta, kirjanpito- ja tilinpäätösjärjestelmien hyväksymisestä, kirjanpidosta ja toimielimen tilinpäätöksen laatimisesta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

Tilinpitäjä

3.3   Sitoutuminen EU:n talousarvion toteuttamiseen

Sitoutuminen EU:n talousarvion toteuttamiseen

Kolmannen kanssa voidaan tehdä oikeudellinen sitoumus (esimerkiksi hankinta- tai avustussopimus) vain silloin, kun vuotuisessa talousarviossa on kyseistä toimintoa vastaava budjettikohta. Budjettikohdassa on myös oltava riittävästi varoja menojen kattamiseen. Jos nämä edellytykset täyttyvät, talousarviosta varataan tarvittavat määrärahat kirjanpitojärjestelmään tehtävällä talousarviositoumuksella.

EU:n talousarviossa olevia varoja ei voida käyttää ennen kuin tulojen ja menojen hyväksyjä on tehnyt oikeudellisen sitoumuksen.

Kun talousarviositoumus on hyväksytty, se kirjataan talousarviokirjanpitoon ja määrärahoista otetaan käyttöön sitoumusta vastaava määrä. Tällä toimenpiteellä ei kuitenkaan ole vaikutusta liikekirjanpitoon (ts. pääkirjaan), koska kulua ei vielä ole syntynyt.

3.4   Maksun suorittaminen

Maksun suorittaminen

3.4.1   Yleiset säännöt

Yleiset säännöt

Maksua ei voida suorittaa ennen kuin toimesta vastuussa oleva tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt vastaavan talousarviositoumuksen. Kun maksu on hyväksytty kirjanpitojärjestelmässä, varat maksetaan saajan tilille. Komissio suorittaa yli 1,8 miljoonaa maksua vuodessa. Komissio on SWIFTin jäsen (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

3.4.2   Ennakkomaksut, maksupyynnöt ja menojen tukikelpoisuus

Ennakkomaksut, maksupyynnöt ja menojen tukikelpoisuus

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa oikeudellisessa sitoumuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan unionille. Maksettu ennakkomaksu on näin lopullinen meno vasta kun siihen liittyvät ehdot on täytetty. Ennakkomaksu kirjataan tämän vuoksi EU:n taseen vastaaviin alkuperäisen maksun suoritusajankohtana. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen ja rahamäärien palauttaminen johtavat ennakkomaksuihin kuuluvan omaisuuserän määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Jonkin ajan kuluttua ennakkomaksun vastaanottamisesta ennakkomaksun saaja toimittaa asianomaiseen EU:n elimeen maksupyynnön osoittaakseen, että ennakkomaksu on käytetty oikeudellisen sitoumuksen mukaisesti. Maksupyyntöjä saadaan tuensaajilta vuoden kuluessa sen mukaan, minkä tyyppisestä hankkeesta on kysymys ja millaisia ehtoja kulloinkin sovelletaan. Kaikkia maksupyyntöjä ei välttämättä saada vuoden loppuun mennessä.

Tukikelpoisuusehdot määritetään perussäädöksessä, ehdotuspyynnössä, muussa avustusten saajille tarkoitetussa tietoaineistossa ja/tai avustussopimukseen sisältyvissä sopimusmääräyksissä. Kun avustuksen saajan ilmoittamat kustannukset on tutkittu, tukikelpoiset menot kirjataan kuluksi ja saajalle ilmoitetaan, jos kustannukset sisältävät eriä, jotka eivät ole tukikelpoisia.

4.   OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINTA

OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINTA

Euroopan unioni valtuutetaan EU:n perussopimukseen perustuvissa perussäädöksissä hyväksymään ottolainausohjelmia, jotta se voisi hankkia tarvittavat rahoitusvarat rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioille ja EU:n ulkopuolisille maille. Euroopan komissio, joka toimii EU:n puolesta, vastaa tällä hetkellä seuraavassa luetelluista kolmesta pääasiallisesta lainaohjelmasta: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM), maksutaselainat ja makrotaloudellinen rahoitusapu. Se voi myöntää näistä lainoja, ja se rahoittaa antolainauksen laskemalla liikkeeseen velkainstrumentteja pääomamarkkinoilla tai käyttämällä rahoituslaitoksia välittäjinä. Koska unionin myöntämät lainat myönnetään samoin ehdoin kuin niiden rahoittamiseksi otetut lainat (back-to-back), niillä ei ole suoraa vaikutusta EU:n talousarvioon. Oikeudellisesta näkökulmasta EU kuitenkin vastaa ottamiensa lainojen takaisinmaksusta.

5.   EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN: RAHOITUSOIKAISUT JA TAKAISINPERINTÄ

EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN: RAHOITUSOIKAISUT JA TAKAISINPERINTÄ

Varainhoitoasetus ja muu sovellettava lainsäädäntö, erityisesti maataloutta ja koheesiopolitiikkaa koskeva lainsäädäntö, antavat oikeuden tarkastaa menoja monien vuosien ajan niiden toteutumisen jälkeen. Jos virheitä, petoksia tai muita sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, varoja peritään takaisin tai tehdään rahoitusoikaisuja. Sääntöjenvastaisuuksien havaitseminen ja niiden oikaisu on viimeinen vaihe valvontajärjestelmien toiminnassa. Tämä on keskeinen osa moitteetonta varainhoitoa.

Avustusten osalta asianomaiset EU:n yksiköt tarkastavat talousarviosta rahoitettavien menojen tukikelpoisuuden. Jos varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, tarkastamisesta vastaavat jäsenvaltiot. Tarkastukset perustuvat kulloinkin sovellettavaksi tulevan lainsäädännön ja avustussopimusehtojen mukaisiin asiakirjoihin. Jotta tarkastusjärjestelmistä saataisiin mahdollisimman kustannustehokkaita, lopullisten maksupyyntöjen perustana olevat asiakirjat tarkastetaan suorassa keskitetyssä hallinnoinnissa yleensä perusteellisemmin kuin välimaksupyyntöihin liitetyt asiakirjat. Lopullisten maksupyyntöjen tarkastuksissa voidaan tämän vuoksi havaita myös välimaksuihin liittyviä virheitä, jotka korjataan oikaisemalla lopullista maksua. Lisäksi EU:lla ja/tai jäsenvaltiolla on velvollisuus varmistaa maksupyyntöön liitettyjen asiakirjojen moitteettomuus tekemällä maksupyynnön esittäjän tiloissa tarkastuksia rahoitettavan hankkeen toteuttamisen aikana ja/tai sen päätyttyä (jälkitarkastukset). Sovellettavassa lainsäädännössä säädetään useista menettelyistä komission ja jäsenvaltioiden havaitsemien virheiden, petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien käsittelemiseksi. Lisätietoja tästä aiheesta on liitetiedossa 6.

6

6.   TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

EU:n tilinpäätökseen kuuluu kaksi erillistä, mutta toisiinsa yhteydessä olevaa osaa:

| (a) | tilinpäätös |
| --- | --- |

(a)

tilinpäätös

| (b) | talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

(b)

talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen ja esittää sen tilintarkastustuomioistuimelle tarkastettavaksi ja tämän jälkeen neuvostolle ja parlamentille osana vastuuvapauden myöntämisprosessia.

Edellä mainitun vuotuisen raportoinnin lisäksi laaditaan myös kuukausittain kertomuksia talousarvion toteuttamisesta.

6.1   Tilinpäätös

Tilinpäätös

Komission tilinpitäjä vastaa EU:n tilinpäätöksen laatimisesta ja varmistaa, että se antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan EU:n taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. Tilinpäätös laaditaan julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti. Lisätietoja on tilinpäätöksen liitetiedossa 1.

1

6.2   Talousarviokirjanpito

Talousarviokirjanpito

Komission tilinpitäjä vastaa siitä, että talousarvion toteuttamisesta laaditaan selvitykset kuukausittain ja vuosittain. Ainoastaan komission talousarvioon sisältyy sekä hallinto- että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetuilla määrärahoilla katetaan pääasiassa monivuotisia toimintoja. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin:

| — | maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista asianomaisena varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset; useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista asianomaisena varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset; useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin

maksusitoumusmäärärahoilla

| — | maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat asianomaisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat asianomaisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

maksumäärärahoilla

Jaksotettujen määrärahojen käyttöönotto on aiheuttanut sen, että maksusitoumukset poikkeavat maksusuorituksista. Tämä ero johtuu maksattamatta olevista sitoumuksista. Tällaiset sitoumukset puolestaan aiheutuvat maksusitoumusten tekemisen ja niitä vastaavien maksujen suorittamisen välisestä viiveestä.

7.   TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUS

TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUS

7.1   Tilintarkastus

Tilintarkastus

EU:n tilinpäätöksen ja resurssienhallinnan tarkastuksesta vastaa ulkopuolisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joka laatii vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tilintarkastustuomioistuimen päätehtävänä on toimittaa riippumaton ulkoinen tarkastus EU:n tilinpäätöksestä. Tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen:

| (1) | yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista; |
| --- | --- |

(1)

yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista;

| (2) | tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä verovelvollisilta kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja asianmukaisuutta; |
| --- | --- |

(2)

tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä verovelvollisilta kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja asianmukaisuutta;

| (3) | erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja. |
| --- | --- |

(3)

erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja.

7.2   Vastuuvapaus

Vastuuvapaus

Talousarvioprosessin viimeinen vaihe on talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. EU:ssa vastuuvapauden myöntämisestä vastaavana viranomaisena on Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle ja muille EU:n elimille vastuuvapauden unionin edellisvuoden talousarvion toteuttamisesta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tutkimiseen, komission vuotuiseen arviointikertomukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen ja komission siihen antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää talousarvion toteuttamiseen kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. Neuvoston suosituksen perusteella tekemällään päätöksellä Euroopan parlamentti vapauttaa komission (ja EU:n muut elimet) tietyn vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvästä vastuusta toteamalla, että kyseinen talousarvio on loppuun käsitelty. Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa johonkin seuraavista kolmesta tuloksesta: vastuuvapaus myönnetään, vastuuvapauden myöntämistä lykätään tai vastuuvapautta ei myönnetä. Talousarvion vuotuiseen vastuuvapausmenettelyyn kuuluvat Euroopan parlamentissa keskeisenä osana komission jäsenten kuulemiset. Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan jäsenet esittävät komission jäsenille kysymyksiä heidän vastuulleen kuuluvista toimintalohkoista. Lopullinen vastuuvapauden myöntämistä koskeva mietintö, joka sisältää komissiolta toivottavia toimia koskevan pyynnön, hyväksytään parlamentin täysistunnossa. Neuvoston suosituksen vastuuvapauden myöntämisestä hyväksyy Ecofin-neuvosto. Komissio laatii vuosittain Euroopan parlamentin hyväksymän vastuuvapauden myöntämistä koskevan mietinnön ja neuvoston vastuuvapaussuosituksen perusteella seurantakertomuksen, jossa esitetään konkreettiset toimet, jotka on toteutettu Euroopan parlamentin pyyntöjen ja neuvosten suositusten perusteella.

I   OSA

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT
   (1)

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT

1

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

Tase

Tuotto- ja kululaskelma

Rahavirtalaskelma

Laskelma nettovarojen muutoksista

Tilinpäätöksen liitetiedot:

| 1. | Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taseen liitetiedot |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rahavirtalaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ehdolliset varat ja velat ja muut tilinpäätöksessä esitettävät tiedot |
| --- | --- |

5.

| 6. | EU:n talousarvion suojaaminen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rahoitustukimekanismit |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rahoitusriskien hallinta |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lähipiiriä koskevat tiedot |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolidoinnin laajuus |
| --- | --- |

11.

TASE

TASE

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| PITKÄAIKAISET VARAT |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 188 | 149 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 5 978 | 5 071 |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset | 2.3 | 392 | 374 |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 62 311 | 43 672 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 2.5 | 564 | 289 |
| Ennakkomaksut | 2.6 | 44 505 | 44 723 |
| | | 113 938 | 94 278 |
| LYHYTAIKAISET VARAT |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 138 | 94 |
| Rahoitusvarat | 2.8 | 1 981 | 3 721 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 2.9 | 14 039 | 9 477 |
| Ennakkomaksut | 2.10 | 13 238 | 11 007 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.11 | 10 674 | 18 935 |
| | | 40 070 | 43 234 |
| VASTAAVAA YHTEENSÄ | | 154 008 | 137 512 |
| PITKÄAIKAISET VELAT |
| Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet | 2.12 | (42 503) | (34 835) |
| Varaukset | 2.13 | (1 258) | (1 495) |
| Rahoitusvelat | 2.14 | (57 232) | (41 179) |
| Muut velat | 2.15 | (2 527) | (2 059) |
| | | (103 520) | (79 568) |
| LYHYTAIKAISET VELAT |
| Varaukset | 2.16 | (806) | (270) |
| Rahoitusvelat | 2.17 | (15) | (51) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.18 | (90 083) | (91 473) |
| | | (90 904) | (91 794) |
| VASTATTAVAA YHTENSÄ | | (194 424) | (171 362) |
| NETTOVARAT | | (40 416) | (33 850) |
| Rahastot | 2.19 | 4 061 | 3 608 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (2) | 2.20 | (44 477) | (37 458) |
| NETTOVARAT | | (40 416) | (33 850) |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

PITKÄAIKAISET VARAT

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

188

149

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

5 978

5 071

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

2.3

2.3

392

374

Rahoitusvarat

2.4

2.4

62 311

43 672

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

2.5

2.5

564

289

Ennakkomaksut

2.6

2.6

44 505

44 723

113 938

94 278

LYHYTAIKAISET VARAT

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

138

94

Rahoitusvarat

2.8

2.8

1 981

3 721

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

2.9

2.9

14 039

9 477

Ennakkomaksut

2.10

2.10

13 238

11 007

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.11

2.11

10 674

18 935

40 070

43 234

VASTAAVAA YHTEENSÄ

154 008

137 512

PITKÄAIKAISET VELAT

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

2.12

2.12

(42 503)

(34 835)

Varaukset

2.13

2.13

(1 258)

(1 495)

Rahoitusvelat

2.14

2.14

(57 232)

(41 179)

Muut velat

2.15

2.15

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

LYHYTAIKAISET VELAT

Varaukset

2.16

2.16

(806)

(270)

Rahoitusvelat

2.17

2.17

(15)

(51)

Muut lyhytaikaiset velat

2.18

2.18

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

VASTATTAVAA YHTENSÄ

(194 424)

(171 362)

NETTOVARAT

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

Rahastot

2.19

2.19

4 061

3 608

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (2)

2

2.20

2.20

(44 477)

(37 458)

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2012 | 2011 |
| TOIMINNAN TUOTOT |
| Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | 3.1 | 130 919 | 124 677 |
| Muut toiminnan tuotot | 3.2 | 6 826 | 5 376 |
| | | 137 745 | 130 053 |
| TOIMINNAN KULUT |
| Hallintokulut | 3.3 | (9 320) | (8 976) |
| Toimintakulut | 3.4 | (124 633) | (123 778) |
| | | (133 953) | (132 754) |
| TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) | | 3 792 | (2 701) |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 3.5 | 2 157 | 1 491 |
| Kulut rahoitustoiminnasta | 3.6 | (1 942) | (1 355) |
| Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | | (8 846) | 1 212 |
| Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista | 3.7 | (490) | (436) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | (5 329) | (1 789) |

milj. euroa

Liitetieto

2012

2011

TOIMINNAN TUOTOT

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

3.1

3.1

130 919

124 677

Muut toiminnan tuotot

3.2

3.2

6 826

5 376

137 745

137 745

130 053

130 053

TOIMINNAN KULUT

Hallintokulut

3.3

3.3

(9 320)

(8 976)

Toimintakulut

3.4

3.4

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(133 953)

(132 754)

(132 754)

TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ)

3 792

3 792

(2 701)

(2 701)

Tuotot rahoitustoiminnasta

3.5

3.5

2 157

1 491

Kulut rahoitustoiminnasta

3.6

3.6

(1 942)

(1 355)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

(8 846)

1 212

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista

3.7

3.7

(490)

(436)

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2012 | 2011 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | (5 329) | (1 789) |
| Toiminnan rahavirta | 4.2 | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | | 39 | 33 |
| Poistot | | 405 | 361 |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | | (16 062) | (27 692) |
| Saamisten ja kerrytettävissä olevien rahamäärien (lis.)/väh. | | (4 837) | 1 605 |
| Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | | (2 013) | (1 534) |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | | (44) | (3) |
| Varausten lisäys/(väheneminen) | | 299 | 234 |
| Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | | 16 017 | 27 781 |
| Muiden velkojen lisäys/(väheneminen) | | 468 | (45) |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | | (1 390) | 6 944 |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | | (1 497) | (4 539) |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | | 260 | (75) |
| Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | | 7 668 | (2 337) |
| Investointien rahavirta | 4.3 | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | | (1 390) | (693) |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen | | (18) | 118 |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | | (837) | (1 497) |
| NETTORAHAVIRTA | | (8 261) | (3 128) |
| Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) | | (8 261) | (3 128) |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitov. alussa | 2.11 | 18 935 | 22 063 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitov. lopussa | 2.11 | 10 674 | 18 935 |

milj. euroa

Liitetieto

2012

2011

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Toiminnan rahavirta

Toiminnan rahavirta

4.2

4.2

Hankintamenon jaksottaminen

39

33

Poistot

405

361

Lainojen (lisäys)/väheneminen

(16 062)

(27 692)

Saamisten ja kerrytettävissä olevien rahamäärien (lis.)/väh.

(4 837)

1 605

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(2 013)

(1 534)

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

(44)

(3)

Varausten lisäys/(väheneminen)

299

234

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

16 017

27 781

Muiden velkojen lisäys/(väheneminen)

468

(45)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

(1 390)

6 944

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(1 497)

(4 539)

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

260

(75)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

7 668

(2 337)

Investointien rahavirta

Investointien rahavirta

4.3

4.3

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(1 390)

(693)

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(18)

118

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(837)

(1 497)

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

(8 261)

(8 261)

(3 128)

(3 128)

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

(8 261)

(3 128)

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitov. alussa

2.11

2.11

18 935

22 063

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitov. lopussa

2.11

2.11

10 674

18 935

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahastot (A) | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B) | |
| Käyvän arvon rahasto | Muut varat | Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) | Varainhoitovuoden taloudellinen tulos |
| SALDO 31.12.2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Takuurahaston varojen muutos | | 165 | (165) | | 0 |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | (47) | | | | (47) |
| Muut | | 2 | (30) | | (28) |
| Varainhoitovuoden 2010 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2010 tuloksesta | | | (4 539) | | (4 539) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | | | (1 789) | (1 789) |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Takuurahaston varojen muutos | | 168 | (168) | | 0 |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | 258 | | | | 258 |
| Muut | | 21 | (19) | | 2 |
| Varainhoitovuoden 2011 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2011 tuloksesta | | | (1 497) | | (1 497) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | | | (5 329) | (5 329) |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

milj. euroa

Rahastot (A)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B)

Formula

Käyvän arvon rahasto

Muut varat

Kertynyt ylijäämä/(alijäämä)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

SALDO 31.12.2010

SALDO 31.12.2010

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Takuurahaston varojen muutos

165

(165)

0

Käypään arvoon perustuvat muutokset

(47)

(47)

Muut

2

(30)

(28)

Varainhoitovuoden 2010 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

4

17 228

(17 232)

0

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2010 tuloksesta

(4 539)

(4 539)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(1 789)

(1 789)

SALDO 31. JOULUKUUTA 2011

SALDO 31. JOULUKUUTA 2011

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

Takuurahaston varojen muutos

168

(168)

0

Käypään arvoon perustuvat muutokset

258

258

Muut

21

(19)

2

Varainhoitovuoden 2011 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

6

(1 795)

1 789

0

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2011 tuloksesta

(1 497)

(1 497)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(5 329)

(5 329)

SALDO 31. JOULUKUUTA 2012

SALDO 31. JOULUKUUTA 2012

150

150

3 911

3 911

(39 148)

(39 148)

(5 329)

(5 329)

(40 416)

(40 416)

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1   OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

Euroopan unionin kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 (4) annettua komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1268/2012.

3

4

Varainhoitoasetuksen 143 artiklan mukaisesti Euroopan unioni laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidoidaan yhdenmukaisella tavalla. Tilinpäätökset laaditaan kalenterivuosittain euromääräisinä.

1.2   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska Euroopan unioni on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Yleiset periaatteet (laskentaperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n kirjanpitosäännössä nro 2, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus.

Tilinpäätöksen laatiminen edellä mainittujen sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti edellyttää, että johto tekee arvioita, jotka vaikuttavat tiettyjen erien esitettyihin määriin taseessa ja tuotto- ja kululaskelmassa sekä ehdollisia varoja ja velkoja koskeviin tietoihin.

1.3   KONSOLIDOINTI

KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt (toimielimet ja virastot), osakkuusyritykset ja yhteisyritykset. Määräysvallassa olevia yhteisöjä on 51, yhteisyrityksiä viisi ja osakkuusyrityksiä neljä. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on liitetiedossa 11.1. Vuodesta 2011 konsolidoinnin piiriin on lisätty yksi määräysvallassa oleva yhteisö (yksi virasto). Näillä lisäyksillä ei kuitenkaan ole merkittävää vaikutusta konsolidoituun tilinpäätökseen.

11.1

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Päätös yhteisön sisällyttämisestä konsolidointiin perustuu määräysvallan käsitteeseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa EU voi suoraan tai välillisesti määrätä taloudellisista ja operatiivisista toimintaperiaatteista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. On selvää, että kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena.

Tämän lähestymistavan mukaisesti EU:n toimielinten (EKP:tä lukuun ottamatta) ja virastojen (entiseen toiseen pilariin kuuluneet virastot pois luettuina) katsotaan olevan Euroopan unionin yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näiden yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisyritykset

Yhteisyritykset

Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti Euroopan unioni ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat yhteisessä määräysvallassa olevaa taloudellista toimintaa. Yhteinen määräysvalta on suorituspotentiaalia sisältävää toimintaa koskevan suoran tai välillisen määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen.

Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus yhteisessä määräysvallassa olevien yritysten voitoista tai tappioista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan ja osuus rahastojen muutoksista EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus taloudellisista voitoista, tappioista, rahastojen muutoksista, arvon alentumisesta ja osingoista) muodostavat yhteisyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä.

Euroopan unionin ja sen yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu. Yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa.

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa Euroopan unionilla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos Euroopan unionilla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista.

Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus osakkuusyritysten voitoista tai tappioista kirjataan EU:n tuotto- ja kululaskelmaan ja osuus rahastojen muutoksista EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus voitoista, tappioista, rahastojen muutoksista, arvon alentumisesta ja osingoista) muodostavat osakkuusyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä. Osakkuusyrityksestä saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa. Euroopan unionin ja sen osakkuusyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa. Euroopan unioni ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa sellaisissa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään tämän vuoksi myytävissä olevina rahoitusvaroina.

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi Euroopan unionin henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa (kyseisistä määristä on lisätietoja liitetiedossa 11.2).

11.2

1.4   LAATIMISPERUSTA

LAATIMISPERUSTA

1.4.1   
  Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toiminta- ja raportointivaluutta

Toiminta- ja raportointivaluutta

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on Euroopan unionin toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,1510 | 25,7870 |
| DKK | 7,4610 | 7,4342 |
| GBP | 0,8161 | 0,8353 |
| HUF | 292,3000 | 314,5800 |
| LVL | 0,6977 | 0,6995 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,0740 | 4,4580 |
| RON | 4,4445 | 4,3233 |
| SEK | 8,5820 | 8,9120 |
| CHF | 1,2072 | 1,2156 |
| JPY | 113,6100 | 100,2000 |
| USD | 1,3194 | 1,2939 |

Valuutta

31.12.2012.

31.12.2011.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,1510

25,7870

DKK

7,4610

7,4342

GBP

0,8161

0,8353

HUF

292,3000

314,5800

LVL

0,6977

0,6995

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,0740

4,4580

RON

4,4445

4,3233

SEK

8,5820

8,9120

CHF

1,2072

1,2156

JPY

113,6100

100,2000

USD

1,3194

1,2939

Ulkomaan rahan määräisten, myytävissä oleviksi luokiteltujen monetaaristen rahoitusinstrumenttien käyvän arvon muutokset, jotka liittyvät muuntoeroihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myös sellaiset muuntoerot, jotka liittyvät tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusinstrumentteihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.4.2   
  Arvioiden käyttäminen

Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, tulo- ja menojäämät, ehdolliset varat ja velat sekä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5   TASE

TASE

1.5.1   
  Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2   
  Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan tai rakentamiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että Euroopan unioni saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4 % |
| Laitteistot, koneet ja kalusto | 10–25 % |
| Kalusteet | 10–25 % |
| Kiinteät kalusteet | 10–33 % |
| Ajoneuvot | 25 % |
| Tietokonelaitteet | 25 % |
| Muut aineelliset hyödykkeet | 10–33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

4 %

Laitteistot, koneet ja kalusto

10–25 %

Kalusteet

10–25 %

Kiinteät kalusteet

10–33 %

Ajoneuvot

25 %

Tietokonelaitteet

25 %

Muut aineelliset hyödykkeet

10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin Euroopan unionille. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Kukin leasingmaksu jaetaan velan lyhennykseen ja rahoitusmenoihin, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään muihin (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3   
  Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja/hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.5.4   
  Sijoitukset

Sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti. Pääomakustannuksia oikaistaan siten, että ne vastaavat Euroopan unionin osuutta osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettovarojen vähentymisestä tai lisääntymisestä alkuperäisen kirjaamisen jälkeen, jos arvon alentuminen voidaan osoittaa. Omaisuuserät kirjataan tarvittaessa alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

1.5.3

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi (ks. liitetieto 1.5.5). Tämän vuoksi ne arvostetaan käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, muuntoerot mukaan luettuina, kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.5.5

Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon (Net Asset Value, NAV) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Käyvän arvon määrittämisestä seurauksena olevat realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai käyvän arvon rahaston muutoksina taseeseen.

1.5.5   
  Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Luokittelu

Luokittelu

Euroopan unioni luokittele rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i)   Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos Euroopan unioni on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka Euroopan unioni aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Euroopan unionilla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2012.

iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin EU aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajanjakso on tavallisesti tilinpäätöspäivänä jäljellä oleva maturiteetti. Myös sijoitukset konsolidoinnin ulkopuolisiin yhteisöihin ja muut oman pääoman ehtoiset sijoitukset, joita ei arvosteta pääomaosuusmenetelmällä (esimerkiksi riskipääomatoimet), luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Lainatuista varoista myönnetyt luotot arvostetaan nimellisarvoon, jota pidetään luoton käypänä arvona. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | EU:n lainanannon "markkinaympäristö" poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

—

EU:n lainanannon "markkinaympäristö" poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

| — | Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa. |
| --- | --- |

—

Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa.

| — | Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

—

Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun Euroopan unionilla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun kyseinen oikeus on siirretty ja Euroopan unioni on luopunut kaikista olennaisista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja eduista.

Myöhempi arvostaminen

Myöhempi arvostaminen

| i) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan "tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusinstrumentit" kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät. |
| --- | --- |

i)

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan "tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusinstrumentit" kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

| ii) | Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back -operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

ii)

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back -operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

| iii) | Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset: EU:lla ei tällä hetkellä ole tällaisia sijoituksia. |
| --- | --- |

iii)

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset: EU:lla ei tällä hetkellä ole tällaisia sijoituksia.

| iv) | Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien omaisuuserien käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun myytävissä oleviksi luokitellut omaisuuserät myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun unionin oikeus saada maksuja syntyy.
  Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan unioni määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.
  Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot. |
| --- | --- |

iv)

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien omaisuuserien käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun myytävissä oleviksi luokitellut omaisuuserät myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun unionin oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan unioni määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Euroopan unioni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

a)   Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

b)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.6   
  Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka Euroopan unioni maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan unionille. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) ja rahamäärien palauttaminen johtavat ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

1.5.8   
  Saamiset

Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei Euroopan unioni pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. myös jäljempänä liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien tulojäämien käsittelyä.

1.5.14

1.5.9   
  Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja, jotka määritellään lyhytaikaisiksi varoiksi. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.5.10   
  Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Eläkevastuut

Euroopan unionilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida. Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Euroopan unioni tarjoaa työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto. Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän edunsaajansa. Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan "työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi". Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.11   
  Varaukset

Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun Euroopan unionilla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.5.12   
  Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi (lainat). Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen.

Lainat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat sisältävät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5).

1.5.5

1.5.13   
  Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

Huomattava osa Euroopan unionin muista lyhytaikaisista veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta. Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat muut lyhytaikaiset velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14   
  Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Euroopan unionin kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa tilanteesta oikean ja riittävän kuvan.

Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä.

Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6   TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1   
  Tuotot

Tuotot

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Tähän luokkaan kuuluu selvästi suurin osa EU:n tuloista. Luokkaan kuuluvat tulot ovat pääasiassa välittömiä ja välillisiä veroja sekä omiin varoihin kuuluvia määriä. Verojen lisäksi Euroopan unioni voi saada tuloja myös muilta osapuolilta (esim. tullimaksut, sakot ja lahjoitukset).

Alv- ja BKTL-varat

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla Euroopan komissio lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu Euroopan komissiolle, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty 25 prosenttia jäsenvaltioiden pidättäminä kantokuluina. Lisäksi tuotto- ja kululaskelmaan kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

| — | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi; |
| --- | --- |

—

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi;

| — | tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (perussopimuksen 278 artikla). Sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta EU:n tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään saamisen kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan saamiseksi. Jos pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, saamisen määrää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Euroopan komission saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Vaihtoon perustuvat tuotot

Vaihtoon perustuvat tuotot

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan Euroopan unioni arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusinstrumentin kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot

Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2   
  Kulut

Kulut

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun Euroopan unioni vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon. Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä Euroopan unionille, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot ja harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka unioni on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen menojäämiksi.

1.7   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1   
  Ehdolliset varat

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2   
  Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois unionista tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2011, brutto | 301 |
| Lisäykset | 89 |
| Luovutukset | (11) |
| Muut muutokset | 0 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2012, brutto | 379 |
| Kertyneet poistot 31.12.2011 | (152) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (39) |
| Luovutukset | 4 |
| Muut muutokset | (4) |
| Kertyneet poistot 31.12.2012 | (191) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2012, netto | 188 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2011, netto | 149 |

milj. euroa

Määrä

Kirjanpitoarvo 31.12.2011, brutto

301

Lisäykset

89

Luovutukset

(11)

Muut muutokset

0

Kirjanpitoarvo 31.12.2012, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2012, brutto

379

379

Kertyneet poistot 31.12.2011

(152)

Poistot varainhoitovuoden aikana

(39)

Luovutukset

4

Muut muutokset

(4)

Kertyneet poistot 31.12.2012

Kertyneet poistot 31.12.2012

(191)

(191)

Kirjanpitoarvo 31.12.2012, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2012, netto

188

188

Kirjanpitoarvo 31.12.2011, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2011, netto

149

149

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Keskeneräisiin hankintoihin kuului 31.12.2012 yhteensä 660 miljoonan euron arvosta Galileo-hankkeeseen liittyviä omaisuuseriä (290 miljoonaa euroa vuonna 2011). Galileo on globaali satelliittinavigointijärjestelmä, jonka rakentamiseen Euroopan avaruusjärjestö (ESA) osallistuu. Järjestelmän valmistuttua siihen kuuluu 30 satelliittia, kaksi valvontakeskusta ja 16 maa-asemaa. Taseeseen merkitty summa vastaa komissiolle lokakuun 22. päivästä 2011 lähtien aiheutuneita aktivoitavia menoja. Tuolloin laukaistiin onnistuneesti järjestelmän kaksi ensimmäistä satelliittia. Ennen kyseistä päivää komissio katsoi hankkeen olevan tutkimusvaiheessa, kuten aiemmissa tilinpäätöksissä todetaan. Tämän vuoksi kaikki kustannukset kirjattiin tuolloin kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan EU:n kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Hankkeen alusta nykyisen rahoituskehyksen voimassaolon loppuun hankkeen talousarvio on 3 837 miljoonaa euroa. Seuraavan rahoituskehyksen aikana menojen arvioidaan olevan 5 400 miljoonaa euroa. Tähän kuuluu järjestelmän täydellinen käyttöönotto ja hyödyntäminen, Galileo-palvelujen toteutus vuoteen 2020 saakka ja seuraavan sukupolven järjestelmän valmistelu. Nämä toimet rahoitetaan kokonaan EU:n talousarviosta. Vuonna 2012 kuluiksi kirjattiin 13 miljoonaa euroa aktivointikelvottomia kehitysmenoja.

Lokakuusta 2011 tilinpäätöspäivään 31.12.2012 ulottuvalla ajanjaksolla laukaistiin yhteensä neljä satelliittia. Kiertoradalla toteutettava validointivaihe päättyy, kun kyseisiä satelliitteja koskevat testit on tehty. EU ja ESA ovat rahoittaneet tämän vaiheen yhdessä. Osapuolten tekemän avustussopimuksen mukaan ESA siirtää valmiiksi saatetut omaisuuserät virallisesti EU:lle. Oikeudellinen siirto edellyttää hyväksyntää ESA:n neuvostolta, jonka jäseniä ovat EU:n jäsenvaltiot sekä Norja ja Liechtenstein. Komissio pitää hyvin epätodennäköisenä, että ESA:n jäsenet estäisivät omaisuuserien siirron.

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja laitteet | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokonelaitteet | Muut aineelliset hyödykkeet | Rahoitusleasing- sopimukset | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2011, brutto | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Lisäykset | 96 | 42 | 22 | 52 | 11 | 511 | 583 | 1 317 |
| Luovutukset | (26) | (23) | (21) | (54) | (11) | 0 | 0 | (135) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 102 | 8 | 0 | 12 | 0 | (14) | (111) | (3) |
| Muut muutokset | 24 | 3 | 3 | 11 | 3 | (1) | 1 | 44 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2012, brutto | 4 314 | 558 | 233 | 578 | 231 | 3 181 | 1 118 | 10 213 |
| Kertyneet poistot 31.12.2011 | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (138) | (45) | (20) | (67) | (21) | (114) | | (405) |
| Palautetut poistot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Luovutukset | 3 | 23 | 21 | 51 | 10 | 5 | | 113 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | — | 0 | 0 | (11) | 0 | 14 | | 3 |
| Muut muutokset | (3) | (2) | (1) | (13) | (2) | (7) | | (28) |
| Kertyneet poistot 31.12.2012 | (2 137) | (449) | (166) | (436) | (150) | (897) | | (4 235) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2012, netto | 2 177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2 284 | 1 118 | 5 978 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2011, netto | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |

milj. euroa

Maa-alueet ja rakennukset

Koneet ja laitteet

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokonelaitteet

Muut aineelliset hyödykkeet

Rahoitusleasing- sopimukset

Keskeneräiset hankinnat

Yhteensä

Kirjanpitoarvo 31.12.2011, brutto

4 118

528

229

557

228

2 685

645

8 990

Lisäykset

96

42

22

52

11

511

583

1 317

Luovutukset

(26)

(23)

(21)

(54)

(11)

0

0

(135)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

102

8

0

12

0

(14)

(111)

(3)

Muut muutokset

24

3

3

11

3

(1)

1

44

Kirjanpitoarvo 31.12.2012, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2012, brutto

4 314

4 314

558

558

233

233

578

578

231

231

3 181

3 181

1 118

1 118

10 213

10 213

Kertyneet poistot 31.12.2011

(1 999)

(425)

(166)

(396)

(137)

(796)

(3 919)

Poistot varainhoitovuoden aikana

(138)

(45)

(20)

(67)

(21)

(114)

(405)

Palautetut poistot

0

0

0

0

0

1

1

Luovutukset

3

23

21

51

10

5

113

Omaisuusluokkien väliset siirrot

—

0

0

(11)

0

14

3

Muut muutokset

(3)

(2)

(1)

(13)

(2)

(7)

(28)

Kertyneet poistot 31.12.2012

Kertyneet poistot 31.12.2012

(2 137)

(2 137)

(449)

(449)

(166)

(166)

(436)

(436)

(150)

(150)

(897)

(897)

(4 235)

(4 235)

Kirjanpitoarvo 31.12.2012, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2012, netto

2 177

2 177

109

109

67

67

142

142

81

81

2 284

2 284

1 118

1 118

5 978

5 978

Kirjanpitoarvo 31.12.2011, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2011, netto

2 119

103

63

161

91

1 889

645

5 071

Rahoitusleasingsopimuksia ja niitä vastaavia sopimuksia koskevat maksamattomat menot esitetään taseessa pitkä- ja lyhytaikaisissa veloissa (ks. myös liitetiedot 2.15 ja 2.18.1). Ne jakautuvat seuraavasti:

2.15

2.18.1

RAHOITUSLEASINGSOPIMUKSET

RAHOITUSLEASINGSOPIMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Kumulatiiviset menot | Vastaisuudessa maksettavat määrät | Arvo yhteensä | Omaisuuseriin liittyvät myöhemmin toteutuvat menot | Omaisuuserän arvo | Poistot | Kirjanpitoarvo, netto |
| (A) | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen > 1 vuosi | Erääntymiseen > 5 vuotta | Velka yhteensä
  (B) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | = (A+B+C+D) |
| Maa-alueet ja rakennukset | 992 | 63 | 342 | 1 686 | 2 091 | 3 083 | 61 | 3 144 | (877) | 2 267 |
| Muut aineelliset hyödykkeet | 18 | 7 | 11 | 1 | 19 | 37 | — | 37 | (20) | 17 |
| Yhteensä 31.12.2012 | 1 010 | 70 | 353 | 1 687 | 2 110 | 3 120 | 61 | 3 181 | (897) | 2 284 |
| Koron osuus | | 85 | 307 | 502 | 893 | | | | | |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2012 | | 155 | 660 | 2 189 | 3 003 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäis-määrä yhteensä 31.12.2011 | | 153 | 608 | 1 859 | 2 620 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Kumulatiiviset menot

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Arvo yhteensä

Omaisuuseriin liittyvät myöhemmin toteutuvat menot

Omaisuuserän arvo

Poistot

Kirjanpitoarvo, netto

(A)

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen > 1 vuosi

Erääntymiseen > 5 vuotta

Velka yhteensä

(B)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

= (A+B+C+D)

Maa-alueet ja rakennukset

992

63

342

1 686

2 091

3 083

61

3 144

(877)

2 267

2 267

Muut aineelliset hyödykkeet

18

7

11

1

19

37

—

37

(20)

17

17

Yhteensä 31.12.2012

1 010

70

353

1 687

2 110

3 120

61

3 181

(897)

2 284

Koron osuus

85

307

502

893

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2012

155

660

2 189

3 003

Leasingmaksujen tuleva vähimmäis-määrä yhteensä 31.12.2011

153

608

1 859

2 620

2.3   PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Osuudet yhteisyrityksissä | 2.3.1 | 42 | 62 |
| Osuudet osakkuusyrityksissä | 2.3.2 | 350 | 312 |
| Yhteensä | | 392 | 374 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

Osuudet yhteisyrityksissä

2.3.1

2.3.1

42

62

Osuudet osakkuusyrityksissä

2.3.2

2.3.2

350

312

Yhteensä

392

374

2.3.1   
  Osuudet yhteisyrityksissä

Osuudet yhteisyrityksissä

| milj. euroa |
| --- |
| | Galileo-yhteis-yritys | SESAR | ITER | IMI | FCH | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2011 | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |
| Rahoitusosuudet | — | 70 | 116 | 98 | 54 | 338 |
| Osuus nettotuloksesta | — | (70) | (106) | (91) | (91) | (358) |
| Määrä 31.12.2012 | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |

milj. euroa

Galileo-yhteis-yritys

SESAR

ITER

IMI

FCH

Yhteensä

Määrä 31.12.2011

0

0

0

25

37

62

Rahoitusosuudet

—

70

116

98

54

338

Osuus nettotuloksesta

—

(70)

(106)

(91)

(91)

(358)

Määrä 31.12.2012

Määrä 31.12.2012

0

0

0

0

10

10

32

32

0

0

42

42

Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Pitkäaikaiset varat | 226 | 211 |
| Lyhytaikaiset varat | 106 | 123 |
| Pitkäaikaiset velat | 0 | 0 |
| Lyhytaikaiset velat | (291) | (314) |
| Tulot | 8 | 8 |
| Menot | (427) | (379) |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Pitkäaikaiset varat

226

211

Lyhytaikaiset varat

106

123

Pitkäaikaiset velat

0

0

Lyhytaikaiset velat

(291)

(314)

Tulot

8

8

Menot

(427)

(379)

Selvitystilassa oleva Galileo-yhteisyritys

Selvitystilassa oleva Galileo-yhteisyritys

Galileo-yhteisyritys asetettiin selvitystilaan vuoden 2006 lopussa, ja kyseinen menettely on yhä käynnissä. Tuloja tai menoja ei ollut, koska yhteisyrityksellä ei ollut toimintaa ja se oli edelleen selvitystilamenettelyssä vuonna 2012.

SESAR-yhteisyritys

SESAR-yhteisyritys

Sesar-yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman nopea täytäntöönpano koordinoimalla ja keskittämällä alan tutkimus- ja kehitystoimintaa EU:ssa. Komission omistusosuus SESAR-yhteisyrityksessä oli 46,12 prosenttia 31.12.2012. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus Sesar-yhteisyrityksessä on enintään 700 miljoonaa euroa vuosina 2007–2013. Taseeseen merkitsemätön kumulatiivinen osuus tappioista on 157 miljoonaa euroa.

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER)

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER)

Fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation toiminnassa ovat mukana Euroopan unioni, Kiina, Intia, Venäjä, Etelä-Korea, Japani ja Yhdysvallat. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan ITER-laitteiston käyttämiseen, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Kokonaisrahoitusosuutta pidetään oikeudellisesti Euratomin rahoitusosuutena ITER-organisaatiossa, koska jäsenvaltioilla ja Sveitsillä ei ole omistusosuutta ITER-organisaatiossa. Koska EU:lla on oikeudellisesti omistusosuus ITER International -yhteisyrityksessä, komission on esitettävä kyseinen omistus tilinpäätöksessään. Komission omistusosuus ITER-yhteisyrityksessä oli 44,25 prosenttia 31.12.2012. Euratomin (suuntaa antava) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa on yhteensä 8 949 miljoonaa euroa vuosina 2007–2041.

Yhteiset teknologia-aloitteet

Yhteiset teknologia-aloitteet

Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian toteuttamiseksi on perustettu yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutettuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita, jotka ovat perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuja yhteisyrityksiä. Innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI) ja polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH) on sisällytetty tähän kohtaan. Kolme muuta aloitetta (ARTEMIS, Clean Sky ja ENIAC) ovat juridisesti yhteisyrityksiä, mutta tilinpäätöksessä niitä on pidettävä osakkuusyrityksinä (minkä vuoksi se on sisällytetty liitetietoon 2.3.2), koska komissiolla on niissä merkittävää vaikutusvaltaa, mutta ei määräysvaltaa.

2.3.2

Innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI Joint Technology Initiative on Innovative Medicines)

Innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI Joint Technology Initiative on Innovative Medicines)

IMI-yhteisyrityksellä tuetaan kilpailua edeltävän vaiheen lääketutkimusta ja -kehitystä jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa. Tavoitteena on lisätä tutkimusinvestointeja biolääketieteen alalla sekä edistää pk-yritysten osallistumista alan toimintaan. Komission omistusosuus IMI-yhteisyrityksessä oli 78,58 prosenttia 31.12.2012. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään miljardi euroa 31.12.2017 mennessä.

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH)

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH)

Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteena on yhdistää julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja tutkimustoimien tukemiseksi. Näin on tarkoitus tehostaa Euroopan tutkimusta yleensä ja nopeuttaa polttokenno- ja vetyteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa. Komission omistusosuus FCH-yhteisyrityksessä oli 80,6 prosenttia 31.12.2012. EU:n (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään 470 miljoonaa euroa 31.12.2017 mennessä. Taseeseen merkitsemätön kumulatiivinen osuus tappioista on 12 miljoonaa euroa.

2.3.2   
  Osuudet osakkuusyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä

| milj. euroa |
| --- |
| | EIR | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2011 | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |
| Rahoitusosuudet | — | 22 | 97 | 16 | 135 |
| Osuus nettoylijäämästä/ (-alijäämästä) | 9 | (22) | (97) | (22) | (132) |
| Muut oman pääoman muutokset | 35 | — | — | — | 35 |
| Määrä 31.12.2012 | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |

milj. euroa

EIR

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Yhteensä

Määrä 31.12.2011

292

0

0

20

312

312

Rahoitusosuudet

—

22

97

16

135

135

Osuus nettoylijäämästä/ (-alijäämästä)

9

(22)

(97)

(22)

(132)

(132)

Muut oman pääoman muutokset

35

—

—

—

35

35

Määrä 31.12.2012

Määrä 31.12.2012

336

336

0

0

0

0

14

14

350

350

Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Varat | 505 | 460 |
| Velat | (191) | (162) |
| Tulot | 33 | 28 |
| Alijäämä | (177) | (182) |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Varat

505

460

Velat

(191)

(162)

Tulot

33

28

Alijäämä

(177)

(182)

Euroopan investointirahasto (EIR)

Euroopan investointirahasto (EIR)

Euroopan investointirahasto (EIR) toimii Euroopan unionin rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pk-yrityksille. Komissio on maksanut merkitsemästään osuudesta 20 prosenttia. Jäljelle jäävää osuutta, joka on 720 miljoonaa euroa, ei vielä ole vaadittu maksettavaksi.

| milj. euroa |
| --- |
| EIR | EIR:n pääoma yhteensä | Komission osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 3 000 | 900 |
| Maksettu | (600) | (180) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 2 400 | 720 |

milj. euroa

EIR

EIR:n pääoma yhteensä

Komission osuus

Osakepääoma yhteensä

3 000

900

Maksettu

(600)

(180)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

2 400

2 400

720

720

ARTEMIS-yhteisyritys

ARTEMIS-yhteisyritys

Tämä yhteisyritys perustettiin toteuttamaan sulautettuihin tietotekniikkajärjestelmiin liittyvä yhteinen teknologia-aloite yksityissektorin toimijoiden kanssa. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään 420 miljoonaa euroa. Taseeseen merkitsemätön kumulatiivinen osuus tappioista on 5 miljoonaa euroa (95,2 prosentin omistusosuus).

Clean Sky -yhteisyritys

Clean Sky -yhteisyritys

Tällä yhteisyrityksellä pyritään vauhdittamaan puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämistä, validointia ja demonstrointia EU:ssa. Erityisesti tavoitteena on luoda perin pohjin innovatiivinen lentoliikennejärjestelmä ja vähentää lentoliikenteen ympäristövaikutuksia. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään 800 miljoonaa euroa. Taseeseen merkitsemätön kumulatiivinen osuus tappioista on 48 miljoonaa euroa (62,89 prosentin omistusosuus).

ENIAC-yhteisyritys

ENIAC-yhteisyritys

ENIAC-yhteisyrityksen tavoite on määrittää yhteisesti sovittu tutkimusstrategia nanoelektroniikan alalla, jotta voidaan asettaa tutkimuksen painopisteet alan keskeisen osaamisen kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi. Näitä tavoitteita toteutetaan yhdistämällä julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja, joilla tuetaan hankemuotoisia tutkimustoimia. EU:n kokonaissitoumus on 450 miljoonaa euroa. Komission omistusosuus ENIAC-yhteisyrityksessä oli 95,90 prosenttia 31.12.2012.

2.4   PITKÄAIKAISET RAHOITUSVARAT

PITKÄAIKAISET RAHOITUSVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 4 870 | 2 272 |
| Lainat | 2.4.2 | 57 441 | 41 400 |
| Yhteensä | | 62 311 | 43 672 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

4 870

2 272

Lainat

2.4.2

2.4.2

57 441

41 400

Yhteensä

62 311

43 672

2.4.1   
  Pitkäaikaiset myytävissä olevat rahoitusvarat

Pitkäaikaiset myytävissä olevat rahoitusvarat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Takuurahasto (5) | 1 327 | 1 475 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 1 102 | — |
| BUFI-sijoitukset | 832 | — |
| Riskinjakorahoitusväline | 593 | — |
| TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä | 52 | — |
| Euroopan kemikaalivirasto | 52 | — |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) | 188 | 188 |
| Riskipääomatoimet | 123 | 134 |
| ETF-käynnistysjärjestelmä | 305 | 234 |
| Muut myytävissä olevat sijoitukset | 296 | 241 |
| Yhteensä | 4 870 | 2 272 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Takuurahasto (5)

5

1 327

1 475

Selvitystilassa oleva EHTY

1 102

—

BUFI-sijoitukset

832

—

Riskinjakorahoitusväline

593

—

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

52

—

Euroopan kemikaalivirasto

52

—

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

188

188

Riskipääomatoimet

123

134

ETF-käynnistysjärjestelmä

305

234

Muut myytävissä olevat sijoitukset

296

241

Yhteensä

4 870

2 272

Jotta taloudellinen tilanne voidaan esittää paremmin, vuodesta 2012 kaikki myytävissä olevat rahoitusvarat esitetään sen mukaan, mikä on niiden tilinpäätöspäivänä jäljellä oleva maturiteetti. Omaisuuserät, joiden maturiteetti on tilinpäätöspäivänä pidempi kuin yksi vuosi, esitetään pitkäaikaisina varoina. Sen sijaan omaisuuserät, joiden maturiteetti päättyy ennen vuoden 2013 loppua, esitetään lyhytaikaisina varoina (ks. liitetieto 2.8). Edellä olevasta takuurahaston vuoden 2012 määrästä on vuodesta 2011 poiketen vähennetty käteisvarat ja muut rahavarat (302 miljoonaa euroa vuonna 2011) ja niihin liittyvät velat (miljoona euroa vuonna 2011). Jos nykyistä lähestymistapaa olisi noudatettu vuoden 2011 tilinpäätöksessä, vertailukelpoiset luvut olisivat seuraavat:

2.8

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Takuurahasto (6) | 1 327 | 973 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 1 102 | 982 |
| BUFI-sijoitukset | 832 | 588 |
| Riskinjakorahoitusväline | 593 | 365 |
| TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä | 52 | 47 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 52 | 91 |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) | 188 | 188 |
| Riskipääomatoimet | 123 | 134 |
| ETF-käynnistysjärjestelmä | 305 | 234 |
| Muut myytävissä olevat sijoitukset | 296 | 241 |
| Yhteensä | 4 870 | 3 843 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Takuurahasto (6)

6

1 327

973

Selvitystilassa oleva EHTY

1 102

982

BUFI-sijoitukset

832

588

Riskinjakorahoitusväline

593

365

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

52

47

Euroopan kemikaalivirasto

52

91

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

188

188

Riskipääomatoimet

123

134

ETF-käynnistysjärjestelmä

305

234

Muut myytävissä olevat sijoitukset

296

241

Yhteensä

4 870

3 843

Takuurahasto

Takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille EU on myöntänyt takauksen neuvoston päätöksellä. Tällaisiin kuuluvat etenkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt Euroopan investointipankin (EIP) lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja unionin ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat. Takuurahasto on pitkäaikainen väline, jolla katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. Takuurahastoa rahoitetaan EU:n yleisestä talousarviosta maksettavilla varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahastosta on suoritettu maksuja takauksen perusteella. Mahdollinen vuotuinen ylijäämä maksetaan takaisin tulona EU:n talousarvioon.

Euroopan unionin on tehtävä takuuvaraus unionin ulkopuolisille maille myönnettyjä lainoja varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa sellaiset takauksiin perustuvat vaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat. Käytännössä varauksella varmistetaan, että nämä määrät voidaan kattaa talousarviosta. Tämä varaus vastaa takuurahaston tavoitemäärää, joka on 9 prosenttia lainakannasta vuoden lopussa.

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Kaikki selvitystilassa olevan EHTY:n myytävissä oleviin rahoitusvaroihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita. Vuonna 2013 erääntyvien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien (käypä) arvo 31. joulukuuta 2012 oli 490 miljoonaa euroa (481 miljoonaa euroa vuonna 2011).

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

Alustavasti maksettuja sakkoja on tammikuun 1. päivästä 2010 hallinnoinut komissio erillisessä rahastossa (BUFI). Varat sijoitetaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltaviin rahoitusinstrumentteihin.

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusvälinettä (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) hallinnoi EIP. Komission sijoitussalkkua käytetään kattamaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. Komissio on budjetoinut varoja kaudelle 2007–2013 yhteensä enintään 1 miljardi euroa. Tästä summasta enintään 800 miljoonaa liittyy "Yhteistyö"-erityisohjelmaan ja enintään 200 miljoonaa euroa "Valmiudet" -erityisohjelmaan. EIP on sitoutunut tarjoamaan yhtä paljon varoja.

Joulukuun 31. päivään 2012 mennessä komissio oli osoittanut riskinjakorahoitusvälineelle 1 006 miljoonaa euroa, mukaan lukien EFTAn ja kolmansien maiden rahoitusosuudet. EIP on sijoittanut kyseisestä määrästä 754 miljoonaa euroa joukkovelkakirjoihin (käypä arvo 31. joulukuuta 2012) ja 314 miljoonaa euroa käteis- ja määräaikaistalletuksiin. Edellä ehdollisena velkana (ks. liitetieto 5.2.1) esitetty 948 miljoonan euron määrä on arvioitu enimmäistappio 31. joulukuuta 2012, joka komissiolle voi aiheutua niihin lainoihin ja vakuuksiin liittyvistä maksulaiminlyönneistä, jotka EIP on myöntänyt riskinjakorahoitusvälineen puitteissa. On huomattava, että komission kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut riskinjakorahoitusvälineeseen.

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmästä tarjotaan takauksia, joilla pyritään vähentämään tulojen määrään liittyvää riskiä TEN-T-hankkeiden alkuvuosina. Vakuus kattaa kokonaan valmiusluotot, joita voidaan käyttää vain silloin, kun hankkeen kassavirta ei riitä etuoikeutettujen lainojen takaisinmaksuun. Lainavakuusjärjestelmä on komission ja EIP:n yhteinen rahoitusjärjestely, ja Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan asetuksen mukaisesti sitä varten on varattu EU:n talousarviosta 500 miljoonaa euroa vuosiksi 2007–2013. EIP:n rahoitusosuus lainavakuusjärjestelmässä on niin ikään 500 miljoonaa euroa, joten käytettävissä oleva kokonaismäärä on 1 miljardi euroa.

Joulukuun 31. päivään 2012 mennessä komissio oli osoittanut lainavakuusjärjestelmälle 155 miljoonaa euroa. EIP on sijoittanut kyseisestä määrästä 75 miljoonaa euroa joukkovelkakirjoihin (käypä arvo 31. joulukuuta 2012) ja 88 miljoonaa euroa määräaikaistalletuksiin. Vuoden 2012 loppuun mennessä tehtyjen lainavakuusjärjestelmän piiriin kuuluvien lainasopimusten arvo on 523 miljoonaa euroa. Edellä ehdollisena velkana (ks. liitetieto 5.2.1) esitetty 39 miljoonan euron määrä on arvioitu enimmäistappio 31. joulukuuta 2012, joka komissiolle voi aiheutua niihin lainoihin ja vakuuksiin liittyvistä maksulaiminlyönneistä, jotka EIP on myöntänyt TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmän puitteissa. Määrä vastaa 7,4:ää prosenttia kaikista vakuuksilla suojatuista vastuista. On huomattava, että komission kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut lainavakuusjärjestelmään.

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. Komission omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset.

| milj. euroa |
| --- |
| EBRD | EBRD:n pääoma yhteensä | Komission merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 29 601 | 900 |
| Maksettu | (6 202) | (188) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 23 399 | 712 |

milj. euroa

EBRD

EBRD:n pääoma yhteensä

Komission merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

29 601

900

Maksettu

(6 202)

(188)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

23 399

23 399

712

712

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimilla varoja myönnetään rahoituksenvälittäjille oman pääoman ehtoisten sijoitusten rahoittamiseksi. EIP hallinnoi näitä toimia, jotka rahoitetaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa varten tarkoitetuista varoista.

ETF-käynnistysjärjestelmä

ETF-käynnistysjärjestelmä

ETF-käynnistysjärjestelmä EIR:n hallinnoimat kasvu- ja työllisyysohjelman, MAP- ja CIP-ohjelmat sekä teknologian siirron pilottihankkeen. Näillä ohjelmilla tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin. Vuoden loppuun mennessä oli sidottu 122 miljoonaa euroa ETF-käynnistysjärjestelmään liittyviä varoja, joita muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet.

Muut myytävissä olevat sijoitukset

Muut myytävissä olevat sijoitukset

Suurimmat muihin myytävissä oleviin sijoituksiin kuuluvat erät ovat Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE) (113 miljoonaa euroa), vihreän kasvun rahasto (39 miljoonaa euroa) ja GEEREF-rahasto (68 miljoonaa euroa).

2.4.2   
  Pitkäaikaiset lainat

Pitkäaikaiset lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2012 |
| Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat | 2.4.2.1 | 162 | 170 |
| Lainavaroista myönnetyt luotot | 2.4.2.2 | 57 279 | 41 230 |
| Yhteensä | | 57 441 | 41 400 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2012

Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

2.4.2.1

2.4.2.1

162

170

Lainavaroista myönnetyt luotot

2.4.2.2

2.4.2.2

57 279

41 230

Yhteensä

57 441

41 400

2.4.2.1   Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | Erityisehdoin myönnetyt lainat | EHTY:n asuntolainat | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2011 | 151 | 19 | 170 |
| Uudet lainat | — | — | — |
| Takaisinmaksut | (17) | (4) | (21) |
| Valuuttakurssierot | 1 | — | 1 |
| Kirjanpitoarvon muutokset | 11 | 1 | 12 |
| Yhteensä 31.12.2012 | 146 | 16 | 162 |

milj. euroa

Erityisehdoin myönnetyt lainat

EHTY:n asuntolainat

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2011

151

19

170

Uudet lainat

—

—

—

Takaisinmaksut

(17)

(4)

(21)

Valuuttakurssierot

1

—

1

Kirjanpitoarvon muutokset

11

1

12

Yhteensä 31.12.2012

146

16

162

Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Kaikki lainat erääntyvät yli 12 kuukautta vuoden lopun jälkeen. Lainojen efektiivinen korko on 7,73–14,507 prosenttia.

2.4.2.2   Lainavaroista myönnetyt luotot

Lainavaroista myönnetyt luotot

| milj. euroa |
| --- |
| | Makro-taloudel-liseen rahoitus-apuun liittyvät lainat | Euratom-lainat | Maksu-tase-lainat | Euroopan rahoituksenvakautus-mekanismi (ERVM) | Selvitys-tilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Uudet lainat | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Takaisinmaksut | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Kirjanpitoarvon muutokset | (1) | (2) | (2) | 332 | (4) | 323 |
| Yhteensä 31.12.2012 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 |
| Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 279 |

milj. euroa

Makro-taloudel-liseen rahoitus-apuun liittyvät lainat

Euratom-lainat

Maksu-tase-lainat

Euroopan rahoituksenvakautus-mekanismi (ERVM)

Selvitys-tilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Uudet lainat

39

—

—

15 800

—

15 839

Takaisinmaksut

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Valuuttakurssierot

—

—

—

—

5

5

Kirjanpitoarvon muutokset

(1)

(2)

(2)

332

(4)

323

Yhteensä 31.12.2012

549

425

11 623

44 476

221

57 294

Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi

15

—

—

—

—

15

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

221

221

57 279

57 279

Näiden määrien voimakas kasvu johtuu vuonna 2012 maksetuista ERVM-lainoista. EU:n ottolainaus on kasvanut vastaavasti (ks. liitetieto 2.14). Lisätietoja otto- ja antolainaustoiminnasta on liitetiedossa 7.

2.5   PITKÄAIKAISET SAAMISET JA KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

PITKÄAIKAISET SAAMISET JA KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Jäsenvaltiot | 545 | 268 |
| Muut | 19 | 21 |
| Yhteensä | 564 | 289 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Jäsenvaltiot

545

268

Muut

19

21

Yhteensä

564

289

Edellä mainituista saamisista 550 miljoonaa euroa liittyy muihin kuin vaihtoon liittyviin transaktioihin (273 miljoonaa euroa vuonna 2011).

Jäsenvaltioilta olevien saamisten kasvu liittyy täytäntöönpanoa odottaviin, maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskeviin sääntöjenmukaisuuspäätöksiin.

2.6   PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Ennakkomaksut | 2.6.1 | 40 790 | 40 625 |
| Menoennakot | 2.6.2 | 3 715 | 4 098 |
| Yhteensä | | 44 505 | 44 723 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

Ennakkomaksut

2.6.1

2.6.1

40 790

40 625

Menoennakot

2.6.2

2.6.2

3 715

4 098

Yhteensä

44 505

44 723

2.6.1   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on alle 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi.

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita Euroopan komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2012 oli 1 348 miljoonaa euroa (1 330 miljoonaa euroa vuonna 2011). Vakuuksien käypä arvo oli 1 083 miljoonaa euroa (1 083 miljoonaa euroa vuonna 2011).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti suoritetut ennakkomaksut kuuluvat käytännössä osallistujien takuurahastoon. Vuonna 2012 tällaisia ennakkomaksuja suoritettiin yhteensä 4 miljardia euroa (3,3 miljardia euroa vuonna 2011). Tämä rahasto on Euroopan unionista erillinen yhteisö, eikä sitä konsolidoida EU:n tilinpäätökseen – ks. liitetieto 11.2.3.

11.2.3

| milj. euroa |
| --- |
| Hallinnointitapa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Suora keskitetty hallinnointi | 1 249 | 1 219 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 1 042 | 774 |
| Hajautettu hallinnointi | 677 | 697 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 37 214 | 37 249 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 592 | 686 |
| Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama | 16 | — |
| Yhteensä | 40 790 | 40 625 |

milj. euroa

Hallinnointitapa

31.12.2012

31.12.2011

Suora keskitetty hallinnointi

1 249

1 219

Välillinen keskitetty hallinnointi

1 042

774

Hajautettu hallinnointi

677

697

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

37 214

37 249

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

592

686

Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama

16

—

Yhteensä

40 790

40 625

Merkittävimmät pitkäaikaiset ennakkomaksut liittyvät rakennetoimiin, joita rahoitetaan ohjelmakaudella 2007–2013 Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta (23,9 miljardia euroa), sosiaalirahastosta (6,5 miljardia euroa), maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (6,1 miljardia euroa) ja kalatalousrahastosta (0,6 miljardia euroa). Koska monet näistä hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen olisi oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään sen vuoksi pitkäaikaisissa varoissa.

Ennakkomaksujen osuus EU:n kokonaisvaroista on suuri, minkä vuoksi niitä tarkastellaan säännöllisesti yksityiskohtaisesti. On huomattava, että eri ohjelmista suoritettavien ennakkomaksujen on oltava riittävän suuria, jotta tuensaajalla on riittävästi käteisvaroja hankkeen aloittamista varten. Samalla on kuitenkin suojattava EU:n taloudelliset edut ja otettava huomioon oikeudelliset, operatiiviset ja kustannustehokkuuteen liittyvät rajoitteet. Komissio on ottanut kaikki kyseiset seikat asianmukaisesti huomioon pyrkiessään kehittämään ennakkomaksujen seurantaa.

2.6.2   
  Menoennakot

Menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet | 2 717 | 3 378 |
| Tukiohjelmat | 998 | 720 |
| Yhteensä | 3 715 | 4 098 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet

2 717

3 378

Tukiohjelmat

998

720

Yhteensä

3 715

4 098

Vuosien 2007–2013 rakennerahasto-ohjelmien puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta maksuja, joilla tuetaan jäsenvaltioiden perustamia ja hallinnoimia rahoitusjärjestelyvälineitä (lainoja, takauksia tai oman pääoman ehtoisia sijoituksia). Näistä rahoitusvälineistä vuoden lopussa käyttämättä olevat rahamäärät ovat EU:n omaisuutta (kuten tavanomaiset ennakkomaksut), ja niitä käsitellään komission taseessa omaisuuserinä. Perussäädöksissä jäsenvaltioita ei kuitenkaan velvoiteta raportoimaan komissiolle säännöllisesti kyseisten ennakkomaksujen käytöstä. Joissakin tapauksissa niitä ei edes tarvitse ilmoittaa erikseen komissiolle toimitettavissa maksupyynnöissä. Tämän omaisuuserän arvo arvioidaan kunkin varainhoitovuoden lopussa varojen käyttöä koskevien jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella.

Kohtaan "Tukiohjelmat" sisällytetyt määrät ovat komission arvio erilaisia tukiohjelmia koskevista avoimista ennakkomaksuista (valtiontuki ja maataloustukirahaston markkinatoimet).

LYHYTAIKAISET VARAT

LYHYTAIKAISET VARAT

2.7   VAIHTO-OMAISUUS

VAIHTO-OMAISUUS

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Tutkimusmateriaali | 81 | 78 |
| Muut | 57 | 16 |
| Yhteensä | 138 | 94 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Tutkimusmateriaali

81

78

Muut

57

16

Yhteensä

138

94

2.8   RAHOITUSVARAT

RAHOITUSVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.8.1 | 1 858 | 3 619 |
| Lainat | 2.8.2 | (123) | (102) |
| Yhteensä | | 1 981 | 3 721 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.8.1

2.8.1

1 858

3 619

Lainat

2.8.2

2.8.2

(123)

(102)

Yhteensä

1 981

3 721

2.8.1   
  Lyhytaikaiset myytävissä olevat rahoitusvarat

Lyhytaikaiset myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat on hankittu tuoton saamiseksi tai niitä pidetään hallussa tietyn varojen rakenteen saavuttamiseksi tai toissijaisen likviditeettilähteen muodostamiseksi, ja ne voidaan näin myydä likviditeettitarpeiden tai koronmuutosten mukaan. Seuraavassa taulukossa esitetään myytävissä olevat rahoitusvarat, jotka erääntyvät ennen vuoden 2013 loppua:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Takuurahasto | 268 | — |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 490 | 1 463 |
| BUFI-sijoitukset | 845 | 1 358 |
| Riskinjakorahoitusväline | 160 | 547 |
| TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä | 23 | 97 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 69 | 151 |
| Muut myytävissä olevat sijoitukset | 3 | 3 |
| Yhteensä | 1 858 | 3 619 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Takuurahasto

268

—

Selvitystilassa oleva EHTY

490

1 463

BUFI-sijoitukset

845

1 358

Riskinjakorahoitusväline

160

547

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

23

97

Euroopan kemikaalivirasto

69

151

Muut myytävissä olevat sijoitukset

3

3

Yhteensä

1 858

3 619

Kuten liitetiedossa 2.4.1 selitetään, myytävissä olevien rahoitusvarojen esitystapa on muuttunut vuodesta 2012. Jos nykyistä lähestymistapaa olisi noudatettu vuoden 2011 tilinpäätöksessä, vertailukelpoiset luvut olisivat seuraavat:

2.4.1

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Takuurahasto | 268 | 201 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 490 | 481 |
| BUFI-sijoitukset | 845 | 770 |
| Riskinjakorahoitusväline | 160 | 182 |
| TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä | 23 | 49 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 69 | 60 |
| Muut myytävissä olevat investoinnit | 3 | 3 |
| Yhteensä | 1 858 | 1 746 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Takuurahasto

268

201

Selvitystilassa oleva EHTY

490

481

BUFI-sijoitukset

845

770

Riskinjakorahoitusväline

160

182

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

23

49

Euroopan kemikaalivirasto

69

60

Muut myytävissä olevat investoinnit

3

3

Yhteensä

1 858

1 746

2.8.2   
  Lyhytaikaiset lainat

Lyhytaikaiset lainat

Nämä määrät muodostuvat pääasiassa lainoista, jotka erääntyvät alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä (ks. edellä liitetieto 2.4.2.2). Tähän kohtaan on sisällytetty myös Euroopan ulkosuhdehallinnon (42 miljoonaa euroa) ja selvitystilassa olevan EHTY:n (22 miljoonaa euroa) määräaikaistalletukset.

2.4.2.2

2.9   LYHYTAIKAISET SAAMISET JA KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

LYHYTAIKAISET SAAMISET JA KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Sakot | 2.9.1 | 4 090 | 3 125 |
| Jäsenvaltiot | 2.9.2 | 6 270 | 2 693 |
| Tulojäämät ja menoennakot | 2.9.3 | 3 368 | 3 267 |
| Muut saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 2.9.4 | 311 | 392 |
| Yhteensä | | 14 039 | 9 477 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

Sakot

2.9.1

2.9.1

4 090

3 125

Jäsenvaltiot

2.9.2

2.9.2

6 270

2 693

Tulojäämät ja menoennakot

2.9.3

2.9.3

3 368

3 267

Muut saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

2.9.4

2.9.4

311

392

Yhteensä

14 039

9 477

Edellä ilmoitetusta yhteismäärästä arviolta 13 729 miljoonaa euroa liittyy muihin kuin vaihtoon liittyviin transaktioihin (8 955 miljoonaa euroa vuonna 2011).

2.9.1   
  Sakot

Sakot

Tähän kohtaan sisältyvät komission määräämiin sakkoihin liittyvät perittävät määrät eli 4 357 miljoonaa euroa (3 369 miljoonaa euroa vuonna 2011). Määriin sisältyy 267 miljoonan euron arvonalentuminen 244 miljoonaa euroa vuonna 2011).

Joulukuun 31. päivään 2012 mennessä näihin saamisiin liittyen oli saatu yhteensä 2 513 miljoonan euron vakuudet (3 012 miljoonaa euro vuonna 2011). On huomattava, että saamisista 1 471 miljoonaa euroa ei ollut erääntynyt 31. joulukuuta 2012 mennessä.

2.9.2   
  Saamiset jäsenvaltioilta

Saamiset jäsenvaltioilta

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset |
| Maataloustukirahasto | 1 172 | 1 439 |
| Maaseuturahasto | 14 | 23 |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) | 44 | 37 |
| SAPARD | 136 | 142 |
| Arvonalennus | (814) | (771) |
| Yhteensä | 552 | 870 |
| Maksettu ja jäsenvaltioilta perittävä arvonlisävero | 44 | 41 |
| Omat varat: |
| A-kirjanpitoon kirjatut määrät | 45 | 29 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut määrät | 1 294 | 1 263 |
| Omiin varoihin kuuluvat saamiset | 3 617 | — |
| Arvonalennus | (773) | (779) |
| Muut | 16 | 114 |
| Yhteensä | 4 199 | 627 |
| Muut saamiset jäsenvaltioilta: |
| Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista | 1 220 | 963 |
| Muut | 255 | 192 |
| Yhteensä | 1 475 | 1 155 |
| Yhteensä | 6 270 | 2 693 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahasto

1 172

1 439

Maaseuturahasto

14

23

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI)

44

37

SAPARD

136

142

Arvonalennus

(814)

(771)

Yhteensä

552

870

Maksettu ja jäsenvaltioilta perittävä arvonlisävero

Maksettu ja jäsenvaltioilta perittävä arvonlisävero

44

44

41

41

Omat varat:

Omat varat:

A-kirjanpitoon kirjatut määrät

45

29

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut määrät

1 294

1 263

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

3 617

—

Arvonalennus

(773)

(779)

Muut

16

114

Yhteensä

4 199

627

Muut saamiset jäsenvaltioilta:

Muut saamiset jäsenvaltioilta:

Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista

1 220

963

Muut

255

192

Yhteensä

1 475

1 155

Yhteensä

6 270

2 693

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15.10.2012) maataloustukirahaston tuensaajilta 31.12.2012. Saamisten määrä jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2012 joulukuun 31. päivään, on arvioitu. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa tuensaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. Oikaistuun määrään sisältyy myös 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten.

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Jäsenvaltioilta olevien saamisten huomattava kasvu johtuu pääasiassa lisätalousarvioihin nro 5 ja 6 liittyvistä 3 617 miljoonan euron omista varoista, jotka oli tarkoitus saada 31.12.2012. Lisätalousarvio nro 5 hyväksyttiin 21.11.2012 ja lisätalousarvio nro 6 12.12.2012. BKTL:ään perustuvien maksuosuuksien mukautuksia vastaavat tuloutukset otettiin asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 10 artiklan mukaisesti kirjanpitoon vuoden 2013 tammikuun ensimmäisenä työpäivänä.

Tätä kohtaa tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että jäsenvaltioilla on oikeus pidättää kantamistaan perinteisistä omista varoista kantokuluina 25 prosenttia. Edellä esitetyt luvut ovat tämän vuoksi nettomääriä, joista on vähennetty kyseinen osuus. Jäsenvaltioilta oleviin saamisiin on jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella tehty arvonalennus. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio olisi luopunut arvonalennusta vastaavien määrien perimisestä.

2.9.3   
  Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Siirtosaamiset | 3 002 | 2 952 |
| Menoennakot | 351 | 296 |
| Muut | 15 | 19 |
| Yhteensä | 3 368 | 3 267 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Siirtosaamiset

3 002

2 952

Menoennakot

351

296

Muut

15

19

Yhteensä

3 368

3 267

Tämän kohdan erät muodostuvat pääosin tulojäämistä:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Omat varat | 2 388 | 2 644 |
| Käyttötarkoitukseensa sidotut maataloustulot, marras- ja joulukuu | 218 | 111 |
| Koheesio-, aluekehitys- ja maaseudun kehitysrahastot: rahoitusoikaisut | 276 | 16 |
| Muut tulojäämät | 120 | 181 |
| Yhteensä | 3 002 | 2 952 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Omat varat

2 388

2 644

Käyttötarkoitukseensa sidotut maataloustulot, marras- ja joulukuu

218

111

Koheesio-, aluekehitys- ja maaseudun kehitysrahastot: rahoitusoikaisut

276

16

Muut tulojäämät

120

181

Yhteensä

3 002

2 952

2.9.4   
  Muut saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Muut saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Tähän kohtaan sisältyy pääasiassa takaisinperittäviä ennakkomaksuja ja muita takaisinperittäviä varoja sekä hallinnollisesta ja operatiivisesta toiminnasta saatavia muita tuottoja.

2.10   LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liite-tieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Ennakkomaksut | 2.10.1 | 9 548 | 8 089 |
| Menoennakot | 2.10.2 | 3 690 | 2 918 |
| Yhteensä | | 13 238 | 11 007 |

milj. euroa

Liite-tieto

31.12.2012

31.12.2011

Ennakkomaksut

2.10.1

2.10.1

9 548

8 089

Menoennakot

2.10.2

2.10.2

3 690

2 918

Yhteensä

13 238

11 007

2.10.1   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

| milj. euroa |
| --- |
| Hallinnointitapa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Suora keskitetty hallinnointi | 3 289 | 3 048 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 3 908 | 3 037 |
| Hajautettu hallinnointi | 301 | 330 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 1 008 | 761 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 844 | 803 |
| Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama hallinnointi | 198 | 110 |
| Yhteensä | 9 548 | 8 089 |

milj. euroa

Hallinnointitapa

31.12.2012

31.12.2011

Suora keskitetty hallinnointi

3 289

3 048

Välillinen keskitetty hallinnointi

3 908

3 037

Hajautettu hallinnointi

301

330

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

1 008

761

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

844

803

Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama hallinnointi

198

110

Yhteensä

9 548

8 089

Lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin sisältyvät määrät jakautuvat kahteen erilliseen komponenttiin: bruttomääräisiin ennakkomaksuihin ja ennakkomaksuja koskeviin menojäämiin (menojäämät liittyvät menoihin, jotka ovat toteutuneet vuoden loppuun mennessä). Molemmat komponentit on otettava huomioon, jotta nettomääräisten ennakkomaksujen muutoksia varainhoitovuosien välillä voitaisiin analysoida asianmukaisesti.

Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitaviin varoihin liittyvien ennakkomaksujen bruttomäärä väheni 3 miljardia euroa vuonna 2012, koska edellisen ohjelmakauden (2000–2006) ohjelmien päättämisessä edistyttiin merkittävästi. Toisaalta näihin ennakkomaksuihin liittyvät menojäämät ovat vähentyneet 3,3 miljardia euroa, minkä vuoksi lyhytaikaisten ennakkomaksujen nettomäärä on kasvanut 0,3 miljardia euroa. Nämä muutokset johtuvat siitä, että päätösvaiheessa oleva edellinen ohjelmakausi (2000–2006) on osittain päällekkäinen nykyisen ohjelmakauden (2007–2013) kanssa. Aiempaan ohjelmakauteen liittyvän ennakkorahoituksen arvioidaan olevan kokonaan käytetty (nettomäärä on nolla). Sen sijaan nykyisen ohjelmakauden ennakkorahoituksen arvioidaan olevan vain osittain käytetty 31.12.2012. Jäljellä olevat varat käytetään vuoden 2013 aikana tai sen jälkeen.

Tilanne on sama myös suorassa keskitetyssä hallinnoinnissa, jonka osalta bruttomääräiset ennakkomaksut ovat vähentyneet 741 miljoonaa euroa ja nettomääräiset ennakkomaksut kasvaneet hieman (241 miljoonaa euroa).

2.10.2   
  Menoennakot

Menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet | 1 358 | 1 126 |
| Tukiohjelmat | 2 332 | 1 792 |
| Yhteensä | 3 690 | 2 918 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet

1 358

1 126

Tukiohjelmat

2 332

1 792

Yhteensä

3 690

2 918

2.11   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia: | 2.11.1 | | |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | | 2 203 | 7 450 |
| Käyttötilit | | 967 | 1 099 |
| Ennakkomaksutilit | | 38 | 43 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | | (1) | (5) |
| Yhteensä | | 3 207 | 8 587 |
| Rahoitusinstrumentteihin liittyvät käteisvarat ja määräaikaistalletukset | 2.11.2 | 2 345 | 2 028 |
| Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia | 2.11.3 | 5 122 | 8 320 |
| Yhteensä | | 10 674 | 18 935 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia:

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia:

2.11.1

2.11.1

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

2 203

7 450

Käyttötilit

967

1 099

Ennakkomaksutilit

38

43

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

(1)

(5)

Yhteensä

3 207

8 587

Rahoitusinstrumentteihin liittyvät käteisvarat ja määräaikaistalletukset

Rahoitusinstrumentteihin liittyvät käteisvarat ja määräaikaistalletukset

2.11.2

2.11.2

2 345

2 345

2 028

2 028

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

2.11.3

2.11.3

5 122

5 122

8 320

8 320

Yhteensä

10 674

18 935

2.11.1   
  Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia, kattavat kaikki rahavarat, joita EU säilyttää jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla tileillään (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä, ennakkomaksutileillä tai käteiskassoissa.

Käteisvarojen, joihin ei kohdistu rajoituksia, huomattava väheneminen johtuu pääasiassa siitä, että keskuspankeissa ja valtiokonttoreissa olevien varojen määrä väheni. Loppusaldo vuonna 2012 oli selvästi pienempi kuin vuonna 2011, koska talousarviovarojen käyttöaste oli korkea vuonna 2012. Lisäksi lisätalousarvioihin nro 5/2012 ja nro 6/2012 perustuvat täydentävät käteisvarat saatiin vasta vuonna 2013.

2.11.2   
  Rahoitusinstrumentteihin liittyvät käteisvarat ja määräaikaistalletukset

Rahoitusinstrumentteihin liittyvät käteisvarat ja määräaikaistalletukset

Tässä kohdassa esitetyt määrät ovat pääasiassa muita rahavaroja (1 845 miljoonaa euroa), jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusinstrumenttiohjelmien rahoittamiseen, sekä muita määräaikaistalletuksia (500 miljoonaa euroa). Rahoitusinstrumentteihin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisessa rahoitusinstrumenttiohjelmassa. Vuoden 2012 loppuun mennessä ulkopuolisten tahojen hoitamiin rahoitusinstrumentteihin oli sidottu 100 miljoonaa euroa, mutta muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet varoja.

Kuten liitetiedossa 2.4.1 selitetään, myytävissä olevien rahoitusvarojen ja niihin liittyvien käteisvarojen ja muiden rahavarojen esitystapa on muuttunut vuodesta 2012. Vuonna 2012 tähän kohtaan on sisällytetty takuurahaston käteisvarat ja muut rahavarat, mutta vuonna 2011 kokonaismäärään ei sisällytetty takuurahaston 302 miljoonan euron käteisvaroja ja muita rahavaroja. Ne esitettiin sen sijaan pitkäaikaisina myytävissä olevina rahoitusvaroina. Jos vuonna 2011 olisi noudatettu edellä mainittua uutta esitystapaa, johon kuuluu myös kaikkiin rahoitusinstrumentteihin liittyvien käteisvarojen esittäminen omassa kohdassaan, vertailukelpoiset luvut olisivat seuraavat: käyttötilit 963 miljoonaa euroa sekä rahoitusinstrumentteihin liittyvät käteisvarat ja määräaikaistalletukset 2 466 miljoonaa euroa.

2.4.1

2.11.3   
  Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia, sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin. Jos toinen osapuoli on hakenut muutosta komission päätökseen tai ei ole tiedossa, haetaanko päätökseen muutosta, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisena velkana liitetiedossa 5.2.

5.2

Käteisvarojen, joihin kohdistuu rajoituksia, väheneminen johtuu pääasiassa kahdesta syystä: Euroopan unionin tuomioistuin antoi useita lopullisia päätöksiä, joihin liittyi suuria rahamääriä, ja sakkojen hallinnointia varten perustetun erillisen rahaston (BUFI) varoja käytettiin aiempaa enemmän. Tammikuun 1. päivästä 2010 komissio on hallinnoinut kaikkia alustavasti maksettuihin sakkoihin liittyviä varoja kyseisessä rahastossa ja sijoittaa varat myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin rahoitusinstrumentteihin (ks. liitetiedot 2.4 ja 2.8).

2.4

2.8

PITKÄAIKAISET VELAT

PITKÄAIKAISET VELAT

2.12   ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Eläkkeet – henkilöstö | 37 528 | 30 617 |
| Eläkkeet – muut | 968 | 777 |
| Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | 4 007 | 3 441 |
| Yhteensä | 42 503 | 34 835 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Eläkkeet – henkilöstö

37 528

30 617

Eläkkeet – muut

968

777

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

4 007

3 441

Yhteensä

42 503

34 835

Eläkevastuun merkittävä kasvu johtuu sovellettavan diskonttokoron huomattavasta laskusta, mikä tuottaa vuonna 2012 suuren vakuutusmatemaattisen tappion.

2.12.1   
  Eläkkeet – henkilöstö

Eläkkeet – henkilöstö

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan Euroopan unionin henkilöstön eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Näitä eläkevastuita ei rahastoida, mutta jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet eläkemenojen rahoittamista varten vahvistetun jakoperusteen mukaisesti. Virkamiehet rahoittavat lisäksi suorittamillaan pakollisilla eläkemaksuilla kolmanneksen eläkejärjestelmän menoista pitkällä aikavälillä.

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31. joulukuuta 2012 henkilöstön ja eläkkeellä olevan henkilöstön määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 25 (ja näin ollen myös EU:n kirjanpitosäännön nro 12) mukaisesti. Eläkevastuut arvioidaan niin sanotulla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvalla vakuutusmatemaattisella menetelmällä (projected unit credit method). Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät arviointipäivänä tiedossa olleet vakuutusmatemaattiset oletukset, joita on käytetty arvioinnissa:

| Henkilöstön eläkevastuu | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Nimellinen diskonttokorko | 3,6 % | 4,9 % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 2,0 % | 1,8 % |
| Reaalinen diskonttokorko | 1,6 % | 3,0 % |
| Avioliiton todennäköisyys: mies/nainen | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Yleinen palkkatason nousu / eläkkeiden yleinen uudelleenarvostus | 0 % | 0 % |
| Vuoden 2008 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko | Kyllä | Kyllä |

Henkilöstön eläkevastuu

31.12.2012

31.12.2011

Nimellinen diskonttokorko

3,6 %

4,9 %

Ennustettu inflaatiovauhti

2,0 %

1,8 %

Reaalinen diskonttokorko

1,6 %

3,0 %

Avioliiton todennäköisyys: mies/nainen

84 %/38 %

84 %/38 %

Yleinen palkkatason nousu / eläkkeiden yleinen uudelleenarvostus

0 %

0 %

Vuoden 2008 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko

Kyllä

Kyllä

Työsuhde-etuuksiin liittyvän bruttovelan muutos

Työsuhde-etuuksiin liittyvän bruttovelan muutos

| milj. euroa |
| --- |
| | Henkilöstön eläkevastuu | Sairausvakuutusjärjestelmä |
| Bruttovelka edellisen vuoden lopussa | 34 233 | 3 711 |
| Työsuoritukseen perustuvat menot | 1 144 | — |
| Korkomenot | 1 043 | — |
| Maksetut etuudet | (1 243) | — |
| Vakuutusmatemaattiset tappiot | 6 691 | 567 |
| Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos | 93 | — |
| Bruttovelka vuoden lopussa | 41 961 | 4 278 |
| Eläkkeisiin sovellettavat korjauskertoimet | 1 022 | Ei sovelleta |
| Eläkkeistä perittäviin veroihin perustuva vähennys | (5 455) | Ei sovelleta |
| Järjestelmän varat | Ei sovelleta | (271) |
| Nettovelka vuoden lopussa | 37 528 | 4 007 |

milj. euroa

Henkilöstön eläkevastuu

Sairausvakuutusjärjestelmä

Bruttovelka edellisen vuoden lopussa

Bruttovelka edellisen vuoden lopussa

34 233

34 233

3 711

3 711

Työsuoritukseen perustuvat menot

1 144

—

Korkomenot

1 043

—

Maksetut etuudet

(1 243)

—

Vakuutusmatemaattiset tappiot

6 691

567

Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos

93

—

Bruttovelka vuoden lopussa

Bruttovelka vuoden lopussa

41 961

41 961

4 278

4 278

Eläkkeisiin sovellettavat korjauskertoimet

1 022

Ei sovelleta

Eläkkeistä perittäviin veroihin perustuva vähennys

(5 455)

Ei sovelleta

Järjestelmän varat

Ei sovelleta

(271)

Nettovelka vuoden lopussa

37 528

4 007

2.12.2   
  Eläkkeet – muut

Eläkkeet – muut

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston pääsihteerien, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.12.3   
  Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Tilinpäätöstä varten määritetään myös sellaisen yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään liittyvän vastuun arvioitu arvo, joka EU:lla on eläkkeellä olevan henkilöstönsä osalta. Vastuun bruttomäärän arvioidaan olevan 4 278 miljoonaa euroa. Nettovastuu lasketaan vähentämällä bruttovastuusta järjestelmän varat (271 miljoonaa euroa). Laskelmissa on sovellettu samaa diskonttokorkoa ja palkkatason yleistä nousua kuin henkilöstön eläkkeitä arvostettaessa.

2.13   PITKÄ-AIKAISET VARAUKSET

PITKÄ-AIKAISET VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Yhteensä 31.12.2011 | Lisä-varaukset | Käyttä-mättä olevat peruute-tut määrät | Käytetyt määrät | Siirretty lyhytaikaiseen | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2012 |
| Oikeustapaukset | 368 | 58 | (241) | (53) | 0 | 0 | 132 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 1 005 | 0 | 0 | (3) | (29) | 24 | 997 |
| Rahoitusvaraukset | 100 | 38 | 0 | 0 | (33) | 3 | 108 |
| Muut | 22 | 1 | (1) | (1) | 0 | 0 | 21 |
| Yhteensä | 1 495 | 97 | (242) | (57) | (62) | 27 | 1 258 |

milj. euroa

Yhteensä 31.12.2011

Lisä-varaukset

Käyttä-mättä olevat peruute-tut määrät

Käytetyt määrät

Siirretty lyhytaikaiseen

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2012

Oikeustapaukset

368

58

(241)

(53)

0

0

132

Ydinlaitosten purkaminen

1 005

0

0

(3)

(29)

24

997

Rahoitusvaraukset

100

38

0

0

(33)

3

108

Muut

22

1

(1)

(1)

0

0

21

Yhteensä

1 495

97

(242)

(57)

(62)

27

1 258

Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi yli 12 kuukautta vuoden lopun jälkeen. Oikeustapauksiin liittyvien varausten vähentyminen johtuu pääasiassa siitä, että maataloustukirahastoa koskeva tuomioistuinmenettely päättyi vuonna 2012.

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

Vuonna 2008 riippumaton asiantuntijaryhmä päivitti vuonna 2003 laatimaansa selvitystä Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinlaitosten purkamiseen ja jätehuolto-ohjelmaan liittyvistä kustannuksista. Tilinpäätökseen merkitty varaus perustuu asiantuntijaryhmän tarkistettuun arvioon, joka on 1 222 miljoonaa euroa (alkuperäinen arvio oli 1 145 miljoonaa euroa). Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa). Koska ohjelman kestoksi on arvioitu noin 20 vuotta, edellä esitetty arvio on jossain määrin epävarma ja lopulliset kustannukset voivat poiketa esitetyistä arvioista.

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin takauksista, jotka Euroopan investointirahasto (EIR) voi myöntää omissa nimissään komission puolesta ja komission riskillä vuosina 1998 ja 2001 käynnistetyissä pk-yritysten takausjärjestelmissä ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvassa vuonna 2007 käynnistetyssä pk-yritysten takausjärjestelmässä sekä eurooppalaisessa Progress-mikrorahoitusjärjestelyssä. Vakuuksiin, joihin on vedottu, sekä vakuuksiin, joihin ei ole vedottu, liittyviin takauksiin sovelletaan kuitenkin enimmäismäärää. Pitkäaikaiset rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon (käyttämällä 12 kuukauden euro swap-korkoa).

2.14   PITKÄAIKAISET RAHOITUSVELAT

PITKÄAIKAISET RAHOITUSVELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Pitkäaikaiset lainat | 57 252 | 41 200 |
| Takuurahastoon liittyvä eliminointi (7) | (20) | (21) |
| Yhteensä | 57 232 | 41 179 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Pitkäaikaiset lainat

57 252

41 200

Takuurahastoon liittyvä eliminointi (7)

7

(20)

(21)

Yhteensä

57 232

41 179

Pitkäaikaiset lainat

Pitkäaikaiset lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | Makro-taloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | Euratomlainat | Maksutaselainat | Euroopan rahoituksen-vakautusmekanismi (ERVM) | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Uudet lainat | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Takaisinmaksut | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Kirjanpitoarvon muutokset | (1) | (2) | (2) | 332 | — | 327 |
| Yhteensä 31.12.2012 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 |
| Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 252 |

milj. euroa

Makro-taloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Euratomlainat

Maksutaselainat

Euroopan rahoituksen-vakautusmekanismi (ERVM)

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Uudet lainat

39

—

—

15 800

—

15 839

Takaisinmaksut

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Valuuttakurssierot

—

—

—

—

4

4

Kirjanpitoarvon muutokset

(1)

(2)

(2)

332

—

327

Yhteensä 31.12.2012

549

425

11 623

44 476

194

57 267

Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi

Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi

15

15

—

—

—

—

15

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

194

194

57 252

57 252

Tässä kohdassa esitetään Euroopan unionin ottamat lainat, joiden erääntymiseen on yli vuosi. Lainanotto sisältää velkakirjalainat, joiden määrä on 57 026 miljoonaa euroa (41 011 miljoonaa euroa vuonna 2011). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta. Lisätietoja otto- ja antolainaustoiminnasta on liitetiedossa 7.

7

2.15   MUUT PITKÄAIKAISET VELAT

MUUT PITKÄAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Rahoitusleasingvelat | 2 040 | 1 603 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 352 | 367 |
| Muut | 135 | 89 |
| Yhteensä | 2 527 | 2 059 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Rahoitusleasingvelat

2 040

1 603

Erissä maksettavat rakennukset

352

367

Muut

135

89

Yhteensä

2 527

2 059

LYHYTAIKAISET VELAT

LYHYTAIKAISET VELAT

2.16   LYHYTAIKAISET VARAUKSET

LYHYTAIKAISET VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Yhteensä 31.12.2011 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Siirrot pitkäaikaisista | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2012 |
| Oikeustapaukset | 17 | 218 | (2) | (9) | 0 | 0 | 224 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 29 | 0 | 0 | (29) | 29 | 0 | 29 |
| Rahoitusvaraukset | 165 | 30 | 0 | (43) | 33 | 3 | 188 |
| Muut | 59 | 342 | (32) | (5) | 1 | 0 | 365 |
| Yhteensä | 270 | 590 | (34) | (86) | 63 | 3 | 806 |

milj. euroa

Yhteensä 31.12.2011

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Siirrot pitkäaikaisista

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2012

Oikeustapaukset

17

218

(2)

(9)

0

0

224

Ydinlaitosten purkaminen

29

0

0

(29)

29

0

29

Rahoitusvaraukset

165

30

0

(43)

33

3

188

Muut

59

342

(32)

(5)

1

0

365

Yhteensä

270

590

(34)

(86)

63

3

806

2.17   LYHYTAIKAISET RAHOITUSVELAT

LYHYTAIKAISET RAHOITUSVELAT

Tämä erä sisältää lainoja (ks. liitetieto 2.14), jotka erääntyvät 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

2.14

2.18   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat | 2.18.1 | 89 | 81 |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.18.2 | 21 558 | 22 311 |
| Menojäämät ja tuloennakot | 2.18.3 | 68 436 | 69 081 |
| Yhteensä | | 90 083 | 91 473 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

2.18.1

2.18.1

89

81

Muut lyhytaikaiset velat

2.18.2

2.18.2

21 558

22 311

Menojäämät ja tuloennakot

2.18.3

2.18.3

68 436

69 081

Yhteensä

90 083

91 473

2.18.1   
  Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Rahoitusleasingvelat | 70 | 66 |
| Muut | 19 | 15 |
| Yhteensä | 89 | 81 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Rahoitusleasingvelat

70

66

Muut

19

15

Yhteensä

89

81

2.18.2   
  Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Jäsenvaltiot | 23 029 | 22 200 |
| Toimittajat ja muut vastaavat | 1 704 | 1 611 |
| Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut | (3 175) | (1 500) |
| Yhteensä | 21 558 | 22 311 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Jäsenvaltiot

23 029

22 200

Toimittajat ja muut vastaavat

1 704

1 611

Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut

(3 175)

(1 500)

Yhteensä

21 558

22 311

Muihin lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy komissiolle avustusten yhteydessä toimitettuja maksupyyntöjä. Maksupyynnössä ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun maksupyyntö on vastaanotettu. Jos vastapuolena on jäsenvaltio, ne luokitellaan vastaavasti. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tällaiset maksupyynnöt on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Seuraavalla tilikaudella suoritettaviksi tulevat tukikelpoiset määrät on tilikautta päätettäessä arvioitu ja kirjattu menoiksi. Jäljelle jäänyt osuus esitetään kohdassa ”Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut” (ks. jäljempänä). Jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi, lyhytaikaisissa veloissa esitetään nettomäärä.

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

Merkittävimmät tähän kohtaan kirjatut määrät ovat rakennerahastotoimiin liittyvät maksamattomat maksupyynnöt (Euroopan sosiaalirahasto 5,6 miljardia euroa ja EAKR/koheesiorahasto 15,6 miljardia euroa).

Toimittajat ja muut vastaavat

Toimittajat ja muut vastaavat

Tähän kohtaan sisältyvät sekalaisten velkojen sekä avustusten ja hankesopimusten perusteella maksettavien määrien lisäksi julkisille organisaatioille ja konsolidoimattomille yhteisöille (esimerkiksi EKR) maksettavat määrät.

Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut

Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut

Velkoihin on tehty vähennys, joka vastaa tukikelpoisuuden tarkistamista odottavien maksupyyntöjen sellaista osuutta, jota ei pidetä tukikelpoisena. Suurimmat määrät liittyvät rakennetoimia toteuttaviin pääosastoihin. Veloista on myös vähennetty ennakkomaksuja vastaavien maksupyyntöjen osuus, joka on maksettava vuoden loppuun mennessä (2,4 miljardia euroa).

2.18.3   
  Menojäämät ja tuloennakot

Menojäämät ja tuloennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Menojäämät | 68 216 | 68 577 |
| Tuloennakot | 201 | 490 |
| Muut | 19 | 14 |
| Yhteensä | 68 436 | 69 081 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Menojäämät

68 216

68 577

Tuloennakot

201

490

Muut

19

14

Yhteensä

68 436

69 081

Menojäämät on jaoteltu seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Maatalous ja maaseudun kehittäminen: |
| Maataloustukirahasto: suora tuki ajalla 16.10–31.12. | 33 040 | 33 774 |
| Maataloustukirahasto: suora tuki – muut tukioikeudet | 11 492 | 10 701 |
| Maataloustukirahasto: sokerialan rakenneuudistus | 0 | 224 |
| Maataloustukirahasto: muut | 1 | 23 |
| Maaseuturahasto | 12 497 | 12 127 |
| Yhteensä | 57 030 | 56 849 |
| Rakennetoimet: |
| Euroopan kalatalousrahasto / KOR | 66 | 56 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 4 359 | 4 791 |
| Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) | 382 | 172 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 1 378 | 1 687 |
| Yhteensä | 6 185 | 6 706 |
| Muut menojäämät: |
| Tutkimus ja kehitys | 1 077 | 1 157 |
| Muut | 3 924 | 3 865 |
| Yhteensä | 5 001 | 5 022 |
| Yhteensä | 68 216 | 68 577 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Maatalous ja maaseudun kehittäminen:

Maatalous ja maaseudun kehittäminen:

Maataloustukirahasto: suora tuki ajalla 16.10–31.12.

33 040

33 774

Maataloustukirahasto: suora tuki – muut tukioikeudet

11 492

10 701

Maataloustukirahasto: sokerialan rakenneuudistus

0

224

Maataloustukirahasto: muut

1

23

Maaseuturahasto

12 497

12 127

Yhteensä

57 030

56 849

Rakennetoimet:

Rakennetoimet:

Euroopan kalatalousrahasto / KOR

66

56

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

4 359

4 791

Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA)

382

172

Euroopan sosiaalirahasto

1 378

1 687

Yhteensä

6 185

6 706

Muut menojäämät:

Muut menojäämät:

Tutkimus ja kehitys

1 077

1 157

Muut

3 924

3 865

Yhteensä

5 001

5 022

Yhteensä

68 216

68 577

NETTOVARAT

NETTOVARAT

2.19   RAHASTOT

RAHASTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Käyvän arvon rahasto | 2.19.1 | 150 | (108) |
| Takuurahasto | 2.19.2 | 2 079 | 1 911 |
| Muut rahastot | 2.19.3 | 1 832 | 1 805 |
| Yhteensä | | 4 061 | 3 608 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

Käyvän arvon rahasto

2.19.1

2.19.1

150

(108)

Takuurahasto

2.19.2

2.19.2

2 079

1 911

Muut rahastot

2.19.3

2.19.3

1 832

1 805

Yhteensä

4 061

3 608

2.19.1   
  Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset merkitään tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon. Vuonna 2012 käyvän arvon rahastosta poistettiin nettomääräisesti 5 miljoonaa euroa myytävissä oleviin rahoitusvaroihin liittyvää kumulatiivista käyvän arvon alentumista, joka kirjattiin tuotto- ja kululaskelmaan (vuonna 2011 vastaava määrä oli 24 miljoonaa euroa).

2.19.2   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia rahaston takaamista vastuista. Tavoitesumma on samalla rahaston varojen vähimmäismäärä.

2.19.3   
  Muut rahastot

Muut rahastot

Nämä varat (1 534 miljoonaa euroa) kuuluvat pääasiassa selvitystilassa olevalle EHTY:lle ja sen teräs- ja hiilialan tutkimusrahastolle. Tämä rahasto perustettiin EHTY:n toiminnan lopettamisen yhteydessä.

2.20   JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2011 | 37 458 |
| Varainhoitovuoden 2011 ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 1 497 |
| Takuurahaston varojen muutos | 168 |
| Muiden varojen muutokset | 25 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 5 329 |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2012 | 44 477 |
| Jaottelu: | |
| Työsuhde-etuudet | 42 503 |
| Muut määrät | 1 974 |

milj. euroa

Määrä

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2011

37 458

Varainhoitovuoden 2011 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

1 497

Takuurahaston varojen muutos

168

Muiden varojen muutokset

25

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

5 329

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2012

44 477

Jaottelu:

Jaottelu:

Työsuhde-etuudet

42 503

Muut määrät

1 974

Tämä kohta vastaa sellaisia komissiolle vuoden 2012 joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n + 1 vuoden n + 1 talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiin tällaisiin eriin kuuluvat maataloustukirahaston toimintaan liittyvät erät. Jäsenvaltiot itse asiassa maksavat suurimman osan maksettaviksi vaadittavista määristä alle 12 kuukauden kuluessa asianomaisen varainhoitovuoden päättymisestä osana seuraavan vuoden talousarviota.

Vain maksut, jotka liittyvät komission henkilöstölleen myöntämiin työsuhde-etuuksiin, suoritetaan pidemmällä aikavälillä. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että jäsenvaltiot ovat taanneet eläkevastuiden rahoittamisen vuotuisista talousarvioista. Seuraavassa on esitetty ohjeellinen arvio työsuhde-etuuksiin liittyvien tulevien maksujen jakautumisesta:

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Vuonna 2013 maksettavat määrät | 1 399 |
| Vuoden 2013 jälkeen maksettavat määrät | 41 104 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2012 | 42 503 |

milj. euroa

Määrä

Vuonna 2013 maksettavat määrät

1 399

Vuoden 2013 jälkeen maksettavat määrät

41 104

Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2012

42 503

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, koska kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

3   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

3.1   TUOTOT OMISTA VAROISTA JA RAHOITUSOSUUKSISTA

TUOTOT OMISTA VAROISTA JA RAHOITUSOSUUKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2012 | 2011 |
| BKTL-varat | | 98 061 | 88 442 |
| Perinteiset omat varat: tullit | | 16 087 | 16 528 |
| sokerimaksut | | 157 | 161 |
| Alv-varat | | 14 871 | 14 763 |
| Tuotot omista varoista | 3.1.1 | 129 176 | 119 894 |
| Budjettioikaisut | 3.1.2 | 1 439 | 4 533 |
| Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot) | | 304 | 250 |
| Yhteensä | | 130 919 | 124 677 |

milj. euroa

Liitetieto

2012

2011

BKTL-varat

98 061

88 442

Perinteiset omat varat: tullit

16 087

16 528

sokerimaksut

157

161

Alv-varat

14 871

14 763

Tuotot omista varoista

Tuotot omista varoista

3.1.1

3.1.1

129 176

129 176

119 894

119 894

Budjettioikaisut

3.1.2

3.1.2

1 439

4 533

Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot)

304

250

Yhteensä

130 919

124 677

3.1.1   
  Tuotot omista varoista

Tuotot omista varoista

Omista varoista saatavat tuotot ovat Euroopan unionin tärkeimpiä toiminnan tuottoja. Suurin osa menoista rahoitetaan omista varoista. Muiden tuottojen osuus kokonaisrahoituksesta on huomattavasti pienempi. Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteisiin omiin varoihin, alv-perusteisiin varoihin ja BKTL-perusteisiin varoihin. Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat sokerimaksut ja tullimaksut. Omien varojen järjestelmään kuuluvat lisäksi EU-budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely (ns. UK-korjaus) sekä Alankomaiden ja Ruotsin vuotuisiin BKTL-maksuosuuksiin tehtävä bruttovähennys. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista. Edellä esitetyt luvut ovat nettomääriä, joista on vähennetty kyseiset kantokulut.

On huomattava, että Belgian viranomaiset toimittivat vuonna 2011 noin 126 miljoonan euron nettomääräisen palautusvaatimuksen, joka koskee EU:n talousarvioon perinteisinä omina varoina tuloutettuja määriä. Koska komission ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa on havaittu Belgian tullaustieto- ja kirjanpitojärjestelmissä puutteita, jotka myös vaikuttavat EU:n talousarvion perinteisiin omiin varoihin tuloutettujen määrien luotettavuuteen, päätettiin teettää ulkoinen tarkastus. Vuoden 2013 alkupuoliskon aikana komission yksiköt tekivät ylimääräisen tarkastuksen, jossa arvioitiin ulkoisen tarkastuksen tuloksia, mukaan lukien palautusvaatimus ja tarvittaessa toteutetut korjaavat toimet. Ulkoisen tarkastuksen päätelmissä, joita komission omien tarkastusten tulokset tukevat, vahvistetaan että palautusvaatimuksessa ei ole olennaisia virheitä ja siihen sisältyvät laskelmat ovat luotettavia. Tämän vuoksi komission kirjanpitoon tehtiin 31.12.2012 varaus, jolla katetaan vuoden 2013 aikana Belgian viranomaisille suoritettavat palautusvaatimuksen mukaiset maksut.

3.1.2   
  Budjettioikaisut

Budjettioikaisut

Budjettioikaisut sisältävät vuoden 2011 talousarvion ylijäämän (1 497 miljoonaa euroa), joka palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se niistä omista varoista, jotka jäsenvaltioiden on tuloutettava EU:lle seuraavana vuonna. Ylijäämä kirjataan näin vuoden 2012 tuottoihin.

3.2   MUUT TOIMINNAN TUOTOT

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2012 | 2011 |
| Sakot | 3.2.1 | 1 884 | 868 |
| Maatalousmaksut | 3.2.2 | 87 | 65 |
| Varojen takaisinperintä: | 3.2.3 | | |
| Suora keskitetty hallinnointi | | 63 | 76 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 30 | 17 |
| Hajautettu hallinnointi | | 27 | 106 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | 8 | 3 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 1 376 | 845 |
| Yhteensä | | 1 504 | 1 047 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot: | 3.2.4 | | |
| Henkilöstö | | 1 209 | 1 141 |
| Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä | | 23 | 94 |
| Muut hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | | 59 | 119 |
| Yhteensä | | 1 291 | 1 354 |
| Muut toiminnan tuotot: | 3.2.5 | | |
| Oikaisut/varaukset | | 280 | 59 |
| Kurssivoitot | | 335 | 476 |
| Muut | | 1 445 | 1 507 |
| Yhteensä | | 2 060 | 2 042 |
| Yhteensä | | 6 826 | 5 376 |

milj. euroa

Liitetieto

2012

2011

Sakot

Sakot

3.2.1

3.2.1

1 884

1 884

868

868

Maatalousmaksut

Maatalousmaksut

3.2.2

3.2.2

87

87

65

65

Varojen takaisinperintä:

Varojen takaisinperintä:

3.2.3

3.2.3

Suora keskitetty hallinnointi

63

76

Välillinen keskitetty hallinnointi

30

17

Hajautettu hallinnointi

27

106

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

8

3

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

1 376

845

Yhteensä

1 504

1 047

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot:

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot:

3.2.4

3.2.4

Henkilöstö

1 209

1 141

Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä

23

94

Muut hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

59

119

Yhteensä

1 291

1 354

Muut toiminnan tuotot:

Muut toiminnan tuotot:

3.2.5

3.2.5

Oikaisut/varaukset

280

59

Kurssivoitot

335

476

Muut

1 445

1 507

Yhteensä

2 060

2 042

Yhteensä

6 826

5 376

3.2.1   
  Sakot

Sakot

Nämä tuotot liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Sakoista saatavien tuottojen kasvu vuoteen 2011 verrattuna johtuu vuonna 2012 käsitellystä raha-arvoltaan suuresta sakkoasiasta, joka liittyy televisioiden ja tietokoneiden näytöissä käytettäviin kuvaputkiin.

Microsoftille määrättiin 561 miljoonan euron sakko maaliskuussa 2013, koska yritys ei ole markkinoinut Internet Explorerin lisäksi muita selaimia eurooppalaisille käyttäjille.

3.2.2   
  Maatalousmaksut

Maatalousmaksut

Nämä määrät liittyvät lähinnä maidon lisämaksuihin, jotka ovat markkinoiden hallintavälineitä. Lisämaksut ovat viitemääränsä ylittäneille maidontuottajille määrättävä seuraamus. Koska maidon lisämaksut eivät ole yhteydessä komission aiempiin maksuihin, niitä pidetään käytännössä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina.

3.2.3   
  Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

Tässä kohdassa esitetään komission antamat perintämääräykset ja komission kirjanpitojärjestelmään kirjatut tulevista maksuista tehtävät vähennykset, jotka koskevat yleisestä talousarviosta maksettuja määriä ja jotka perustuvat tehtyihin tarkastuksiin tai päätökseen saatuihin tilintarkastuksiin taikka tukikelpoisuustarkastuksiin. Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet Euroopan maatalouden tukirahastosta, jäljempänä (maataloustukirahasto), myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta tilinpäätösvuoden loppuun.

On huomattava, että nämä numerotiedot osoittavat ainoastaan EU:n korjaavien toimenpiteiden kirjanpitovaikutuksen voimassa olevien EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaisesti. Tämän vuoksi ne eivät voi sisältää kaikkia EU-menojen takaisin perittyjä määriä. Ne eivät etenkään sisällä määriä, jotka on peritty takaisin rakennetoimien alalla, jolla rahoitusta myönnetään merkittäviä määriä. Tällä alalla on käytössä omat järjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät palautetaan. Palauttamiseen ei kuitenkaan useimmissa tapauksissa liity perintämääräyksen antamista, eikä se sen vuoksi näy EU:n kirjanpitojärjestelmässä. Takaisinperittäviä ennakkomaksuja ei EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan myöskään merkitä varainhoitovuoden tuotoiksi. Rahoitusoikaisuista ja varojen takaisinperinnästä esitetään lisätietoja liitetiedossa 6.

6

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Tähän kohtaan maataloustukirahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) osalta sisältyvät varainhoitovuoden tuotot ovat 1 020 miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti:

| — | vuoden aikana päätetyt sääntöjenmukaisuusoikaisut (724 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

—

vuoden aikana päätetyt sääntöjenmukaisuusoikaisut (724 miljoonaa euroa);

| — | petokset ja sääntöjenvastaisuudet (296 miljoonaa euroa): jäsenvaltioiden ilmoittamat vuoden aikana takaisin perityt määrät (195 miljoonaa euroa), joihin on lisätty 101 miljoonaa euroa, joka vastaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä olevien jäsenvaltioiden ilmoittamien määrien nettokasvua. |
| --- | --- |

—

petokset ja sääntöjenvastaisuudet (296 miljoonaa euroa): jäsenvaltioiden ilmoittamat vuoden aikana takaisin perityt määrät (195 miljoonaa euroa), joihin on lisätty 101 miljoonaa euroa, joka vastaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä olevien jäsenvaltioiden ilmoittamien määrien nettokasvua.

Rakennetoimet

Rakennetoimet

Tähän kohtaan sisältyvät rakennetoimiin liittyvät takaisinperittävät menot olivat 356 miljoonaa euroa (109 miljoonaa euroa vuonna 2011). Tähän kohtaan sisältyy pääasiassa komission antamia perintämääräyksiä, joilla peritään takaisin edellisten vuosien aiheettomia maksuja (95 miljoonaa euroa, sisältäen EMOTR:n ohjausosastoon liittyvät 5 miljoonaa euroa), sekä tulojäämien muutos (lisäys) vuoden lopussa (261 miljoonaa euroa).

Perintämääräyksiä annetaan ainoastaan seuraavissa tapauksissa:

| — | jäsenvaltion ilmoittamissa määrissä on havaittu sääntöjenvastainen meno, josta komissio on tehnyt muodollisen rahoitusoikaisupäätöksen; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltion ilmoittamissa määrissä on havaittu sääntöjenvastainen meno, josta komissio on tehnyt muodollisen rahoitusoikaisupäätöksen;

| — | suoritettujen ennakko- ja välimaksujen yhteismäärä on suurempi kuin jäsenvaltion ilmoittamien tukikelpoisten menojen perusteella maksettavaksi tuleva määrä, jolloin EU:n rahoitusosuutta vähennetään ohjelman päättyessä; jos jäsenvaltio hyväksyy tällaisen toimenpiteen, se voidaan toteuttaa ilman komission muodollista päätöstä; |
| --- | --- |

—

suoritettujen ennakko- ja välimaksujen yhteismäärä on suurempi kuin jäsenvaltion ilmoittamien tukikelpoisten menojen perusteella maksettavaksi tuleva määrä, jolloin EU:n rahoitusosuutta vähennetään ohjelman päättyessä; jos jäsenvaltio hyväksyy tällaisen toimenpiteen, se voidaan toteuttaa ilman komission muodollista päätöstä;

| — | määrä maksetaan takaisin sen jälkeen, kun hankkeen päättymisajankohtana käynnissä ollut oikeudenkäyntimenettely on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

—

määrä maksetaan takaisin sen jälkeen, kun hankkeen päättymisajankohtana käynnissä ollut oikeudenkäyntimenettely on saatu päätökseen.

Muut rakennetoimiin liittyvät perintämääräykset koskevat ennakkomaksujen takaisinperintää – ks. liitetieto 6.5. Näitä määriä ei ole kirjattu varainhoitovuoden tuotoiksi vaan niillä on hyvitetty ennakkomaksuja taseessa.

6.5

3.2.4   
  Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

Hallinnollisen toiminnan tuotot saadaan henkilöstön palkoista tehdyistä vähennyksistä, ja ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään: henkilöstön eläkemaksuihin ja tuloveroihin.

3.2.5   
  Muut toiminnan tuotot

Muut toiminnan tuotot

Nämä 672 miljoonan euron tuotot (535 miljoonaa euroa vuonna 2011) on saatu liittymisneuvotteluja käyviltä mailta. Kohta sisältää myös kurssivoitot lukuun ottamatta jäljempänä liitetiedossa 3.5 käsitellyistä rahoitustoiminnoista kertyviä kurssivoittoja. Kurssivoittoja syntyy EU:n jokapäiväisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssivoitot voivat olla joko realisoituneita tai realisoitumattomia. Vuoden 2012 aikana syntyi nettomääräinen 52 miljoonan euron kurssivoitto (94 miljoonaa euroa vuonna 2011).

3.5

3.3   HALLINTOKULUT

HALLINTOKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Henkilöstökulut | 5 708 | 5 416 |
| Poistot ja arvon alentuminen | 451 | 412 |
| Muut hallintokulut | 3 161 | 3 148 |
| Yhteensä | 9 320 | 8 976 |

milj. euroa

2012

2011

Henkilöstökulut

5 708

5 416

Poistot ja arvon alentuminen

451

412

Muut hallintokulut

3 161

3 148

Yhteensä

9 320

8 976

Tähän kohtaan on sisällytetty muihin leasingsopimuksiin liittyvät 379 miljoonan euron menot (358 miljoonaa euroa vuonna 2011). Näiden leasing-sopimusten jäljellä olevana voimassaoloaikana on suoritettava seuraavat maksut:

| milj. euroa |
| --- |
| | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 340 | 947 | 575 | 1 862 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 5 | 7 | 0 | 12 |
| Yhteensä | 345 | 954 | 575 | 1 874 |

milj. euroa

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

340

947

575

1 862

Atk-laitteet ja muut laitteet

5

7

0

12

Yhteensä

345

954

575

1 874

3.4   TOIMINNAN KULUT

TOIMINNAN KULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2012 | 2011 |
| Varsinaisen toiminnan kulut: | 3.4.1 | | |
| Suora keskitetty hallinnointi | | 9 883 | 10 356 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 4 151 | 4 119 |
| Hajautettu hallinnointi | | 1 019 | 766 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 106 378 | 104 067 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | 1 819 | 1 714 |
| Yhteensä | | 123 250 | 121 022 |
| Muut toimintakulut: | 3.4.2 | | |
| Oikaisut/varaukset | | 427 | 251 |
| Kurssitappiot | | 281 | 382 |
| Muut | | 675 | 2 123 |
| Yhteensä | | 1 383 | 2 756 |
| Yhteensä | | 124 633 | 123 778 |

milj. euroa

Liitetieto

2012

2011

Varsinaisen toiminnan kulut:

Varsinaisen toiminnan kulut:

3.4.1

3.4.1

Suora keskitetty hallinnointi

9 883

10 356

Välillinen keskitetty hallinnointi

4 151

4 119

Hajautettu hallinnointi

1 019

766

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

106 378

104 067

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

1 819

1 714

Yhteensä

123 250

121 022

Muut toimintakulut:

Muut toimintakulut:

3.4.2

3.4.2

Oikaisut/varaukset

427

251

Kurssitappiot

281

382

Muut

675

2 123

Yhteensä

1 383

2 756

Yhteensä

124 633

123 778

3.4.1   
  Varsinaisen toiminnan kulut

Varsinaisen toiminnan kulut

EU:n toimintamenot sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. Pääosaa menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jolloin jäsenvaltiot on valtuutettu hoitamaan esimerkiksi maataloustukirahaston menoihin ja rakennetoimiin liittyviä tehtäviä (aluekehitysrahasto, sosiaalirahasto, maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, koheesiorahasto ja kalatalousrahasto).

Nämä toimintakulut jakautuvat seuraaviin keskeisiin osa-alueisiin: maatalous ja maaseudun kehittäminen (57 miljardia euroa), aluekehitys ja koheesio (39 miljardia euroa), työllisyys- ja sosiaaliasiat (11 miljardia euroa), tutkimus- ja viestintäverkot, sisältö ja teknologia (6 miljardia euroa) ja ulkosuhteet (3 miljardia euroa).

3.4.2   
  Muut toimintakulut

Muut toimintakulut

Kurssitappioita (jäljempänä liitetiedossa 3.6 käsiteltyihin rahoitustoimintoihin liittyviä kurssitappioita lukuun ottamatta) syntyy unionin tavanomaisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssitappiot voivat olla joko realisoituneita tai realisoitumattomia.

3.6

Vuonna 2011 otsakkeen "Muut toimintakulut" alla olevaan kohtaan "Muut" sisältyi pääasiassa edellisinä vuosina määrättyjen sakkojen oikaisuja (yhteensä 1 471 miljoonaa euroa).

Tutkimus- ja kehitysmenot

Tutkimus- ja kehitysmenot

Sekä kohtaan hallintokulut (liitetieto 3.3) että kohtaan toimintakulut on merkitty tutkimusmenoja ja aktivoimattomia kehitysmenoja seuraavasti:

3.3

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Tutkimusmenot | 331 | 327 |
| Aktivoimattomat kehitysmenot | 76 | 145 |
| Kirjattu kuluksi | 407 | 472 |

milj. euroa

2012

2011

Tutkimusmenot

331

327

Aktivoimattomat kehitysmenot

76

145

Kirjattu kuluksi

407

472

3.5   RAHOITUSTUOTOT

RAHOITUSTUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Osinkotuotot | 12 | 5 |
| Korkotuotot: |
| ennakkomaksuista | 28 | 40 |
| viivästyneistä suorituksista | 242 | 89 |
| myytävissä olevista rahoitusvaroista | 100 | 113 |
| lainoista | 1 559 | 921 |
| käteisvaroista ja muista rahavaroista | 26 | 132 |
| muut | 2 | 5 |
| Yhteensä | 1 957 | 1 300 |
| Muut tuotot rahoitustoiminnasta: |
| rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 18 | 3 |
| muut | 160 | 178 |
| Yhteensä | 178 | 181 |
| Nykyarvon oikaisut | 0 | 1 |
| Kurssivoitot | 10 | 4 |
| Yhteensä | 2 157 | 1 491 |

milj. euroa

2012

2011

Osinkotuotot

Osinkotuotot

12

12

5

5

Korkotuotot:

Korkotuotot:

ennakkomaksuista

28

40

viivästyneistä suorituksista

242

89

myytävissä olevista rahoitusvaroista

100

113

lainoista

1 559

921

käteisvaroista ja muista rahavaroista

26

132

muut

2

5

Yhteensä

1 957

1 300

Muut tuotot rahoitustoiminnasta:

Muut tuotot rahoitustoiminnasta:

rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

18

3

muut

160

178

Yhteensä

178

181

Nykyarvon oikaisut

Nykyarvon oikaisut

0

0

1

1

Kurssivoitot

Kurssivoitot

10

10

4

4

Yhteensä

2 157

1 491

Rahoitustuottojen kasvu johtuu pääasiassa lainojen korkotuottojen kasvusta. Kasvu vastaa ERVM-lainojen määrän kasvua (ks. liitetiedot 2.4.2 ja 7). Koska nämä ovat back-to-back -lainoja, vastaava korotus kirjattiin myös lainojen korkokuluihin (ks. jäljempänä liitetieto 3.6). Käteisvaroista ja muista rahavaroista saatavien tuottojen väheneminen johtuu markkinakorkojen huomattavasta laskusta vuonna 2012. Tällä oli suurin vaikutus alustavasti maksettuihin sakkoihin. Tässä ryhmässä korkojen lasku ja vuonna 2012 suljettujen sakkotilien suuri määrä johtivat korkotulojen vähenemiseen noin 81 miljoonalla eurolla.

2.4.2

7

3.6)

3.6   RAHOITUSKULUT

RAHOITUSKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Korkokulut: |
| leasingsopimuksista | 88 | 91 |
| lainanotosta | 1 545 | 903 |
| muut | 23 | 30 |
| Yhteensä | 1 656 | 1 024 |
| Muut kulut rahoitustoiminnasta: |
| rahoitusvarausten muutos | 75 | 74 |
| ulkopuolisten tahojen hoitamiin rahoitusinstrumentteihin liittyvät kulut | 43 | 47 |
| myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 8 | 12 |
| rahoitusvarojen toteutuneet myyntivoitot | 4 | 5 |
| muut | 143 | 144 |
| Yhteensä | 273 | 282 |
| Kurssitappiot | 13 | 49 |
| Yhteensä | 1 942 | 1 355 |

milj. euroa

2012

2011

Korkokulut:

Korkokulut:

leasingsopimuksista

88

91

lainanotosta

1 545

903

muut

23

30

Yhteensä

1 656

1 024

Muut kulut rahoitustoiminnasta:

Muut kulut rahoitustoiminnasta:

rahoitusvarausten muutos

75

74

ulkopuolisten tahojen hoitamiin rahoitusinstrumentteihin liittyvät kulut

43

47

myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

8

12

rahoitusvarojen toteutuneet myyntivoitot

4

5

muut

143

144

Yhteensä

273

282

Kurssitappiot

Kurssitappiot

13

13

49

49

Yhteensä

1 942

1 355

3.7   OSUUS OSAKKUUSYRITYSTEN JA YHTEISYRITYSTEN NETTOTAPPIOISTA

OSUUS OSAKKUUSYRITYSTEN JA YHTEISYRITYSTEN NETTOTAPPIOISTA

EU kirjaa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti tuotto- ja kululaskelmaansa osuutensa osakkuusyritystensä ja yhteisyritystensä nettotappioista (ks. myös liitetiedot 2.3.1 ja 2.3.2).

2.3.1 ja 2.3.2

3.8   TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA

Vuonna 2012 tuotto- ja kululaskelmaan kirjattiin 137 023 miljoonan euron tuotot (130 091 miljoonaa euroa vuonna 2011) muista kuin vaihtoon liittyvistä transaktioista.

3.9   SEGMENTTIRAPORTOINTI

SEGMENTTIRAPORTOINTI

Segmenttiraportissa jaotellaan toiminnan tuotot ja kulut komissiossa toimintalohkoittain toimintoperusteisen budjettirakenteen mukaisesti. Toimintalohkot voidaan ryhmitellä kolmeen isompaan otsakkeeseen: toiminta Euroopan unionissa, toiminta Euroopan unionin ulkopuolella sekä palvelut ja muut.

"Toiminta Euroopan unionissa" on otsakkeista suurin, koska siihen kuuluu hyvin monta toimintalohkoa. "Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella" liittyy kaupan ja kehitysavun kaltaiseen unionin ulkopuoliseen toimintaan. "Palvelut ja muut" ovat sisäisiä ja horisontaalisia toimintoja, joita tarvitaan EU:n toimielinten ja muiden elinten toiminnan ylläpitämiseen. On huomattava, että virastoja koskevat tiedot on sisällytetty asianomaisiin toimintalohkoihin. On myös huomattava, että omia varoja ja rahoitusosuuksia ei ole jaettu toimintokohtaisesti, koska ne lasketaan ja kannetaan ja niitä hallinnoidaan komission keskusyksiköissä.

| milj. euroa |
| --- |
| | Toiminta Euroopan unionissa | Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella | Palvelut ja muut | Selvitystilassa oleva EHTY | Muut toimielimet | Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit | Yhteensä |
| Sakot | 1 884 | — | — | — | — | — | 1 884 |
| Maatalousmaksut | 87 | — | — | — | — | — | 87 |
| Varojen takaisinperintä | 1 444 | 59 | 1 | — | — | — | 1 504 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 99 | 1 | 992 | — | 664 | (465) | 1 291 |
| Sekalaiset toiminnan tuotot | 2 692 | 90 | 440 | 7 | 8 | (1 177) | 2 060 |
| Muut toiminnan tuotot | 6 206 | 150 | 1 433 | 7 | 672 | (1 642) | 6 826 |
| Henkilöstökulut | (2 256) | (318) | (1 352) | — | (1 802) | 20 | (5 708) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (126) | 1 | (113) | — | (213) | — | (451) |
| Muut hallintokulut | (1 003) | (311) | (880) | — | (1 594) | 627 | (3 161) |
| Hallintokulut | (3 385) | (628) | (2 345) | — | (3 609) | 647 | (9 320) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (6 996) | (3 572) | (159) | — | — | 844 | (9 883) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (3 762) | (422) | (34) | — | — | 67 | (4 151) |
| Hajautettu hallinnointi | (494) | (525) | — | — | — | — | (1 019) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | (106 464) | 83 | 3 | — | — | — | (106 378) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | (269) | (1 550) | — | — | — | — | (1 819) |
| Muut toimintakulut | (774) | (3) | (634) | (48) | (8) | 84 | (1 383) |
| Toimintakulut | (118 759) | (5 989) | (824) | (48) | (8) | 995 | (124 633) |
| Toimintakulut yhteensä | (122 144) | (6 617) | (3 169) | (48) | (3 617) | 1 642 | (133 953) |
| Toiminnan nettokulut | (115 938) | (6 467) | (1 736) | (41) | (2 945) | 0 | (127 127) |
| Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | | | | | | | 130 919 |
| Toiminnan ylijäämä | | | | | | | 3 792 |
| Nettorahoitustuotot | | | | | | | 215 |
| Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | | | | | | | (8 846) |
| Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettotappioista | | | | | | | (490) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | | | | | | (5 329) |

milj. euroa

Toiminta Euroopan unionissa

Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella

Palvelut ja muut

Selvitystilassa oleva EHTY

Muut toimielimet

Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit

Yhteensä

Sakot

1 884

—

—

—

—

—

1 884

Maatalousmaksut

87

—

—

—

—

—

87

Varojen takaisinperintä

1 444

59

1

—

—

—

1 504

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

99

1

992

—

664

(465)

1 291

Sekalaiset toiminnan tuotot

2 692

90

440

7

8

(1 177)

2 060

Muut toiminnan tuotot

Muut toiminnan tuotot

6 206

6 206

150

150

1 433

1 433

7

7

672

672

(1 642)

(1 642)

6 826

6 826

Henkilöstökulut

(2 256)

(318)

(1 352)

—

(1 802)

20

(5 708)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(126)

1

(113)

—

(213)

—

(451)

Muut hallintokulut

(1 003)

(311)

(880)

—

(1 594)

627

(3 161)

Hallintokulut

Hallintokulut

(3 385)

(3 385)

(628)

(628)

(2 345)

(2 345)

—

(3 609)

(3 609)

647

647

(9 320)

(9 320)

Suora keskitetty hallinnointi

(6 996)

(3 572)

(159)

—

—

844

(9 883)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(3 762)

(422)

(34)

—

—

67

(4 151)

Hajautettu hallinnointi

(494)

(525)

—

—

—

—

(1 019)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

(106 464)

83

3

—

—

—

(106 378)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

(269)

(1 550)

—

—

—

—

(1 819)

Muut toimintakulut

(774)

(3)

(634)

(48)

(8)

84

(1 383)

Toimintakulut

Toimintakulut

(118 759)

(118 759)

(5 989)

(5 989)

(824)

(824)

(48)

(48)

(8)

(8)

995

995

(124 633)

(124 633)

Toimintakulut yhteensä

(122 144)

(6 617)

(3 169)

(48)

(3 617)

1 642

(133 953)

Toiminnan nettokulut

Toiminnan nettokulut

(115 938)

(115 938)

(6 467)

(6 467)

(1 736)

(1 736)

(41)

(41)

(2 945)

(2 945)

0

0

(127 127)

(127 127)

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

130 919

Toiminnan ylijäämä

Toiminnan ylijäämä

3 792

3 792

Nettorahoitustuotot

215

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

(8 846)

Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettotappioista

(490)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(5 329)

(5 329)

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONISSA

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONISSA

| milj. euroa |
| --- |
| | Talous ja rahoitus | Yritys- ja teollisuustoiminta | Kilpailu | Työllisyys | Maatalous | Energia ja liikenne | Ympäristö | Tutkimus | Tietoyhteiskunta |
| Muut toiminnan tuotot: | | | | | | | | | |
| Sakot | 0 | 6 | 1 878 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maatalousmaksut | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Varojen takaisinperintä | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 025 | 10 | 3 | 21 | 18 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 0 | 18 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 7 | 0 |
| Sekalaiset toiminnan tuotot | 4 | 93 | 0 | 34 | 239 | 220 | 39 | 845 | 12 |
| MUUT TOIMINNAN TUOTOT | 4 | 118 | 1 878 | 82 | 1 351 | 246 | 42 | 873 | 30 |
| Hallintokulut: | (68) | (210) | (89) | (107) | (127) | (412) | (126) | (432) | (131) |
| Henkilöstökulut | (60) | (147) | (83) | (82) | (107) | (281) | (88) | (236) | (107) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (15) | (1) | (15) | 0 |
| Muut hallintokulut | (8) | (55) | (6) | (24) | (20) | (116) | (37) | (181) | (24) |
| Toimintakulut: | (40) | 394 | (80) | (10 873) | (56 842) | (2 372) | (329) | (4 365) | (1 312) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (40) | 211 | 0 | (169) | (48) | (1 061) | (307) | (2 906) | (1 285) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 0 | 352 | 0 | (3) | 0 | (1 127) | (10) | (1 408) | (22) |
| Hajautettu hallinnointi | 0 | 0 | 0 | (61) | (38) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | 0 | 0 | (10 618) | (56 655) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 0 | (130) | 0 | (7) | 0 | (123) | 0 | 0 | 0 |
| Muut toimintakulut | 0 | (39) | (80) | (15) | (101) | (61) | (12) | (51) | (5) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (108) | 184 | (169) | (10 980) | (56 969) | (2 784) | (455) | (4 797) | (1 443) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (104) | 302 | 1 709 | (10 898) | (55 618) | (2 538) | (413) | (3 924) | (1 413) |

milj. euroa

Talous ja rahoitus

Yritys- ja teollisuustoiminta

Kilpailu

Työllisyys

Maatalous

Energia ja liikenne

Ympäristö

Tutkimus

Tietoyhteiskunta

Muut toiminnan tuotot:

Sakot

0

6

1 878

0

0

0

0

0

0

Maatalousmaksut

0

0

0

0

87

0

0

0

0

Varojen takaisinperintä

0

1

0

48

1 025

10

3

21

18

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

0

18

0

0

0

16

0

7

0

Sekalaiset toiminnan tuotot

4

93

0

34

239

220

39

845

12

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

4

4

118

118

1 878

1 878

82

82

1 351

1 351

246

246

42

42

873

873

30

30

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(68)

(68)

(210)

(210)

(89)

(89)

(107)

(107)

(127)

(127)

(412)

(412)

(126)

(126)

(432)

(432)

(131)

(131)

Henkilöstökulut

(60)

(147)

(83)

(82)

(107)

(281)

(88)

(236)

(107)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

0

(8)

0

(1)

0

(15)

(1)

(15)

0

Muut hallintokulut

(8)

(55)

(6)

(24)

(20)

(116)

(37)

(181)

(24)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(40)

(40)

394

394

(80)

(80)

(10 873)

(10 873)

(56 842)

(56 842)

(2 372)

(2 372)

(329)

(329)

(4 365)

(4 365)

(1 312)

(1 312)

Suora keskitetty hallinnointi

(40)

211

0

(169)

(48)

(1 061)

(307)

(2 906)

(1 285)

Välillinen keskitetty hallinnointi

0

352

0

(3)

0

(1 127)

(10)

(1 408)

(22)

Hajautettu hallinnointi

0

0

0

(61)

(38)

0

0

0

0

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

0

0

(10 618)

(56 655)

0

0

0

0

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

0

(130)

0

(7)

0

(123)

0

0

0

Muut toimintakulut

0

(39)

(80)

(15)

(101)

(61)

(12)

(51)

(5)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(108)

184

(169)

(10 980)

(56 969)

(2 784)

(455)

(4 797)

(1 443)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(104)

(104)

302

302

1 709

1 709

(10 898)

(10 898)

(55 618)

(55 618)

(2 538)

(2 538)

(413)

(413)

(3 924)

(3 924)

(1 413)

(1 413)

| milj. euroa |
| --- |
| | Yhteinen tutkimuskeskus | Kalastus | Sisämarkkinat | Alue-politiikka | Verotus ja tulliliitto | Koulutus ja kulttuuri | Terveys- ja kuluttaja-asiat | Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat | Toiminta Euroopan unionissa yhteensä |
| Muut toiminnan tuotot: | | | | | | | | | |
| Sakot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 884 |
| Maatalousmaksut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 |
| Varojen takaisinperintä | 0 | 6 | 0 | 303 | 0 | 6 | 2 | 1 | 1 444 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 39 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 16 | 1 | 99 |
| Sekalaiset toiminnan tuotot | 78 | 9 | 225 | (3) | 1 | 287 | 363 | 246 | 2 692 |
| MUUT TOIMINNAN TUOTOT | 117 | 15 | 227 | 300 | 1 | 293 | 381 | 248 | 6 206 |
| Hallintokulut: | (358) | (47) | (229) | (78) | (113) | (205) | (348) | (305) | (3 385) |
| Henkilöstökulut | (249) | (39) | (150) | (66) | (43) | (110) | (234) | (174) | (2 256) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (27) | 0 | (8) | 0 | (10) | (1) | (25) | (15) | (126) |
| Muut hallintokulut | (82) | (8) | (71) | (12) | (60) | (94) | (89) | (116) | (1 003) |
| Toimintakulut: | (82) | (807) | (69) | (38 622) | (14) | (1 808) | (661) | (877) | (118 759) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (60) | (175) | (36) | (41) | (14) | (229) | (436) | (400) | (6 996) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 478) | (66) | 0 | (3 762) |
| Hajautettu hallinnointi | 0 | 0 | 0 | (395) | 0 | 0 | 0 | 0 | (494) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | (629) | 0 | (38 186) | 0 | 0 | 0 | (376) | (106 464) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) | (7) | 0 | (269) |
| Muut toimintakulut | (22) | (3) | (33) | 0 | 0 | (99) | (152) | (101) | (774) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (440) | (854) | (298) | (38 700) | (127) | (2 013) | (1 009) | (1 182) | (122 144) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (323) | (839) | (71) | (38 400) | (126) | (1 720) | (628) | (934) | (115 938) |

milj. euroa

Yhteinen tutkimuskeskus

Kalastus

Sisämarkkinat

Alue-politiikka

Verotus ja tulliliitto

Koulutus ja kulttuuri

Terveys- ja kuluttaja-asiat

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat

Toiminta Euroopan unionissa yhteensä

Muut toiminnan tuotot:

Sakot

0

0

0

0

0

0

0

0

1 884

Maatalousmaksut

0

0

0

0

0

0

0

0

87

Varojen takaisinperintä

0

6

0

303

0

6

2

1

1 444

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

39

0

2

0

0

0

16

1

99

Sekalaiset toiminnan tuotot

78

9

225

(3)

1

287

363

246

2 692

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

117

117

15

15

227

227

300

300

1

1

293

293

381

381

248

248

6 206

6 206

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(358)

(358)

(47)

(47)

(229)

(229)

(78)

(78)

(113)

(113)

(205)

(205)

(348)

(348)

(305)

(305)

(3 385)

(3 385)

Henkilöstökulut

(249)

(39)

(150)

(66)

(43)

(110)

(234)

(174)

(2 256)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(27)

0

(8)

0

(10)

(1)

(25)

(15)

(126)

Muut hallintokulut

(82)

(8)

(71)

(12)

(60)

(94)

(89)

(116)

(1 003)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(82)

(82)

(807)

(807)

(69)

(69)

(38 622)

(38 622)

(14)

(14)

(1 808)

(1 808)

(661)

(661)

(877)

(877)

(118 759)

(118 759)

Suora keskitetty hallinnointi

(60)

(175)

(36)

(41)

(14)

(229)

(436)

(400)

(6 996)

Välillinen keskitetty hallinnointi

0

0

0

0

0

(1 478)

(66)

0

(3 762)

Hajautettu hallinnointi

0

0

0

(395)

0

0

0

0

(494)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

(629)

0

(38 186)

0

0

0

(376)

(106 464)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

0

0

0

0

0

(2)

(7)

0

(269)

Muut toimintakulut

(22)

(3)

(33)

0

0

(99)

(152)

(101)

(774)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(440)

(854)

(298)

(38 700)

(127)

(2 013)

(1 009)

(1 182)

(122 144)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(323)

(323)

(839)

(839)

(71)

(71)

(38 400)

(38 400)

(126)

(126)

(1 720)

(1 720)

(628)

(628)

(934)

(934)

(115 938)

(115 938)

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONIN ULKOPUOLELLA

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONIN ULKOPUOLELLA

| milj. euroa |
| --- |
| | Ulkosuhteet | Kauppapolitiikka | Kehitysyhteistyö | Laajentuminen | Humanitaarinen apu | Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä |
| Muut toiminnan tuotot: | | | | | | |
| Varojen takaisinperintä | 34 | 0 | 2 | 24 | (1) | 59 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Sekalaiset toiminnan tuotot | 5 | 0 | 87 | (1) | (1) | 90 |
| MUUT TOIMINNAN TUOTOT | 40 | 0 | 89 | 23 | (2) | 150 |
| Hallintokulut: | (102) | (72) | (342) | (80) | (32) | (628) |
| Henkilöstökulut | (15) | (65) | (165) | (49) | (24) | (318) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Muut hallintokulut | (88) | (7) | (177) | (31) | (8) | (311) |
| Toimintakulut: | (2 876) | (11) | (1 091) | (863) | (1 148) | (5 989) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (1 729) | (6) | (782) | (485) | (570) | (3 572) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (350) | 0 | (19) | (53) | 0 | (422) |
| Hajautettu hallinnointi | (218) | 0 | (37) | (270) | 0 | (525) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 83 | 0 | 0 | 0 | 0 | 83 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | (662) | (5) | (252) | (54) | (577) | (1 550) |
| Muut toimintakulut | 0 | 0 | (1) | (1) | (1) | (3) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (2 978) | (83) | (1 433) | (943) | (1 180) | (6 617) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (2 938) | (83) | (1 344) | (920) | (1 182) | (6 467) |

milj. euroa

Ulkosuhteet

Kauppapolitiikka

Kehitysyhteistyö

Laajentuminen

Humanitaarinen apu

Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä

Muut toiminnan tuotot:

Varojen takaisinperintä

34

0

2

24

(1)

59

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

1

0

0

0

0

1

Sekalaiset toiminnan tuotot

5

0

87

(1)

(1)

90

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

40

40

0

0

89

89

23

23

(2)

(2)

150

150

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(102)

(102)

(72)

(72)

(342)

(342)

(80)

(80)

(32)

(32)

(628)

(628)

Henkilöstökulut

(15)

(65)

(165)

(49)

(24)

(318)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

1

0

0

0

0

1

Muut hallintokulut

(88)

(7)

(177)

(31)

(8)

(311)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(2 876)

(2 876)

(11)

(11)

(1 091)

(1 091)

(863)

(863)

(1 148)

(1 148)

(5 989)

(5 989)

Suora keskitetty hallinnointi

(1 729)

(6)

(782)

(485)

(570)

(3 572)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(350)

0

(19)

(53)

0

(422)

Hajautettu hallinnointi

(218)

0

(37)

(270)

0

(525)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

83

0

0

0

0

83

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

(662)

(5)

(252)

(54)

(577)

(1 550)

Muut toimintakulut

0

0

(1)

(1)

(1)

(3)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(2 978)

(83)

(1 433)

(943)

(1 180)

(6 617)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(2 938)

(2 938)

(83)

(83)

(1 344)

(1 344)

(920)

(920)

(1 182)

(1 182)

(6 467)

(6 467)

SEGMENTTIRAPORTOINTI — PALVELUT JA MUUT

SEGMENTTIRAPORTOINTI — PALVELUT JA MUUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Viestintä | Petostentorjunta-virasto | Koordinointi | Henkilöstö ja hallinnointi | Eurostat | Budjettipääosasto | Varainhoidon valvonta | Kielet | Muut | Palvelut ja muut yhteensä |
| Muut toiminnan tuotot: | | | | | | | | | | |
| Varojen takaisinperintä | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 0 | 7 | 2 | 829 | 0 | 56 | 0 | 98 | 0 | 992 |
| Sekalaiset toiminnan tuotot | (2) | 5 | 1 | 53 | 0 | 9 | 0 | 47 | 327 | 440 |
| MUUT TOIMINNAN TUOTOT | (1) | 12 | 3 | 882 | 0 | 65 | 0 | 145 | 327 | 1 433 |
| Hallintokulut: | (124) | (51) | (184) | (1 424) | (91) | (58) | (11) | (441) | 39 | (2 345) |
| Henkilöstökulut | (79) | (38) | (159) | (632) | (70) | (45) | (10) | (358) | 39 | (1 352) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (2) | (1) | 0 | (109) | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | (113) |
| Muut hallintokulut | (43) | (12) | (25) | (683) | (21) | (13) | (1) | (82) | 0 | (880) |
| Toimintakulut: | (124) | (22) | (2) | (14) | (32) | (341) | 0 | (16) | (273) | (824) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (90) | (22) | 0 | (12) | (32) | (3) | 0 | 0 | 0 | (159) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (34) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Muut toimintakulut | 0 | 0 | (2) | (2) | 0 | (341) | 0 | (16) | (273) | (634) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (248) | (73) | (186) | 1 858 | (123) | (399) | (11) | (457) | (234) | (3 169) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (249) | (61) | (183) | (556) | (123) | (334) | (11) | (312) | 93 | (1 736) |

milj. euroa

Viestintä

Petostentorjunta-virasto

Koordinointi

Henkilöstö ja hallinnointi

Eurostat

Budjettipääosasto

Varainhoidon valvonta

Kielet

Muut

Palvelut ja muut yhteensä

Muut toiminnan tuotot:

Varojen takaisinperintä

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

0

7

2

829

0

56

0

98

0

992

Sekalaiset toiminnan tuotot

(2)

5

1

53

0

9

0

47

327

440

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

(1)

(1)

12

12

3

3

882

882

0

0

65

65

0

0

145

145

327

327

1 433

1 433

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(124)

(124)

(51)

(51)

(184)

(184)

(1 424)

(1 424)

(91)

(91)

(58)

(58)

(11)

(11)

(441)

(441)

39

39

(2 345)

(2 345)

Henkilöstökulut

(79)

(38)

(159)

(632)

(70)

(45)

(10)

(358)

39

(1 352)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(2)

(1)

0

(109)

0

0

0

(1)

0

(113)

Muut hallintokulut

(43)

(12)

(25)

(683)

(21)

(13)

(1)

(82)

0

(880)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(124)

(124)

(22)

(22)

(2)

(2)

(14)

(14)

(32)

(32)

(341)

(341)

0

0

(16)

(16)

(273)

(273)

(824)

(824)

Suora keskitetty hallinnointi

(90)

(22)

0

(12)

(32)

(3)

0

0

0

(159)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(34)

0

0

0

0

0

0

0

0

(34)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

0

0

0

0

3

0

0

0

3

Muut toimintakulut

0

0

(2)

(2)

0

(341)

0

(16)

(273)

(634)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(248)

(73)

(186)

1 858

(123)

(399)

(11)

(457)

(234)

(3 169)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(249)

(249)

(61)

(61)

(183)

(183)

(556)

(556)

(123)

(123)

(334)

(334)

(11)

(11)

(312)

(312)

93

93

(1 736)

(1 736)

4.   RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT

4.1   RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EU kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että tilikauden yli- tai alijäämää oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanrahan määräisten toimien rahavirrat kirjataan Euroopan unionin tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (EU:lla ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

4.2   TOIMINNAN RAHAVIRTA

TOIMINNAN RAHAVIRTA

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta EU:n toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat EU:n yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa EU:n päivittäistä toimintaa. Toiminnan rahavirtoihin kuuluvat myös investoinnit, jotka liittyvät esimerkiksi Euroopan investointirahastoon, EBRD:hen ja pääomasijoitustoimintaan, koska näiden toimien tavoitteena on tukea EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista.

4.3   INVESTOINTIEN RAHAVIRTA

INVESTOINTIEN RAHAVIRTA

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja ei ole sisällytetty investointien rahavirtaan. Tavoitteena on esittää vain EU:n varsinaiset investoinnit.

5.   EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

5.1   EHDOLLISET VARAT

EHDOLLISET VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Saadut vakuudet: | | |
| Suoritustakuut | 337 | 300 |
| Muut | 43 | 34 |
| Muut ehdolliset varat | 14 | 19 |
| Yhteensä | 394 | 353 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Saadut vakuudet:

Suoritustakuut

337

300

Muut

43

34

Muut ehdolliset varat

14

19

Yhteensä

394

353

Tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EU:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EU:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

5.2   EHDOLLISET VELAT

EHDOLLISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Annetut vakuudet | 5.2.1 | 22 317 | 24 394 |
| Sakot | 5.2.2 | 6 378 | 8 951 |
| Maataloustukirahasto, maaseudun kehittäminen ja liittymistä valmistelevat toimet | 5.2.3 | 1 188 | 2 345 |
| Koheesiopolitiikka | 5.2.4 | 546 | 318 |
| Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät | 5.2.5 | 91 | 251 |
| Muut ehdolliset velat | | 1 | 2 |
| Yhteensä | | 30 521 | 36 261 |
| Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n tulevista talousarvioista, pois lukien sakkoihin liittyvät ehdolliset velat. |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2012

31.12.2011

Annetut vakuudet

5.2.1

5.2.1

22 317

24 394

Sakot

5.2.2

5.2.2

6 378

8 951

Maataloustukirahasto, maaseudun kehittäminen ja liittymistä valmistelevat toimet

5.2.3

5.2.3

1 188

2 345

Koheesiopolitiikka

5.2.4

5.2.4

546

318

Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

5.2.5

5.2.5

91

251

Muut ehdolliset velat

1

2

Yhteensä

30 521

36 261

Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n tulevista talousarvioista, pois lukien sakkoihin liittyvät ehdolliset velat.

Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n tulevista talousarvioista, pois lukien sakkoihin liittyvät ehdolliset velat.

5.2.1   
  Annetut vakuudet

Annetut vakuudet

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Takaukset lainoille, jotka Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt omista varoistaan: |
| 65 % takaus | 18 683 | 20 362 |
| 70 % takaus | 1 654 | 1 992 |
| 75 % takaus | 383 | 534 |
| 100 % takaus | 594 | 724 |
| Yhteensä | 21 314 | 23 612 |
| Muut annetut vakuudet | 1 003 | 782 |
| Yhteensä | 22 317 | 24 394 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Takaukset lainoille, jotka Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt omista varoistaan:

Takaukset lainoille, jotka Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt omista varoistaan:

65 % takaus

18 683

20 362

70 % takaus

1 654

1 992

75 % takaus

383

534

100 % takaus

594

724

Yhteensä

21 314

23 612

Muut annetut vakuudet

Muut annetut vakuudet

1 003

1 003

782

782

Yhteensä

22 317

24 394

EU:n talousarviosta on myönnetty takauksia EIP:n omista varoistaan kolmansille maille 31. joulukuuta 2012 mennessä myöntämille lainoille (myös jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyt lainat). EU:n takaus on kuitenkin rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä. Tämä prosenttiosuus voi olla 65 % (valtuutus 2000–2007), 70 %, 75 % tai 100 %. Vuosia 2007–2013 koskevan valtuutuksen osalta EU:n takaus on rajoitettu 65 %:iin jäljellä olevasta velasta eikä hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä. Jos enimmäismäärää ei saavuteta, EU:n takaus annetaan koko lainakannalle. Takauskanta oli 31.12.2012 yhteensä 21 314 miljoonaa euroa. Summa vastaa EU:lla olevaa enimmäisriskiä.

Edellä olevassa 65 prosentin takausta vuonna 2011 koskevassa määrässä ei ole otettu huomioon kausien 2000–2007 ja 2007–2013 osalta sovellettavaa erilaista laskentatapaa. Jos vuotta 2011 koskevan määrän laskennassa olisi otettu huomioon tämä ero, tilinpäätöksessä esitettävä määrä olisi ollut 17 423 miljoonaa.

Muut annetut vakuudet liittyvät pääasiassa riskinjakorahoitusvälineeseen (948 miljoonaa euroa) ja TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmään (39 miljoonaa euroa). Lisätietoja näistä välineistä on liitetiedossa 2.4.

2.4

5.2.2   
  Sakot

Sakot

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka on alustavasti maksettu. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on joko haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko päätökseen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka kunnes unionin tuomioistuin on antanut asiassa lainvoimaisen päätöksen. Alustaville maksuille kertynyt korko sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään myös ehdollisena velkana määriin liittyvän komission omistusoikeuden epävarmuuden osoittamiseksi.

5.2.3   
  Maataloustukirahasto, maaseudun kehittäminen ja liittymistä valmistelevat toimet

Maataloustukirahasto, maaseudun kehittäminen ja liittymistä valmistelevat toimet

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät maataloustukirahaston menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin sekä maaseudun kehittämistä ja liittymistä valmistelevia toimia koskeviin rahoitusoikaisuihin, joista unionin tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto unionin tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan.

5.2.4   
  Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikka

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät koheesiopolitiikan piiriin kuuluviin toimiin. Asioissa odotetaan suullisen kuulemisen päivämäärää tai unionin tuomioistuimen tuomiota.

5.2.5   
  Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

Tämä erä liittyy komissiota ja muita EU:n elimiä vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin. On huomattava, että perussopimuksen 288 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys.

5.3   MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

5.3.1   
  Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset

Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset | 175 853 | 165 236 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset

175 853

165 236

Edellä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2012 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Talousarviosta maksattamatta olevia sitoumuksia oli 31.12.2012 yhteensä 217 810 miljoonaa euroa (207 443 miljoonaa euroa vuonna 2011).

5.3.2   
  Merkittävät oikeudelliset sitoumukset

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Rakennetoimet | 71 775 | 142 916 |
| Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat | 264 | 264 |
| Kalastussopimukset | 173 | 37 |
| Galileo-ohjelma | 143 | 320 |
| GMES-ohjelma | 233 | 400 |
| TEN-T-hankkeet | 1 331 | 3 416 |
| Muut sopimukset | 3 884 | 4 493 |
| Yhteensä | 77 803 | 151 846 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Rakennetoimet

71 775

142 916

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

264

264

Kalastussopimukset

173

37

Galileo-ohjelma

143

320

GMES-ohjelma

233

400

TEN-T-hankkeet

1 331

3 416

Muut sopimukset

3 884

4 493

Yhteensä

77 803

151 846

Nämä sitoumukset johtuvat sellaisista EU:n tekemistä pitkäaikaisista oikeudellisista sitoumuksista, joita ei ole vielä katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. Kyseiset sitoumukset voivat liittyä monivuotisiin ohjelmiin (esimerkiksi rakennetoimet) tai määriin, jotka EU on sitoutunut maksamaan tulevaisuudessa tilinpäätöspäivänä voimassa olleiden hallinnollisten sopimusten mukaisesti (esimerkiksi turvallisuus- ja siivouspalvelut, mutta myös rakennustöiden kaltaisia erityishankkeita koskevat sopimusvelvoitteet).

Rakennetoimet

Rakennetoimet

Seuraavassa taulukossa vertaillaan oikeudellisia sitoumuksia, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia, ja vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen perusteella laskettua sitoumusten enimmäismäärää.

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoituskehykseen sisältyvät määrät 2007–2013
  (A) | Tehdyt oikeudelliset sitoumukset
  (B) | Talousarviositoumukset vuosina 2007-2011
  (C) | Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset
  (= B – C) | Sitoumusten enimmäismäärä
  (= A – C) |
| Rakennerahastot | 347 552 | 347 521 | 293 050 | 54 471 | 54 502 |
| Luonnonvarat | 100 549 | 100 539 | 85 058 | 15 481 | 15 491 |
| Liittymistä valmisteleva tukiväline | 11 255 | 9 895 | 9 473 | 422 | 1 782 |
| Yhteensä | 459 356 | 457 955 | 387 581 | 70 374 | 71 775 |

milj. euroa

Rahoituskehykseen sisältyvät määrät 2007–2013

(A)

Tehdyt oikeudelliset sitoumukset

(B)

Talousarviositoumukset vuosina 2007-2011

(C)

Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset

(= B – C)

Sitoumusten enimmäismäärä

(= A – C)

Rakennerahastot

347 552

347 521

293 050

54 471

54 502

Luonnonvarat

100 549

100 539

85 058

15 481

15 491

Liittymistä valmisteleva tukiväline

11 255

9 895

9 473

422

1 782

Yhteensä

459 356

457 955

387 581

70 374

71 775

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

Nämä sitoumukset liittyvät EU:n ulkopuolisten Välimeren alueen maiden kanssa tehtyihin rahoituspöytäkirjoihin. Tässä kohdassa ilmoitettu määrä on allekirjoitettujen pöytäkirjojen mukaisen kokonaismäärän ja kirjanpitoon merkittyjen talousarviositoumusten erotus. Kyseiset pöytäkirjat ovat kansainvälisiä sopimuksia, joita ei voida purkaa ilman molempien sopimuspuolten suostumusta. Purkamismenettely on kuitenkin käynnissä.

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

Nämä sitoumukset on tehty kolmansien maiden kanssa kansainvälisten kalastussopimusten mukaisten toimien toteuttamiseksi.

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

Nämä määrät on osoitettu Galileo-ohjelmalle, jonka puitteissa kehitetään globaalia eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää – ks. myös liitetieto 2.2.

2.2

GMES-ohjelma

GMES-ohjelma

Komissio on tehnyt ESA:n kanssa vuosia 2008–2013 koskevan sopimuksen ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantajärjestelmään (GMES) kuuluvan avaruuskomponentin toteuttamisesta. Kyseiseksi kaudeksi osoitettu suuntaa antava kokonaismäärä on 728 miljoonaa euroa.

TEN-T-sitoumukset

TEN-T-sitoumukset

Tähän erään kuuluvat avustukset, jotka myönnetään Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyville toimille kaudella 2007–2013. Ohjelma liittyy hankkeisiin, joilla kehitetään Euroopan laajuisia liikenneverkkoja. Siitä tuetaan sekä infrastruktuurihankkeita että tutkimus- ja innovaatiohankkeita, joilla edistetään uuden teknologian ja innovatiivisten prosessien hyödyntämistä uuden liikenneinfrastruktuurin käyttöönotossa. Tälle ohjelmalle osoitettu suuntaa antava kokonaismäärä on 7 900 miljoonaa euroa.

TEN-T-hankkeisiin liittyvien oikeudellisten sitoumusten vähentyminen johtuu sekä niihin vaikuttaneista muutospäätöksistä että talousarviositoumusten kasvusta.

Muut sopimukset

Muut sopimukset

Tämä erä sisältää määrät, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana. Tähän erään sisältyvät suurimmat määrät liittyvät Fusion for Energy-yhteisyrityksen (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten) hankintajärjestelyihin ITER- hankkeen yhteydessä ja Euroopan parlamentin rakennushankkeisiin.

6.   EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN

6.1   TAUSTA

TAUSTA

Yksi EU:n talousarvion toteuttamisen tärkeimmistä näkökohdista on varmistaa, että virheet, petokset ja muut sääntöjenvastaisuudet ennaltaehkäistään tai havaitaan ja korjataan asianmukaisesti. Tämän liitetiedon tavoite on antaa seuraavat tiedot: 1) yleiskatsaus sovellettavaan lainsäädäntöön sisältyviin ennaltaehkäiseviin ja korjaaviin mekanismeihin, joiden mukaisilla yksityiskohtaisilla prosesseilla EU:n elimet ja jäsenvaltiot havaitsevat ja käsittelevät virheet, petokset ja muut sääntöjenvastaisuudet; ja 2) paras arvio asiaan liittyvistä kokonaismääristä, jotta voidaan osoittaa reaalisesti, kuinka EU:n talousarviota suojataan.

Jäljempänä annetaan tiedot paitsi EU:n tasolla toteutetuista toimista myös oikaisuista, jotka jäsenvaltiot ovat tehneet oman valvontansa ja tarkastustensa perusteella yhteistyössä hallinnoitavien varojen osalta (tiedot esitetään ainoastaan ohjelmakaudelta 2007–2013, koska jäsenvaltioilta saadut aiempia ohjelmakausia koskevat tiedot ovat puutteellisia ja/tai epäluotettavia). Näitä oikaisuja ei kirjata komission kirjanpitojärjestelmään, koska jäsenvaltiot voivat useimmissa tapauksissa käyttää nämä varat uudelleen muihin tukikelpoisiin menoihin. Jäsenvaltioita koskevat numerotiedot esitetään jäljempänä taulukossa 6.7.

6.7

Lisätietoja jäljempänä esitetyistä määristä ja asiaan liittyvistä prosesseista on komission laatimassa erillisessä tiedonannossa, joka toimitetaan vastuuvapauden myöntäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosittain syyskuussa vuodesta 2013 alkaen. Tiedonanto on saatavissa Europa-verkkosivustossa budjettipääosaston verkkosivuilla.

6.2   EUROOPAN KOMISSION ENNALTAEHKÄISEVÄT MEKANISMIT

EUROOPAN KOMISSION ENNALTAEHKÄISEVÄT MEKANISMIT

Suorassa hallinnoinnissa ennaltaehkäiseviin toimiin kuuluvat muun muassa tarkastukset, joita komission vastuulliset yksiköt tekevät tuensaajien esittämiin maksupyyntöihin liittyvien menojen tukikelpoisuudesta. Nämä ennakkotarkastukset kuuluvat ohjelmien hallinnointiprosesseihin, ja niillä pyritään saamaan riittävä varmuus maksettavien menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Komission yksiköt voivat myös tarjota neuvontaa erityisesti sopimuksiin liittyvissä kysymyksissä. Tavoitteena on varmistaa moitteeton ja tehokas varojen hallinnointi, joka pienentää sääntöjenvastaisuuksien riskiä.

Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (maatalous- ja koheesiopolitiikkaan liittyvät menot), jäsenvaltiot ovat menojen koko elinkaaren ajan päävastuussa sen varmistamisesta, että EU:n talousarviosta maksettavat menot ovat laillisia ja asianmukaisia. Ennaltaehkäiseviä mekanismeja on myös valvontaelimenä toimivan komission tasolla. Komissio voi:

| — | lykätä maksun suorittamispäivää kauden 2007-2013 ohjelmissa enintään kuusi kuukautta, jos:






  a) | on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset; tai |
| --- | --- | --- |

—

lykätä maksun suorittamispäivää kauden 2007-2013 ohjelmissa enintään kuusi kuukautta, jos:

lykätä

a)

on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset; tai

| b) | komission yksiköiden on tehtävä ylimääräisiä tarkastuksia saatuaan tietoja, joiden mukaan varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu; |
| --- | --- |

b)

komission yksiköiden on tehtävä ylimääräisiä tarkastuksia saatuaan tietoja, joiden mukaan varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu;

| — | keskeyttää kaikki jäsenvaltiolle tarkoitetut välimaksut tai osan niistä kauden 2007–2013 ohjelmissa seuraavissa kolmessa tapauksessa:






  a) | on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset, eikä jäsenvaltio ole toteuttanut tarvittavia korjaavia toimenpiteitä; tai |
| --- | --- | --- |

—

keskeyttää kaikki jäsenvaltiolle tarkoitetut välimaksut tai osan niistä kauden 2007–2013 ohjelmissa seuraavissa kolmessa tapauksessa:

keskeyttää

a)

on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset, eikä jäsenvaltio ole toteuttanut tarvittavia korjaavia toimenpiteitä; tai

| b) | varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu; tai |
| --- | --- |

b)

varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu; tai

| c) | jäsenvaltio on laiminlyönyt vakavasti hallinnointi- ja valvontavelvoitteensa. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio on laiminlyönyt vakavasti hallinnointi- ja valvontavelvoitteensa.

Komissio voi määrätä rahoitusoikaisun, jos jäsenvaltio ei toteuta vaadittuja toimenpiteitä. Maksujen lykkäämistä ja keskeyttämistä koskevat numerotiedot esitetään jäljempänä liitetiedossa 6.4.1.

6.4.1

6.3   EUROOPAN KOMISSION KORJAUSMEKANISMIT

EUROOPAN KOMISSION KORJAUSMEKANISMIT

6.3.1.   
  Rahoitusoikaisut

Rahoitusoikaisut

Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jäsenvaltiot ovat päävastuussa tuensaajien tekemien virheiden, petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien ennaltaehkäisystä, havaitsemisesta ja korjaamisesta. Komissio puolestaan varmistaa prosessien kattavan valvonnan. Jos hallinnointi- ja valvontajärjestelmien vakavat puutteet ovat johtaneet tai voivat johtaa yksittäisiin tai systeemisiin virheisiin, petoksiin tai muihin sääntöjenvastaisuuksiin, komissio voi määrätä rahoitusoikaisuja. Rahoitusoikaisuissa sovellettavassa menettelyssä on kolme keskeistä vaihetta:

Rahoitusoikaisuissa

| 1) | Tekeillä olevat
  rahoitusoikaisut: näihin oikaisuihin tulee muutoksia, koska jäsenvaltiot eivät ole vielä hyväksyneet niitä virallisesti. Näin on esimerkiksi silloin, kun tarkastus on saatu päätökseen, mutta komission ja asianomaisen jäsenvaltion välinen kuulemismenettely on yhä kesken. |
| --- | --- |

1)

Tekeillä olevat
  rahoitusoikaisut: näihin oikaisuihin tulee muutoksia, koska jäsenvaltiot eivät ole vielä hyväksyneet niitä virallisesti. Näin on esimerkiksi silloin, kun tarkastus on saatu päätökseen, mutta komission ja asianomaisen jäsenvaltion välinen kuulemismenettely on yhä kesken.

Tekeillä olevat

rahoitusoikaisut

| 2) | Rahoitusoikaisut,
  joista on tehty päätös/jotka on vahvistettu: nämä ovat lopullisia määriä, eli joko jäsenvaltio on vahvistanut (hyväksynyt) ne tai komissio on tehnyt niistä päätöksen. Nämä tiedot esitetään jäljempänä taulukossa 6.4.2.1. |
| --- | --- |

2)

Rahoitusoikaisut,
  joista on tehty päätös/jotka on vahvistettu: nämä ovat lopullisia määriä, eli joko jäsenvaltio on vahvistanut (hyväksynyt) ne tai komissio on tehnyt niistä päätöksen. Nämä tiedot esitetään jäljempänä taulukossa 6.4.2.1.

Rahoitusoikaisut,

joista on tehty päätös/jotka on vahvistettu

6.4.2.1

| 3) | Toteutetut
  rahoitusoikaisut: Nämä määrät muodostavat prosessin viimeisen vaiheen, jossa aiheettomiksi todetut menot oikaistaan lopullisesti. Alakohtaisiin sääntelykehyksiin sisältyy useita korjausmekanismeja. Nämä numerotiedot esitetään jäljempänä taulukoissa 6.4.2.2 ja 6.4.3.1. |
| --- | --- |

3)

Toteutetut
  rahoitusoikaisut: Nämä määrät muodostavat prosessin viimeisen vaiheen, jossa aiheettomiksi todetut menot oikaistaan lopullisesti. Alakohtaisiin sääntelykehyksiin sisältyy useita korjausmekanismeja. Nämä numerotiedot esitetään jäljempänä taulukoissa 6.4.2.2 ja 6.4.3.1.

Toteutetut

rahoitusoikaisut

6.4.2.2

6.4.3.1

6.3.2   
  Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

Suorassa hallinnoinnissa tulojen ja menojen hyväksyjän on varainhoitoasetuksen mukaisesti annettava perintämääräykset aiheettomasti maksetuista määristä. Velallinen (esimerkiksi jäsenvaltio) maksaa takaisin perittävän määrän suoralla pankkisiirrolla, tai kyseinen määrä vähennetään muista määristä, jotka komissio maksaa velalliselle. Varainhoitoasetuksessa on säännökset myös muista menettelyistä, joilla varmistetaan erääntyneisiin perintämääräyksiin liittyvien varojen takaisinperintä. Tällaiset perintämääräykset ovat komission tilinpitäjän erityisseurannassa.

Maatalouden alalla yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien varojen osalta jäsenvaltiot on velvoitettu havaitsemaan virheet ja sääntöjenvastaisuudet ja perimään aiheettomasti maksetut määrät takaisin kansallisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Maataloustukirahaston osalta tuensaajilta takaisin perityt määrät siirretään komissiolle sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat vähentäneet niistä keskimäärin 20 prosentin osuuden, ja komissio merkitsee varat tuotoiksi. Maaseuturahaston hankkeissa takaisin perittävät määrät vähennetään seuraavasta maksupyynnöstä, ennen kuin se lähetetään komission yksiköille. Tämän vuoksi maaseuturahastoon liittyvät takaisin perityt määrät voidaan käyttää uudestaan kulloisessakin ohjelmassa. Jos jäsenvaltio ei yritä periä varoja takaisin tai takaisinperintä on puutteellista, komissio voi puuttua asiaan ja määrätä jäsenvaltiolle rahoitusoikaisun. Koheesiopolitiikassa jäsenvaltiot (ei komissio) ovat päävastuussa siitä, että aiheettomasti maksetut määrät peritään tuensaajilta takaisin tarvittaessa viivästyskorkoineen. Jäsenvaltioiden perimät määrät esitetään tiedoksi tässä liitetiedossa komission määräämien rahoitusoikaisujen lisäksi. Kaudella 2007–2013 jäsenvaltiot on lainsäädännössä velvoitettu toimittamaan komissiolle selkeät ja jäsennellyt tiedot määristä, jotka on peruutettu yhteisrahoituksesta ennen kansallisen perintäprosessin päättymistä, ja määristä, jotka on todellisuudessa peritty takaisin tuensaajilta kansallisin toimin.

6.3.3   
  Käyttämättä jääneiden ennakkomaksujen takaisinperintä

Käyttämättä jääneiden ennakkomaksujen takaisinperintä

EU suorittaa lähes kaikilla aloilla ennakkomaksuja tuensaajille. Kuten liitetiedossa 1.5.7 todetaan, ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Jos tuensaaja ei käytä EU:lta ennakkomaksuna saamiaan varoja kokonaisuudessaan, komission yksiköt antavat perintämääräyksen varmistaakseen, että ylimääräiset varat palautetaan EU:n talousarvioon. Tämä menettely on tärkeä vaihe EU:n valvontajärjestelmässä, jossa varmistetaan se, että tuensaaja ei pidä hallussaan liikaa varoja ilman asianmukaista menon perustetta. Näin edistetään EU:n talousarvion suojaamista. Nämä takaisinperittävät määrät esitetään jäljempänä taulukossa 6.5.

1.5.7

6.5

Käyttämättömien ennakkomaksujen takaisinperintää ei pidä sekoittaa takaisin perittyihin sääntöjenvastaisiin menoihin. Kun komission yksiköt havaitsevat ja perivät takaisin tällaisia ennakkomaksuja, ne sisällytetään tavanomaisiin rahoitusoikaisu- tai takaisinperintäprosesseihin, joita kuvaillaan edellä liitetiedoissa 6.3.1 ja 6.3.2.

Käyttämättömien

6.3.1

6.3.2

6.3.4   
  Tuotot omista varoista – takaisinperintä

Tuotot omista varoista – takaisinperintä

Omista varoista saatavien tuottojen, jotka ovat EU:n talousarvion keskeinen rahoituslähde, takaisinperintä perustuu useisiin seurantatoimiin, joihin kuuluvat muun muassa Euroopan komission tarkastuskertomukset, tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset, jäsenvaltioiden perintätoimiin liittyvistä hallinnollisista virheistä tai huolimattomuudesta johtuva rahoitusvastuun määrittely, rikkomisesta johtuvat menettelyt ja Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiot. Takaisinperittäviin määriin sisältyy myös jäsenvaltioiden omasta aloitteestaan takaisin maksamia määriä ja omiin varoihin liittyvistä myöhästyneistä maksuista saatavia korkoja. Nämä määrät esitetään jäljempänä taulukossa 6.6.

6.6

6.4   ENNALTAEHKÄISEVIEN JA KORJAAVIEN MEKANISMIEN TALOUDELLINEN VAIKUTUS

ENNALTAEHKÄISEVIEN JA KORJAAVIEN MEKANISMIEN TALOUDELLINEN VAIKUTUS

6.4.1   
  Maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen vuonna 2012

Maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen vuonna 2012

Maksujen lykkääminen:

Maksujen lykkääminen:

Jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään EAKR:n, koheesiorahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja kalatalousrahaston osalta tiedot lykkäystapausten lukumäärästä ja niihin liittyvistä rahamääristä. Alkusaldoon sisältyvät kaikki vuoden 2011 lopussa avoinna olleet tapaukset riippumatta siitä, minä vuonna lykkäys ilmoitettiin jäsenvaltiolle (tämän vuoksi osa numerotiedoista ei ole täysin vertailukelpoisia vuoden 2011 tilinpäätöksessä ilmoitettujen numerotietojen kanssa.) Uudet tapaukset sisältävät ainoastaan vuoden 2012 aikana ilmoitetut lykkäykset. Loppuun käsitellyt tapaukset ovat tapauksia, joiden osalta maksupyyntöjä koskevat maksut aloitettiin uudelleen vuonna 2012, riippumatta siitä milloin lykkäys alkoi. Tapaukset, joiden osalta asian käsittely oli kesken vuoden 2012 lopussa, sisältävät voimassa olevat maksujen lykkäykset 31.12.2012. Tällöin maksupyyntöjä koskevia maksuja lykätään, kunnes asianomainen jäsenvaltio on toteuttanut tarvittavat korjaavat toimenpiteet.

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelmakausi 2007-2013 | Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto |
| Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2011 | Uudet tapaukset 2012 | Vuoden 2012 aikana loppuun käsitellyt tapaukset | Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2012 |
| Jäsenvaltio | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä |
| Saksa | 3 | 17 | 2 | 163 | | | 5 | 180 |
| Espanja | | | 49 | 1 495 | 41 | 1 319 | 8 | 176 |
| Ranska | | | 6 | 51 | 5 | 24 | 1 | 27 |
| Italia (8) | 10 | 265 | 20 | 1 122 | 19 | 860 | 11 | 526 |
| Latvia | | | 5 | 94 | 5 | 94 | 0 | 0 |
| Liettua | | | 4 | 164 | 4 | 164 | 0 | 0 |
| Unkari | | | 3 | 55 | | | 3 | 55 |
| Puola | | | 5 | 605 | | | 5 | 605 |
| Romania | | | 1 | 41 | | | 1 | 41 |
| Slovenia | | | 1 | 6 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Slovakia | 2 | 71 | | | 2 | 71 | 0 | 0 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | | | 1 | 22 | | | 1 | 22 |
| Rajat ylittävät tapaukset | | | 11 | 59 | 8 | 52 | 3 | 6 |
| Yhteensä | 15 | 353 | 108 | 3 878 | 85 | 2 592 | 38 | 1 639 |

milj. euroa

Ohjelmakausi 2007-2013

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2011

Uudet tapaukset 2012

Vuoden 2012 aikana loppuun käsitellyt tapaukset

Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2012

Jäsenvaltio

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Saksa

3

17

2

163

5

5

180

180

Espanja

49

1 495

41

1 319

8

8

176

176

Ranska

6

51

5

24

1

1

27

27

Italia (8)

8

10

265

20

1 122

19

860

11

11

526

526

Latvia

5

94

5

94

0

0

0

0

Liettua

4

164

4

164

0

0

0

0

Unkari

3

55

3

3

55

55

Puola

5

605

5

5

605

605

Romania

1

41

1

1

41

41

Slovenia

1

6

1

6

0

0

0

0

Slovakia

2

71

2

71

0

0

0

0

Yhdistynyt kuningaskunta

1

22

1

1

22

22

Rajat ylittävät tapaukset

11

59

8

52

3

3

6

6

Yhteensä

15

353

108

3 878

85

2 592

38

1 639

Näiden lykkäysmenettelyjen lisäksi EAKR:n osalta lähetettiin 119 varoituskirjettä vuonna 2012 tapauksissa, joissa ei ollut voimassa olevaa maksupyyntöä. Näin edistettiin sääntöjenvastaisten määrien ennaltaehkäisyä.

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelmakausi 2007-2013 | Euroopan sosiaalirahasto |
| Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2011 | Uudet tapaukset 2012 | Vuoden 2012 aikana loppuun käsitellyt tapaukset | Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2012 |
| Jäsenvaltio | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä |
| Tšekki | | | 1 | 47 | | | 1 | 47 |
| Saksa | | | 5 | 165 | 4 | 145 | 1 | 19 |
| Espanja | 2 | 10 | 8 | 159 | 9 | 160 | 1 | 9 |
| Ranska | 2 | 25 | 9 | 142 | 4 | 91 | 7 | 76 |
| Italia | 4 | 53 | 7 | 207 | 6 | 231 | 5 | 30 |
| Latvia | | | 2 | 26 | 2 | 26 | 0 | 0 |
| Liettua | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Romania | | | 1 | 21 | 1 | 21 | 0 | 0 |
| Slovakia | | | 1 | 45 | 1 | 45 | 0 | 0 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 2 | 234 | 2 | 69 | 4 | 303 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 10 | 323 | 37 | 881 | 32 | 1 023 | 15 | 181 |

milj. euroa

Ohjelmakausi 2007-2013

Euroopan sosiaalirahasto

Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2011

Uudet tapaukset 2012

Vuoden 2012 aikana loppuun käsitellyt tapaukset

Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2012

Jäsenvaltio

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tšekki

1

47

1

1

47

47

Saksa

5

165

4

145

1

1

19

19

Espanja

2

10

8

159

9

160

1

1

9

9

Ranska

2

25

9

142

4

91

7

7

76

76

Italia

4

53

7

207

6

231

5

5

30

30

Latvia

2

26

2

26

0

0

0

0

Liettua

1

1

1

1

0

0

0

0

Romania

1

21

1

21

0

0

0

0

Slovakia

1

45

1

45

0

0

0

0

Yhdistynyt kuningaskunta

2

234

2

69

4

303

0

0

0

0

Yhteensä

10

323

37

881

32

1 023

15

181

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelmakausi 2007-2013 | Euroopan kalatalousrahasto |
| Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2011 | Uudet tapaukset 2012 | Vuoden 2012 aikana loppuun käsitellyt tapaukset | Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2012 |
| Jäsenvaltio | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä |
| Tšekki | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Tanska | 1 | 0 | | | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Saksa | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 |
| Viro | 1 | 0 | 3 | 0 | | | 4 | 0 |
| Espanja | 1 | 62 | 2 | 32 | 2 | 84 | 1 | 9 |
| Ranska | 2 | 3 | | | | | 2 | 3 |
| Italia | | | 6 | 38 | | | 6 | 38 |
| Latvia | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Alankomaat | | | 3 | 8 | 3 | 8 | 0 | 0 |
| Puola | | | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Portugali | | | 3 | 16 | 2 | 12 | 1 | 4 |
| Romania | | | 5 | 35 | | | 5 | 35 |
| Slovakia | | | 2 | 2 | | | 2 | 2 |
| Suomi | 2 | 0 | 3 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Ruotsi | 1 | 0 | 2 | 6 | | | 3 | 6 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 34 | 4 | 7 | 2 | 33 | 3 | 8 |
| Yhteensä | 11 | 100 | 36 | 149 | 17 | 141 | 30 | 108 |

milj. euroa

Ohjelmakausi 2007-2013

Euroopan kalatalousrahasto

Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2011

Uudet tapaukset 2012

Vuoden 2012 aikana loppuun käsitellyt tapaukset

Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2012

Jäsenvaltio

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tšekki

1

1

1

1

0

0

0

0

Tanska

1

0

1

0

0

0

0

0

Saksa

2

1

2

2

1

1

Viro

1

0

3

0

4

4

0

0

Espanja

1

62

2

32

2

84

1

1

9

9

Ranska

2

3

2

2

3

3

Italia

6

38

6

6

38

38

Latvia

1

0

1

1

0

0

Alankomaat

3

8

3

8

0

0

0

0

Puola

1

2

1

2

0

0

0

0

Portugali

3

16

2

12

1

1

4

4

Romania

5

35

5

5

35

35

Slovakia

2

2

2

2

2

2

Suomi

2

0

3

0

5

1

0

0

0

0

Ruotsi

1

0

2

6

3

3

6

6

Yhdistynyt kuningaskunta

1

34

4

7

2

33

3

3

8

8

Yhteensä

11

100

36

149

17

141

30

108

Keskeytykset:

Keskeytykset:

EAKR:n ja koheesiorahaston osalta tehtiin kaksi keskeytyspäätöstä, jotka koskivat kahta ohjelmaa Saksassa ja Italiassa. Molemmat keskeytykset olivat voimassa 31.12.2012. Euroopan sosiaalirahaston osalta vuonna 2012 tehtiin kaksi keskeytyspäätöstä, jotka koskivat Tšekkiä ja Slovakiaa. Tšekkiä koskeva keskeytys oli voimassa 31.12.2012. Vuonna 2012 ei tehty Euroopan kalatalousrahastoa koskevia keskeytyspäätöksiä.

EAKR:n

koheesiorahaston

Euroopan sosiaalirahaston

Euroopan kalatalousrahastoa

6.4.2   
  Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä, toteutettu vuonna 2012

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä, toteutettu vuonna 2012

6.4.2.1   Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä; vahvistettu tai päätös annettu vuonna 2012

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä; vahvistettu tai päätös annettu vuonna 2012

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoitus- oikaisut | Varojen takaisinperintä | 2012 Yhteensä | 2011 Yhteensä |
| Maatalous: |
| Maataloustukirahasto | 475 | 162 | 638 | 839 |
| Maaseudun kehittäminen | 76 | 145 | 221 | 228 |
| Koheesiopolitiikka: |
| EAKR | 958 | — | 958 | 424 |
| Koheesiorahasto | 203 | — | 203 | 17 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 425 | — | 425 | 227 |
| KOR/EKTR | 2 | — | 2 | 3 |
| EMOTR:n ohjausosasto | 31 | 3 | 34 | 1 |
| Muut | — | 19 | 19 | 50 |
| Sisäpolitiikan alat | 1 | 252 | 253 | 270 |
| Ulkopolitiikan alat | — | 107 | 107 | 107 |
| Hallinto (9) | — | 7 | 7 | 8 |
| Vahvistettu/päätös annettu; yhteensä vuonna 2012 | 2 172 | 695 | 2 867 | |
| Vahvistettu/päätös annettu; yhteensä vuonna 2011 | 1 406 | 768 | | 2 174 |

milj. euroa

Rahoitus- oikaisut

Varojen takaisinperintä

2012 Yhteensä

2011 Yhteensä

Maatalous:

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

475

162

638

839

Maaseudun kehittäminen

Maaseudun kehittäminen

76

145

221

228

Koheesiopolitiikka:

EAKR

EAKR

958

—

958

424

Koheesiorahasto

Koheesiorahasto

203

—

203

17

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

425

—

425

227

KOR/EKTR

KOR/EKTR

2

—

2

3

EMOTR:n ohjausosasto

EMOTR:n ohjausosasto

31

3

34

1

Muut

Muut

—

19

19

50

Sisäpolitiikan alat

1

252

253

270

Ulkopolitiikan alat

—

107

107

107

Hallinto (9)

9

—

7

7

8

Vahvistettu/päätös annettu; yhteensä vuonna 2012

2 172

695

2 867

Vahvistettu/päätös annettu; yhteensä vuonna 2011

1 406

768

2 174

6.4.2.2   Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä, toteutettu vuonna 2012

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä, toteutettu vuonna 2012

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoitus- oikaisut | Varojen takaisinperintä | 2012 Yhteensä | 2011 Yhteensä |
| Maatalous: |
| Maataloustukirahasto | 610 | 161 | 771 | 621 |
| Maaseudun kehittäminen | 59 | 166 | 225 | 201 |
| Koheesiopolitiikka: |
| EAKR | 2 416 | — | 2 416 | 419 |
| Koheesiorahasto | 207 | — | 207 | 115 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 430 | — | 430 | 178 |
| KOR/EKTR | 1 | — | 1 | (90) |
| EMOTR:n ohjausosasto | 17 | 3 | 20 | 1 |
| Muut | — | 11 | 11 | 48 |
| Sisäpolitiikan alat | 1 | 229 | 230 | 268 |
| Ulkopolitiikan alat | — | 99 | 99 | 77 |
| Hallinto (10) | — | 9 | 9 | 2 |
| Toteutettu vuonna 2012 yhteensä | 3 742 | 678 | 4 419 | |
| Toteutettu vuonna 2011 yhteensä | 1 106 | 733 | | 1 840 |

milj. euroa

Rahoitus- oikaisut

Varojen takaisinperintä

2012 Yhteensä

2011 Yhteensä

Maatalous:

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

610

161

771

621

Maaseudun kehittäminen

Maaseudun kehittäminen

59

166

225

201

Koheesiopolitiikka:

EAKR

EAKR

2 416

—

2 416

419

Koheesiorahasto

Koheesiorahasto

207

—

207

115

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

430

—

430

178

KOR/EKTR

KOR/EKTR

1

—

1

(90)

EMOTR:n ohjausosasto

EMOTR:n ohjausosasto

17

3

20

1

Muut

Muut

—

11

11

48

Sisäpolitiikan alat

1

229

230

268

Ulkopolitiikan alat

—

99

99

77

Hallinto (10)

10

—

9

9

2

Toteutettu vuonna 2012 yhteensä

3 742

678

4 419

Toteutettu vuonna 2011 yhteensä

1 106

733

1 840

6.4.2.3   Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavia varoja koskevat toteutetut rahoitusoikaisut vuonna 2012; jaottelu jäsenvaltioittain

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavia varoja koskevat toteutetut rahoitusoikaisut vuonna 2012; jaottelu jäsenvaltioittain

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltio | Maataloustukirahasto | Maaseudun kehittäminen | EAKR | Koheesiorahasto | Euroopan sosiaalirahasto | Muut | Yhteensä 2012 | Yhteensä 2011 |
| Belgia | 0 | 3 | 0 | — | 11 | 0 | 14 | 1 |
| Bulgaria | 15 | 7 | 0 | 6 | 1 | — | 30 | 25 |
| Tšekki | 0 | — | 116 | 8 | — | 0 | 125 | 6 |
| Tanska | 22 | — | 0 | — | — | — | 22 | 0 |
| Saksa | (16) | 3 | 23 | — | 0 | 0 | 10 | 1 |
| Viro | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 0 |
| Irlanti | (1) | 10 | — | — | — | — | 9 | 2 |
| Kreikka | 85 | 5 | 0 | 13 | 159 | 0 | 262 | 448 |
| Espanja | 47 | 2 | 1 952 | 81 | 84 | 7 | 2 172 | 159 |
| Ranska | 64 | 1 | 20 | — | 37 | 2 | 123 | 33 |
| Italia | 209 | 0 | 57 | — | 3 | 7 | 275 | 50 |
| Kypros | 8 | 0 | — | — | — | 0 | 8 | 3 |
| Latvia | — | — | 1 | 1 | 9 | 0 | 12 | 0 |
| Liettua | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| Luxemburg | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Unkari | 6 | 0 | 0 | — | — | 0 | 6 | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Alankomaat | 17 | 2 | 0 | — | — | 0 | 20 | 53 |
| Itävalta | 1 | — | — | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Puola | 12 | 2 | 45 | 79 | 23 | 0 | 162 | 148 |
| Portugali | 15 | 1 | 117 | 0 | — | 0 | 134 | 26 |
| Romania | 24 | 12 | 22 | — | 81 | — | 139 | 53 |
| Slovenia | 0 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 4 |
| Slovakia | 0 | — | 29 | 17 | 11 | — | 57 | 5 |
| Suomi | 1 | 0 | 0 | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Ruotsi | 72 | 2 | 0 | — | 0 | — | 74 | 3 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 27 | 4 | 4 | — | 12 | 2 | 50 | 44 |
| Raja-alueita koskevat (Interreg)/Rajat ylittävät asiat | — | — | 24 | — | — | — | 24 | 1 |
| Toteutettu Yhteensä | 610 | 59 | 2 416 | 207 | 430 | 19 | 3 742 | 1 106 |

milj. euroa

Jäsenvaltio

Maataloustukirahasto

Maaseudun kehittäminen

EAKR

Koheesiorahasto

Euroopan sosiaalirahasto

Muut

Yhteensä 2012

Yhteensä 2011

Belgia

0

3

0

—

11

0

14

14

1

Bulgaria

15

7

0

6

1

—

30

30

25

Tšekki

0

—

116

8

—

0

125

125

6

Tanska

22

—

0

—

—

—

22

22

0

Saksa

(16)

3

23

—

0

0

10

10

1

Viro

0

1

0

0

0

—

1

1

0

Irlanti

(1)

10

—

—

—

—

9

9

2

Kreikka

85

5

0

13

159

0

262

262

448

Espanja

47

2

1 952

81

84

7

2 172

2 172

159

Ranska

64

1

20

—

37

2

123

123

33

Italia

209

0

57

—

3

7

275

275

50

Kypros

8

0

—

—

—

0

8

8

3

Latvia

—

—

1

1

9

0

12

12

0

Liettua

3

4

3

1

0

0

10

10

0

Luxemburg

0

—

0

—

—

—

0

0

0

Unkari

6

0

0

—

—

0

6

6

41

Malta

0

—

—

—

—

—

0

0

0

Alankomaat

17

2

0

—

—

0

20

20

53

Itävalta

1

—

—

—

—

0

1

1

0

Puola

12

2

45

79

23

0

162

162

148

Portugali

15

1

117

0

—

0

134

134

26

Romania

24

12

22

—

81

—

139

139

53

Slovenia

0

0

—

—

—

0

0

0

4

Slovakia

0

—

29

17

11

—

57

57

5

Suomi

1

0

0

—

—

0

1

1

0

Ruotsi

72

2

0

—

0

—

74

74

3

Yhdistynyt kuningaskunta

27

4

4

—

12

2

50

50

44

Raja-alueita koskevat (Interreg)/Rajat ylittävät asiat

—

—

24

—

—

—

24

24

1

Toteutettu Yhteensä

610

59

2 416

207

430

19

3 742

1 106

6.4.2.4   Liitetiedot: rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän muutokset vuonna 2012

Liitetiedot: rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän muutokset vuonna 2012

Maatalous ja maaseudun kehittäminen: Vahvistetut tai päätöksellä hyväksytyt rahoitusoikaisut liittyvät pääasiassa sääntöjenmukaisuustarkastusta koskeviin päätöksiin, jotka komissio on tehnyt tarkastustensa perusteella. Käytännössä toteutunut määrä poikkeaa päätöksen mukaisesta määrästä, koska varojen maksussa on viiveitä. Takaisinperittävien määrien osalta määrät ovat pysyneet melko vakaina vuoteen 2011 verrattuna.

Maatalous ja maaseudun kehittäminen:

Koheesiopolitiikka:

Koheesiopolitiikka:

EAKR ja koheesiorahasto: Vahvistettuihin tai päätöksellä hyväksyttyihin rahoitusoikaisuihin liittyvät määrät ja toteutuneet määrät ovat kasvaneet huomattavasti vuoteen 2011 verrattuna:

EAKR ja koheesiorahasto:

Vahvistetut tai päätöksellä hyväksytyt määrät:

Vahvistetut tai päätöksellä hyväksytyt määrät:

| — | Kausi 2007–2013: yli puolet 1 161 miljoonan euron rahoitusoikaisuista, jotka on vahvistettu tai hyväksytty päätöksellä vuonna 2012 (631 miljoonaa euroa), koskee nykyistä ohjelmakautta 2007–2013, koska komissio on tiukentanut valvontaansa ja koska ohjelmien täytäntöönpanon tässä vaiheessa tarkastusten määrä kasvaa. Ohjelmakauteen 2007–2013 liittyvien vahvistettujen tai päätöksellä hyväksyttyjen rahoitusoikaisujen määrä muodostuu pääasiassa oikaisuista, jotka koskevat Espanjaa (267 miljoonaa euroa), Tšekkiä (111 miljoonaa euroa), Kreikkaa (82 miljoonaa euroa) ja Puolaa (77 miljoonaa euroa. Näihin määriin eivät sisälly tuensaajien ilmoittamiin menoihin jäsenvaltion tasolla tehdyt oikaisut, eikä kyseisiä menoja ole sen vuoksi sisällytetty komissiolle sen pyytämien toimintasuunnitelmien mukaisesti ilmoitettuihin todennettuihin menoihin. |
| --- | --- |

—

Kausi 2007–2013: yli puolet 1 161 miljoonan euron rahoitusoikaisuista, jotka on vahvistettu tai hyväksytty päätöksellä vuonna 2012 (631 miljoonaa euroa), koskee nykyistä ohjelmakautta 2007–2013, koska komissio on tiukentanut valvontaansa ja koska ohjelmien täytäntöönpanon tässä vaiheessa tarkastusten määrä kasvaa. Ohjelmakauteen 2007–2013 liittyvien vahvistettujen tai päätöksellä hyväksyttyjen rahoitusoikaisujen määrä muodostuu pääasiassa oikaisuista, jotka koskevat Espanjaa (267 miljoonaa euroa), Tšekkiä (111 miljoonaa euroa), Kreikkaa (82 miljoonaa euroa) ja Puolaa (77 miljoonaa euroa. Näihin määriin eivät sisälly tuensaajien ilmoittamiin menoihin jäsenvaltion tasolla tehdyt oikaisut, eikä kyseisiä menoja ole sen vuoksi sisällytetty komissiolle sen pyytämien toimintasuunnitelmien mukaisesti ilmoitettuihin todennettuihin menoihin.

Kausi 2007–2013

| — | Kausi 2000–2006: Jäljelle jäävä määrä (531 miljoonaa euroa) kattaa oikaisut, jotka liittyvät ohjelmakauden 2000–2006 käynnissä olevaan päättämisprosessiin. Ohjelmakautta päätettäessä tehtävät oikaisut perustuvat hankkeiden päättämistä koskevien lausumien analysointiin tai jäännösvirhetason ekstrapolointiin. Suurimmat oikaisut koskevat Espanjaa (316 miljoonaa euroa), Italiaa (65 miljoonaa euroa) ja Portugalia (53 miljoonaa euroa). Tällaisia oikaisuja tehtäneen myös vuonna 2013, kun ohjelmakauden päättämistä viimeistellään, mutta rahamäärät ovat pienempiä. |
| --- | --- |

—

Kausi 2000–2006: Jäljelle jäävä määrä (531 miljoonaa euroa) kattaa oikaisut, jotka liittyvät ohjelmakauden 2000–2006 käynnissä olevaan päättämisprosessiin. Ohjelmakautta päätettäessä tehtävät oikaisut perustuvat hankkeiden päättämistä koskevien lausumien analysointiin tai jäännösvirhetason ekstrapolointiin. Suurimmat oikaisut koskevat Espanjaa (316 miljoonaa euroa), Italiaa (65 miljoonaa euroa) ja Portugalia (53 miljoonaa euroa). Tällaisia oikaisuja tehtäneen myös vuonna 2013, kun ohjelmakauden päättämistä viimeistellään, mutta rahamäärät ovat pienempiä.

Kausi 2000–2006:

Toteutuneet määrät:

Toteutuneet määrät:

Vuodelta 2012 raportoidut määrät koskevat lähes yksinomaan ohjelmakautta 2000–2006 ja rahoitusoikaisuja, jotka on vahvistettu tai hyväksytty päätöksellä aiempina vuosina. Espanjaa koskeva huomattava oikaisu (1,8 miljardia euroa) on ilmoitettu toteutuneeksi, koska kaikki jäsenvaltion viranomaisten toimittamat päättämiseen liittyvät asiakirjat on tarkastettu ja kaikki maksupyynnöt, joista on vähennetty oikaisut, on hyväksytty. Myös jäljellä olevan määrän osittainen maksu Espanjalle on suoritettu. On huomattava, että komission yksiköt eivät pystyneet maksamaan jäljellä olevaa määrää Espanjalle kokonaisuudessaan vuoden 2012 lopussa. Maksumäärärahoja ei ollut vuoden 2012 talousarviossa tarpeeksi, koska budjettivallan käyttäjä hylkäsi ehdotuksen lisätalousarvioksi, jolla maksumäärärahoja olisi lisätty.

Euroopan sosiaalirahasto:

Euroopan sosiaalirahasto:

| — | kausi 2000-2006: suurin osa raportoiduista rahoitusoikaisuista liittyy joko jäännösvirhetason ekstrapolointiin ohjelmakautta päätettäessä (hankkeiden päättämistä koskevien lausumien analysoinnin jälkeen) tai päättämisvaiheen netto-oikaisuihin. Päätösvaiheen tarkastukset ovat edelleen käynnissä. |
| --- | --- |

—

kausi 2000-2006: suurin osa raportoiduista rahoitusoikaisuista liittyy joko jäännösvirhetason ekstrapolointiin ohjelmakautta päätettäessä (hankkeiden päättämistä koskevien lausumien analysoinnin jälkeen) tai päättämisvaiheen netto-oikaisuihin. Päätösvaiheen tarkastukset ovat edelleen käynnissä.

kausi 2000-2006

| — | Kausi 2007-2013: raportoidut määrät liittyvät sääntöjenvastaisiin määriin, jotka on vähennetty jäsenvaltioiden lähettämistä välimaksupyynnöistä ohjelman elinkaaren aikana. Raportoitujen määrien kasvu johtuu yhteisestä tarkastusstrategiasta, joka on otettu käyttöön tällä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

—

Kausi 2007-2013: raportoidut määrät liittyvät sääntöjenvastaisiin määriin, jotka on vähennetty jäsenvaltioiden lähettämistä välimaksupyynnöistä ohjelman elinkaaren aikana. Raportoitujen määrien kasvu johtuu yhteisestä tarkastusstrategiasta, joka on otettu käyttöön tällä ohjelmakaudella.

Kausi 2007-2013

6.4.3   
  Rahoitusoikaisut ja takaisin perityt varat – kumulatiiviset numerotiedot

Rahoitusoikaisut ja takaisin perityt varat – kumulatiiviset numerotiedot

6.4.3.1   Toteutetut rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

Toteutetut rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

Seuraavassa annetaan kumulatiiviset numerotiedot raportoiduista rahoitusoikaisuista ohjelmakausittain:

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoitus- oikaisut | Ohjelmakausi | Maataloustuki-rahastoa koskevat päätökset, kumulatiivinen | Yhteensä vuoden 2012 lopussa | % Toteutettu/ vahvistettu tai hyv. päätöksellä | Ei vielä toteutettu vuoden 2012 lopussa; yhteensä | Toteutettu vuoden 2011 lopussa |
| Ohjelmakausi 1994-1999 | Ohjelmakausi 2000-2006 | Ohjelmakausi 2007-2013 |
| Maatalous: | — | 93 | 81 | 7 728 | 7 902 | 92,7 % | 623 | 7 139 |
| Maataloustukirahasto | — | — | — | 7 728 | 7 728 | 93,3 % | 558 | 7 024 |
| Maaseudun kehittäminen (11) | — | 93 | 81 | — | 174 | 72,8 % | 65 | 115 |
| Koheesiopolitiikka: | 2 535 | 6 359 | 779 | — | 9 673 | 89,7 % | 1 114 | |
| EAKR | 1 764 | 4 626 | 154 | — | 6 544 | 89,6 % | 761 | 4 128 |
| Koheesiorahasto | 264 | 464 | 87 | — | 815 | 82,8 % | 169 | 608 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 407 | 1 206 | 538 | — | 2 150 | 96,7 % | 74 | 1 720 |
| KOR/EKTR | 100 | 5 | 0 | — | 105 | 52,2 % | 96 | 104 |
| EMOTR:n ohjausosasto (11) | 0 | 58 | — | — | 58 | 80,6 % | 14 | 41 |
| Muut | — | — | — | 2 | 2 | 100,0 % | — | 0 |
| Yhteensä | 2 535 | 6 452 | 861 | 7 730 | 17 577 | 91,0 % | 1 737 | 13 741 |

milj. euroa

Rahoitus- oikaisut

Ohjelmakausi

Maataloustuki-rahastoa koskevat päätökset, kumulatiivinen

Yhteensä vuoden 2012 lopussa

% Toteutettu/ vahvistettu tai hyv. päätöksellä

Ei vielä toteutettu vuoden 2012 lopussa; yhteensä

Toteutettu vuoden 2011 lopussa

Ohjelmakausi 1994-1999

Ohjelmakausi 2000-2006

Ohjelmakausi 2007-2013

Maatalous:

Maatalous:

—

93

93

81

81

7 728

7 728

7 902

7 902

92,7 %

92,7 %

623

623

7 139

7 139

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

—

—

—

7 728

7 728

7 728

93,3 %

558

7 024

Maaseudun kehittäminen (11)

Maaseudun kehittäminen (11

—

93

81

—

174

174

72,8 %

65

115

Koheesiopolitiikka:

Koheesiopolitiikka:

2 535

2 535

6 359

6 359

779

779

—

9 673

9 673

89,7 %

89,7 %

1 114

1 114

EAKR

EAKR

1 764

4 626

154

—

6 544

6 544

89,6 %

761

4 128

Koheesiorahasto

Koheesiorahasto

264

464

87

—

815

815

82,8 %

169

608

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

407

1 206

538

—

2 150

2 150

96,7 %

74

1 720

KOR/EKTR

KOR/EKTR

100

5

0

—

105

105

52,2 %

96

104

EMOTR:n ohjausosasto (11)

EMOTR:n ohjausosasto (11

0

58

—

—

58

58

80,6 %

14

41

Muut

Muut

—

—

—

2

2

2

2

100,0 %

100,0 %

—

0

0

Yhteensä

2 535

6 452

861

7 730

17 577

91,0 %

1 737

13 741

Tässä taulukossa esitetyt maataloutta koskevat rahoitusoikaisut ovat bruttomääriä, jotka liittyvät sääntöjenmukaisuuspäätöksiin. Liitetiedossa 6.4.2.2 esitetyissä määrissä on kuitenkin otettu huomioon myös tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevat päätökset.

6.4.2.2

Maataloustukirahaston osalta toteutunut 7 728 miljoonan euron kumulatiivinen määrä kattaa kaikki oikaisut vuonna 1999 tehdystä ensimmäisestä päätöksestä alkaen. Maaseudun kehittämisen osalta 174 miljoonan euron kumulatiivinen määrä kattaa kaikki rahoitusoikaisut ja sääntöjenvastaisten menojen takaisinperinnän vuodesta 2007. On huomattava, että joissakin tapauksissa toteutuspäivää on lykätty usealla vuodella, ja joihinkin päätöksiin liittyvät määrät on jaettu myöhemmin vuosittain maksettaviin eriin. Tämä koskee jäsenvaltioita, joille on myönnetty rahoitustukea 7.6.2010 allekirjoitetun Euroopan rahoitusvakausvälinettä koskevan sopimuksen määräysten mukaisesti. Tämän vuoksi päätöksellä hyväksyttyjen ja toteutuneiden määrien kumulatiivinen ero kasvaa koko ajan.

Maataloustukirahaston

Maaseudun kehittämisen

Koheesiopolitiikka:

Koheesiopolitiikka

| | Kausi 2000-2006: Kauden 2000–2006 ohjelmien toteutusasteen nousu Euroopan aluekehitysrahaston osalta vuonna 2012 (53 %:sta vuonna 2011 92 %:iin vuonna 2012) johtuu siitä, että jäsenvaltioille lähetettiin vuoden 2012 loppuun mennessä seitsemää jäsenvaltiota lukuun ottamatta kaikki EAKR:n operatiivisia ohjelmia koskevat päättämiskirjeet. Tämän jälkeen hyväksyttiin kautta 2000–2006 koskevat EAKR:n osittaiset lopulliset maksupyynnöt (käytettävissä olevien määrärahojen puitteissa). Tämä korkea toteutusaste vuoden 2012 lopussa koskee myös Euroopan sosiaalirahastoa. Kalatalousrahaston osalta komission yksiköt käsittelevät vielä päättämiseen liittyviä asiakirjoja ja lopullisia maksupyyntöjä. Tämä selittää alhaisen toteutusasteen asianomaisella ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

Kausi 2000-2006: Kauden 2000–2006 ohjelmien toteutusasteen nousu Euroopan aluekehitysrahaston osalta vuonna 2012 (53 %:sta vuonna 2011 92 %:iin vuonna 2012) johtuu siitä, että jäsenvaltioille lähetettiin vuoden 2012 loppuun mennessä seitsemää jäsenvaltiota lukuun ottamatta kaikki EAKR:n operatiivisia ohjelmia koskevat päättämiskirjeet. Tämän jälkeen hyväksyttiin kautta 2000–2006 koskevat EAKR:n osittaiset lopulliset maksupyynnöt (käytettävissä olevien määrärahojen puitteissa). Tämä korkea toteutusaste vuoden 2012 lopussa koskee myös Euroopan sosiaalirahastoa. Kalatalousrahaston osalta komission yksiköt käsittelevät vielä päättämiseen liittyviä asiakirjoja ja lopullisia maksupyyntöjä. Tämä selittää alhaisen toteutusasteen asianomaisella ohjelmakaudella.

Kausi 2000-2006

Euroopan sosiaalirahastoa

Kalatalousrahaston

| | Kausi 2007-2013: Komission tiukentuneen valvonnan tuloksena tarkastusten määrä kasvaa ohjelmien täytäntöönpanon tässä vaiheessa. Vahvistettujen, päätöksellä hyväksyttyjen tai toteutettujen rahoitusoikaisujen määrä jatkaa kasvuaan tulevina vuosina komission valvontatyön ja EU:n tarkastusten ansiosta. |
| --- | --- |

Kausi 2007-2013: Komission tiukentuneen valvonnan tuloksena tarkastusten määrä kasvaa ohjelmien täytäntöönpanon tässä vaiheessa. Vahvistettujen, päätöksellä hyväksyttyjen tai toteutettujen rahoitusoikaisujen määrä jatkaa kasvuaan tulevina vuosina komission valvontatyön ja EU:n tarkastusten ansiosta.

Kausi 2007-2013

Edellä olevaan taulukkoon on sisällytetty myös rahoitusoikaisut, jotka tietyt jäsenvaltiot ovat kiistäneet, koska aiempien kokemusten mukaan komissio joutuu hyvin harvoin maksamaan takaisin oikaistut määrät. Ks. lisätietoja liitetiedosta 5.2.4.

5.2.4

6.4.3.2   Toteutuneet rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

Toteutuneet rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

Luotettavat numerotiedot takaisin perityistä varoista ovat saatavilla vasta vuodesta 2008, koska tuolloin komission kirjanpitojärjestelmässä otettiin käyttöön erillinen toiminto, jolla takaisinperintää pystytään seuraamaan ja jonka avulla siitä voidaan raportoida paremmin. Seuraavassa taulukossa on jaoteltu vuosittain takaisinperityt varat:

| milj. euroa |
| --- |
| Varojen takaisinperintä | Vuodet | Yhteensä vuoden 2012 lopussa | Yhteensä vuoden 2011 lopussa |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Maatalous: | | | | | | | |
| Maataloustukirahasto | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 1 015 | 854 |
| Maaseudun kehittäminen | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 466 | 301 |
| Koheesiopolitiikka | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 219 | 205 |
| Sisäpolitiikan alat | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 799 | 570 |
| Ulkopolitiikan alat | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 425 | 326 |
| Hallinto | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 25 | 16 |
| Yhteensä | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 2 949 | 2 272 |

milj. euroa

Varojen takaisinperintä

Vuodet

Yhteensä vuoden 2012 lopussa

Yhteensä vuoden 2011 lopussa

2008

2009

2010

2011

2012

Maatalous:

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

356

148

172

178

161

1 015

854

Maaseudun kehittäminen

Maaseudun kehittäminen

0

25

114

161

166

466

301

Koheesiopolitiikka

31

102

25

48

14

219

205

Sisäpolitiikan alat

40

100

162

268

229

799

570

Ulkopolitiikan alat

32

81

136

77

99

425

326

Hallinto

0

9

5

2

9

25

16

Yhteensä

459

464

614

734

678

2 949

2 272

6.5   KÄYTTÄMÄTTÄ JÄÄNEIDEN ENNAKKOMAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ

KÄYTTÄMÄTTÄ JÄÄNEIDEN ENNAKKOMAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Maatalous: | | |
| Maataloustukirahasto | 0 | 0 |
| Maaseudun kehittäminen | 0 | 0 |
| Koheesiopolitiikka: | | |
| EAKR | 38 | 13 |
| Koheesiorahasto | 5 | 2 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 214 | 17 |
| KOR/EKTR | 0 | 0 |
| EMOTR:n ohjausosasto | 5 | 10 |
| Sisäpolitiikan alat | 207 | 212 |
| Ulkopolitiikan alat | 104 | 72 |
| Hallinto | 2 | 0 |
| Peritty takaisin yhteensä | 575 | 327 |

milj. euroa

2012

2011

Maatalous:

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

0

0

Maaseudun kehittäminen

Maaseudun kehittäminen

0

0

Koheesiopolitiikka:

EAKR

EAKR

38

13

Koheesiorahasto

Koheesiorahasto

5

2

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

214

17

KOR/EKTR

KOR/EKTR

0

0

EMOTR:n ohjausosasto

EMOTR:n ohjausosasto

5

10

Sisäpolitiikan alat

207

212

Ulkopolitiikan alat

104

72

Hallinto

2

0

Peritty takaisin yhteensä

575

327

Edellä mainitut määrät on vähennetty laskettaessa ennakkomaksuja, jotka esitetään liitetiedoissa 2.6 ja 2.10.

2.6

2.10

6.6   OMISTA VAROISTA SAATAVIIN TUOTTOIHIN LIITTYVÄ VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

OMISTA VAROISTA SAATAVIIN TUOTTOIHIN LIITTYVÄ VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Takaisinperityt määrät | | |
| — | Pääoma |

milj. euroa

2012

2011

Takaisinperityt määrät

—

Pääoma

133

63

| — | Korko |
| --- | --- |

—

Korko

160

312

Peritty takaisin yhteensä

293

375

6.7   MUUT RAHOITUSOIKAISUT (PERUUTUKSET JA TAKAISINPERINTÄ), JOTKA JÄSENVALTIOT OVAT ILMOITTANEET TOTEUTTANEENSA OHJELMAKAUDEN 2007–2013 OSALTA

MUUT RAHOITUSOIKAISUT (PERUUTUKSET JA TAKAISINPERINTÄ), JOTKA JÄSENVALTIOT OVAT ILMOITTANEET TOTEUTTANEENSA OHJELMAKAUDEN 2007–2013 OSALTA

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltio | EAKR/Koheesiorahasto | Euroopan sosiaalirahasto | Euroopan kalatalousrahasto | Yhteensä vuoden 2012 lopussa |
| Belgia | 3 | 11 | — | 14 |
| Bulgaria | 13 | 2 | 0 | 15 |
| Tšekki | 191 | 37 | — | 228 |
| Tanska | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Saksa | 290 | 49 | 1 | 340 |
| Viro | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Irlanti | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Kreikka | 63 | — | 0 | 63 |
| Espanja | 204 | 39 | 9 | 252 |
| Ranska | 42 | 37 | 0 (12) | 79 |
| Italia | 141 | 27 | 0 | 168 |
| Kypros | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Latvia | 10 | — | 0 | 10 |
| Liettua | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Luxemburg | — | 0 | — | 0 |
| Unkari | 26 | — | 0 | 26 |
| Malta | 1 | 0 | — | 1 |
| Alankomaat | 1 | 2 | 0 | 3 |
| Itävalta | 4 | 1 | 0 | 5 |
| Puola | 204 | — | 0 | 204 |
| Portugali | 46 | 28 | 1 | 75 |
| Romania | 43 | — | 0 | 43 |
| Slovenia | 5 | 5 | — | 10 |
| Slovakia | 33 | 4 | 0 | 37 |
| Suomi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Ruotsi | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 38 | 13 | 1 | 52 |
| Rajat ylittävät tapaukset | 8 | — | — | 8 |
| Toteutettu yhteensä | 1 377 | 261 | 14 | 1 652 |

milj. euroa

Jäsenvaltio

EAKR/Koheesiorahasto

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan kalatalousrahasto

Yhteensä vuoden 2012 lopussa

Belgia

3

11

—

14

14

Bulgaria

13

2

0

15

15

Tšekki

191

37

—

228

228

Tanska

0

0

0

0

0

Saksa

290

49

1

340

340

Viro

4

0

0

4

4

Irlanti

0

5

0

5

5

Kreikka

63

—

0

63

63

Espanja

204

39

9

252

252

Ranska

42

37

0 (12)

12

79

79

Italia

141

27

0

168

168

Kypros

0

0

0

1

1

Latvia

10

—

0

10

10

Liettua

6

0

0

6

6

Luxemburg

—

0

—

0

0

Unkari

26

—

0

26

26

Malta

1

0

—

1

1

Alankomaat

1

2

0

3

3

Itävalta

4

1

0

5

5

Puola

204

—

0

204

204

Portugali

46

28

1

75

75

Romania

43

—

0

43

43

Slovenia

5

5

—

10

10

Slovakia

33

4

0

37

37

Suomi

1

0

0

1

1

Ruotsi

2

1

1

4

4

Yhdistynyt kuningaskunta

38

13

1

52

52

Rajat ylittävät tapaukset

8

—

—

8

8

Toteutettu yhteensä

1 377

261

14

1 652

Yllä olevassa taulukossa esitetään jäsenvaltioittain jaoteltuna kumulatiiviset numerotiedot rahoitusoikaisuista, jotka jäsenvaltiot olivat raportoineet ohjelmakauden 2007–2013 alusta vuoden 2012 loppuun mennessä. Nämä tiedot täydentävät komission rahoitusoikaisuista kumulatiivisesti raportoimia tietoja (ks. liitetieto 6.4.3).

6.4.3

Saadakseen paremman varmuuden jäsenvaltioiden toimittamien takaisinperintää ja peruutuksia koskevien tietojen kattavuudesta ja luotettavuudesta komissio aloitti vuonna 2011 rakennetoimien (EAKR, koheesiorahasto, sosiaalirahasto ja EKTR) tarkastukset. Tavoitteena on varmistaa, että jäsenvaltioiden raportointi on kattavaa ja luotettavaa. Riskianalyysin perusteella otokseen valittiin 12 todentamisviranomaista kymmenestä jäsenvaltiosta (13). Asianomaiset komission yksiköt saivat vuoden 2012 aikana riittävän varmuuden siitä, että tarkastuksen kohteina olleista 12 todentamisviranomaisesta 11:llä on käytössä tyydyttävät järjestelyt, joilla pidetään kirjaa aiheettomien maksujen takaisinperintään ja peruutuksiin liittyvistä määristä ja raportoidaan asiaan liittyvät tiedot komissiolle.

13

Komission yksiköt jatkavat tätä tarkastustyötä vuonna 2013 ja sen jälkeisinä vuosina muissa jäsenvaltioissa sen jälkeen, kun ne ovat analysoineet peruutuksia ja takaisinperintää koskevat jäsenvaltioiden vuotuiset lausunnot, jotka on toimitettava vuonna 2013.

7.   RAHOITUSTUKIMEKANISMIT

Tässä liitetiedossa pyritään antamaan kattavat tiedot EU:ssa nykyisin käytössä olevista rahoitustukimekanismeista. Näin täydennetään liitetiedossa 2 esitettyjä tietoja. Tämän liitetiedon ensimmäisessä osassa (7.1) esitetyt tiedot liittyvät komission hallinnoimaan EU:n otto- ja antolainaustoimintaan. Liitetiedon toisessa osassa (7.2) esitetään tiedot EU:n perussopimuksen soveltamisalan ulkopuolisista valtioiden välisistä rahoituksenvakautusmekanismeista, jotka eivät vaikuta EU:n talousarvioon.

2

7.1

7.2

7.1   KOMISSION HALLINNOIMA OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINTA

KOMISSION HALLINNOIMA OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINTA

7.1.1   
  Katsaus otto- ja antolainaustoimintaan

Katsaus otto- ja antolainaustoimintaan

Määrien kirjanpitoarvot

Määrien kirjanpitoarvot

| milj. euroa |
| --- |
| | Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | Euratom-lainat | Maksu-taselainat | Euroopan rahoituksen-vakautusmekanismi (ERVM) | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä 31.12.2012 | Yhteensä 31.12.2012 |
| Antolainaus
  (ks. liitetieto 2.4.2) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 | 41 281 |
| Ottolainaus
  (ks. liitetieto 2.14) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 | 41 251 |
| Edellä olevassa taulukossa on esitetty kirjanpitoarvot, kun taas jäljempänä olevissa taulukoissa olevat määrät ovat nimellisarvoja. |

milj. euroa

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Euratom-lainat

Maksu-taselainat

Euroopan rahoituksen-vakautusmekanismi (ERVM)

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä 31.12.2012

Yhteensä 31.12.2012

Antolainaus

(ks. liitetieto 2.4.2)

2.4.2

549

425

11 623

44 476

221

57 294

57 294

41 281

Ottolainaus

(ks. liitetieto 2.14)

2.14

549

425

11 623

44 476

194

57 267

57 267

41 251

Edellä olevassa taulukossa on esitetty kirjanpitoarvot, kun taas jäljempänä olevissa taulukoissa olevat määrät ovat nimellisarvoja.

Euroopan unioni valtuutetaan EU:n perussopimuksessa hyväksymään ottolainausohjelmia, jotta se voisi hankkia tehtäviensä hoitamiseksi tarvittavat rahoitusvarat. Euroopan komissio, joka toimii EU:n puolesta, vastaa tällä hetkellä seuraavassa luetelluista kolmesta pääasiallisesta lainaohjelmasta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)), joista se voi myöntää lainoja. Se rahoittaa antolainauksen laskemalla liikkeeseen velkainstrumentteja pääomamarkkinoilla tai käyttämällä välittäjinä rahoituslaitoksia.

Näiden kolmen välineen tärkeimmät ominaispiirteet ovat seuraavat:

| — | EU hankkii lainarahoitusta pääomamarkkinoilta tai käyttämällä rahoituslaitoksia välittäjinä. Antolainaustoimintaa ei siis kateta talousarviosta, koska EU ei saa ottaa lainaa tavanomaisten talousarviomenojen tai talousarvion alijäämän kattamiseksi. |
| --- | --- |

—

EU hankkii lainarahoitusta pääomamarkkinoilta tai käyttämällä rahoituslaitoksia välittäjinä. Antolainaustoimintaa ei siis kateta talousarviosta, koska EU ei saa ottaa lainaa tavanomaisten talousarviomenojen tai talousarvion alijäämän kattamiseksi.

| — | Otettavien lainojen koko vaihtelee pienistä 1–99 miljoonan euron erillislainoista viiteluokkaa vastaaviin lainoihin, jotka liittyvät maksutaselainoihin ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin. |
| --- | --- |

—

Otettavien lainojen koko vaihtelee pienistä 1–99 miljoonan euron erillislainoista viiteluokkaa vastaaviin lainoihin, jotka liittyvät maksutaselainoihin ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin.

| — | Hankitut varat lainataan lainansaajavaltiolle samoin ehdoin kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta joukkolainan velanhoidosta vastaa kuitenkin Euroopan unioni, millä varmistetaan, että kaikki joukkolainaan liittyvät maksut suoritetaan ajoissa ja täysimääräisesti. Tämän vuoksi maksutaselainojen saajien on suoritettava erääntyvät maksut seitsemän päivää ennen vastaavan joukkolainan eräpäivää ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin puitteissa myönnettyjen lainojen saajien 14 päivää ennen vastaavan joukkolainan eräpäivää, jotta komissiolla olisi riittävästi aikaa varmistaa, että maksut suoritetaan aina ajoissa. |
| --- | --- |

—

Hankitut varat lainataan lainansaajavaltiolle samoin ehdoin kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta joukkolainan velanhoidosta vastaa kuitenkin Euroopan unioni, millä varmistetaan, että kaikki joukkolainaan liittyvät maksut suoritetaan ajoissa ja täysimääräisesti. Tämän vuoksi maksutaselainojen saajien on suoritettava erääntyvät maksut seitsemän päivää ennen vastaavan joukkolainan eräpäivää ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin puitteissa myönnettyjen lainojen saajien 14 päivää ennen vastaavan joukkolainan eräpäivää, jotta komissiolla olisi riittävästi aikaa varmistaa, että maksut suoritetaan aina ajoissa.

| — | Lainapaketin kokonaismäärä, lyhennyserät, pisin yksittäisen lainan maturiteetti ja keskimääräinen enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja lainansaajavaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, joihin kuuluvat muun muassa lyhennyserät ja nostettavien lainaerien maksut. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu Kansainvälisen valuuttarahaston soveltamia ehtoja vastaavien yhdessä sovittujen tiukkojen edellytysten ja ehtojen täyttämisestä samaan tapaan kuin Kansainvälisen valuuttarahaston ja EU:n yhteisen rahoitusavun tapauksessa. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoituksen aikatauluun. |
| --- | --- |

—

Lainapaketin kokonaismäärä, lyhennyserät, pisin yksittäisen lainan maturiteetti ja keskimääräinen enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja lainansaajavaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, joihin kuuluvat muun muassa lyhennyserät ja nostettavien lainaerien maksut. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu Kansainvälisen valuuttarahaston soveltamia ehtoja vastaavien yhdessä sovittujen tiukkojen edellytysten ja ehtojen täyttämisestä samaan tapaan kuin Kansainvälisen valuuttarahaston ja EU:n yhteisen rahoitusavun tapauksessa. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoituksen aikatauluun.

| — | Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta. |
| --- | --- |

—

Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta.

| — | Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 5–30 vuotta. |
| --- | --- |

—

Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 5–30 vuotta.

| — | Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n 28 jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

—

Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n 28 jäsenvaltiota.

| — | Jos lainansaajavaltio laiminlyö lainan takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 12 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski. |
| --- | --- |

—

Jos lainansaajavaltio laiminlyö lainan takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 12 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski.

| — | Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä. |
| --- | --- |

—

Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä.

Lisäksi Euratom (jota edustaa komissio) ottaa oikeushenkilönä lainaa myöntääkseen lainoja sekä jäsenvaltioille että muille maille energia-alan laitoksiin liittyvien hankkeiden rahoittamista varten. Selvitystilassa oleva Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) hankki maksuvelvoitteensa laiminlyöneen velallisen velkojen uudelleenjärjestelyn jälkeen vuosina 2002 ja 2007 EIP:ltä velkasitoumuksia (promissory notes), joiden luottoluokitus on AAA. Kyseisten velkasitoumusten kirjanpitoarvo oli tilinpäätöspäivänä 221 miljoonaa euroa.

Euratom

EHTY

Seuraavassa on lisätietoja kaikista edellä tarkastelluista välineistä. Taulukosta käy ilmi efektiivinen korko (joka ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

| Antolainaus | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0,298 % – 4,54 % | 1,58513 % – 4,54 % |
| Euratom-lainat | 0,431 % – 5,76 % | 1,067 % – 5,76 % |
| Maksutaselainat | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 2,375 % – 3,750 % | 2,375 % – 3,50 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 5,2354 % – 5,8103 % | 1,158 % – 5,8103 % |

Antolainaus

31.12.2012

31.12.2011

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0,298 % – 4,54 %

1,58513 % – 4,54 %

Euratom-lainat

0,431 % – 5,76 %

1,067 % – 5,76 %

Maksutaselainat

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

2,375 % – 3,750 %

2,375 % – 3,50 %

Selvitystilassa oleva EHTY

5,2354 % – 5,8103 %

1,158 % – 5,8103 %

| Ottolainaus | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0,298 % – 4,54 % | 1,58513 % – 4,54 % |
| Euratom-lainat | 0,351 % – 5,6775 % | 0,867 % – 5,6775 % |
| Maksutaselainat | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 2,375 % – 3,750 % | 2,375 % – 3,50 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 6,92 % – 9,78 % | 1,158 % – 9,2714 % |

Ottolainaus

31.12.2012

31.12.2011

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0,298 % – 4,54 %

1,58513 % – 4,54 %

Euratom-lainat

0,351 % – 5,6775 %

0,867 % – 5,6775 %

Maksutaselainat

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

2,375 % – 3,750 %

2,375 % – 3,50 %

Selvitystilassa oleva EHTY

6,92 % – 9,78 %

1,158 % – 9,2714 %

7.1.2   
  Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

ERVM (nimellisarvot)

ERVM (nimellisarvot)

| milj. euroa |
| --- |
| | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| Myönnetyt lainat yhteensä | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Nostetut lainat 31.12.2011 | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Vuonna 2012 nostetut lainat | 7 800 | 8 000 | 15 800 |
| Nostetut lainat 31.12.2012 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Takaisin maksetut lainat 31.12.2012 (14) | 0 | 0 | 0 |
| Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2012 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Nostamattomat lainat 31.12.2012 | 800 | 3 900 | 4 700 |

milj. euroa

Irlanti

Portugali

Yhteensä

Myönnetyt lainat yhteensä

Myönnetyt lainat yhteensä

22 500

22 500

26 000

26 000

48 500

48 500

Nostetut lainat 31.12.2011

13 900

14 100

28 000

Vuonna 2012 nostetut lainat

7 800

8 000

15 800

Nostetut lainat 31.12.2012

Nostetut lainat 31.12.2012

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Takaisin maksetut lainat 31.12.2012 (14)

14

0

0

0

Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2012

Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2012

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Nostamattomat lainat 31.12.2012

800

3 900

4 700

Neuvosto perusti 11. toukokuuta 2010 Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin (ERVM), jonka tarkoituksena on rahoitusvakauden säilyttäminen Euroopassa (neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010). Mekanismi perustuu SEUT-sopimuksen 122 artiklan 2 kohtaan, ja siitä voidaan myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. Taloudellinen apu myönnetään lainan tai luottojärjestelyn muodossa. Komissio lainaa EU:n puolesta varat pääomamarkkinoilta tai käyttämällä välittäjinä rahoituslaitoksia ja lainaa hankkimansa varat edelleen tukea tarvitsevalle jäsenvaltiolle. Kunkin Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin puitteissa lainan saaneen valtion osalta tehdään ennen lainaerän maksua neljännesvuosittain arviointi, jossa tarkastellaan lainaan liittyvien poliittisten edellytysten täyttymistä.

Toukokuun 9. päivänä 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmissä järjestelyn enimmäismäärä rajoitetaan 60 miljardiin euroon, mutta lakisääteinen enimmäismäärä asetetaan neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 2 artiklan 2 kohdassa, jossa avoinna olevien lainojen ja luottojärjestelyjen määrä rajoitetaan omien varojen enimmäismäärään nähden käytettävissä olevaan liikkumavaraan. ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta – EU:n talousarvioon kohdistui tämän vuoksi 31. joulukuuta 2012 näistä lainoista yhteensä 44 476 miljoonan euron enimmäisriski (edellä olevassa taulukossa ilmoitettu 43,8 miljardia euroa on tämän riskin nimellisarvo). Koska Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin puitteissa otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta, Euroopan parlamentti tarkastelee ja valvoo komission kyseisen mekanismin puitteissa toteuttamia toimia talousarviomenettelyn ja vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä.

Neuvosto antoi joulukuussa 2010 täytäntöönpanopäätöksen, joka koski enintään 22,5 miljardin euron lainan myöntämistä Irlannille, ja toukokuussa 2011 täytäntöönpanopäätöksen, joka koski enintään 26 miljardin lainan myöntämistä Portugalille. Alkuperäisissä täytäntöönpanopäätöksissä korko ja korkomarginaali määritettiin siten, että lainaehdot vastasivat Kansainvälisen valuuttarahaston tuen ehtoja. Neuvosto antoi kuitenkin 11. lokakuuta 2011 täytäntöönpanopäätökset 2011/682/EU ja 2011/683/EU, joissa se pienensi korkomarginaaleja takautuvasti ja pidensi lainojen keskimääräistä erääntymisaikaa 7,5 vuodesta 12,5 vuoteen ja yksittäisten osaerien erääntymisaikaa enintään 30 vuoteen. Ecofin-neuvosto päätti 12.4.2013 pidentää Irlannille ja Portugalille myönnettyjen ERVM-lainojen keskimääräistä erääntymisaikaa vielä 7 vuodella enintään 19,5 vuoteen. Laina-ajan pidennyksellä pyritään tasoittamaan kyseisten maiden takaisinmaksujärjestelyjä ja vähentämään jälleenrahoitustarpeita ohjelman jälkeisinä vuosina.

EU aikoo laskea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin puitteissa vuoden 2013 viimeisellä neljänneksellä liikkeeseen vielä yhteensä 3 miljardin euron arvosta joukkolainoja Irlannille ja Portugalille myönnettävien lainojen rahoittamiseksi. ERVM ei enää osallistu uusiin rahoitusohjelmiin eikä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä. Siitä kuitenkin rahoitetaan edelleen Portugalin ja Irlannin käynnissä olevia ohjelmia (ks. myös jäljempänä liitetieto 7.2.2).

7.2.2)

7.1.3   
  Maksutaselainat

Maksutaselainat

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, jolla tarjotaan EU:n jäsenvaltioille keskipitkän aikavälin rahoitustukea. Välineestä voidaan myöntää lainoja jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Tästä järjestelystä voivat saada tukea vain ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Välineestä myönnettävien lainojen enimmäismäärä on rajoitettu 50 miljardiin euroon. Näiden lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. EU:n talousarvioon kohdistui tämän vuoksi 31. joulukuuta 2012 näistä lainoista yhteensä 11 623 miljoonan euron enimmäisriski (seuraavassa taulukossa ilmoitettu 11,4 miljardia euroa on tämän riskin nimellisarvo).

MAKSUTASELAINAT (nimellisarvot)

MAKSUTASELAINAT (nimellisarvot)

| milj. euroa |
| --- |
| | Unkari | Latvia | Romania | Yhteensä |
| Myönnetyt lainat yhteensä | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Nostettu vuonna 2008 | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Nostettu vuonna 2009 | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Nostettu vuonna 2010 | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Nostettu vuonna 2011 | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Nostettu vuonna 2012 | — | — | — | — |
| Nostetut lainat 31.12.2012 | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Takaisin maksetut lainat 31.12.2012 | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2012 | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Nostamattomat määrät 31.12.2012 | 0 | 0 | 1 400 | 1 400 |
| Näiden lainojen takaisinmaksuaikataulu on esitetty tämän liitetiedon lopussa olevassa taulukossa. |

milj. euroa

Unkari

Latvia

Romania

Yhteensä

Myönnetyt lainat yhteensä

Myönnetyt lainat yhteensä

6 500

6 500

3 100

3 100

6 400

6 400

16 000

16 000

Nostettu vuonna 2008

2 000

—

—

2 000

Nostettu vuonna 2009

3 500

2 200

1 500

7 200

Nostettu vuonna 2010

—

700

2 150

2 850

Nostettu vuonna 2011

—

—

1 350

1 350

Nostettu vuonna 2012

—

—

—

—

Nostetut lainat 31.12.2012

Nostetut lainat 31.12.2012

5 500

5 500

2 900

2 900

5 000

5 000

13 400

13 400

Takaisin maksetut lainat 31.12.2012

(2 000)

—

—

(2 000)

Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2012

Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2012

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Nostamattomat määrät 31.12.2012

0

0

1 400

1 400

Näiden lainojen takaisinmaksuaikataulu on esitetty tämän liitetiedon lopussa olevassa taulukossa.

Vuoden 2008 marraskuun ja vuoden 2012 lopun välisenä aikana maksutaselainoja myönnettiin Unkarille, Latvialle ja Romanialle yhteensä 16 miljardia euroa. Tästä määrästä 13,4 miljardia euroa nostettiin vuoden 2012 loppuun mennessä. Unkarin maksutaselainaohjelma päättyi marraskuussa 2010 (jolloin lainoja oli nostamatta 1 miljardi euroa), ja ensimmäinen takaisinmaksuerä, joka oli 2 miljardia euroa, saatiin aikataulun mukaisesti joulukuussa 2011. Latvian maksutaselainaohjelman voimassaolo päättyi tammikuussa 2012 (jolloin oli nostamatta 200 miljoonaa euroa). Romanian ensimmäinen maksutaselainaohjelma päättyi toukokuussa 2012, jolloin myönnetty laina oli nostettu kokonaisuudessaan.

Romania pyysi helmikuussa 2011 maksutaselainajärjestelmän puitteissa ennalta varautuvaa jatkorahoitustukea talouskasvun uudelleen käynnistämiseksi. Neuvosto päätti 12. toukokuuta 2011 myöntää Romanialle EU:n ennalta varautuvaa maksutasetukea enintään 1,4 miljardia euroa (neuvoston päätös 2011/288/EU). Jos rahoitustuki olisi otettu käyttöön, se olisi myönnetty lainana, jonka takaisinmaksuaika on enintään seitsemän vuotta. Ennalta varautuvan maksutasetuen voimassaoloaika päättyi maaliskuun lopussa 2013, mihin mennessä lainaa ei ollut nostettu.

Seuraavassa taulukossa esitetään suunniteltu nimellismääräinen takaisinmaksuaikataulu maksamatta oleville ERVM- ja maksutaselainoille lainasopimusten allekirjoituspäivänä:

| mrd. euroa |
| --- |
| Vuosi | Maksutaselainat | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | Yhteensä |
| Unkari | Latvia | Romania | Yhteensä | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| 2014 | 2,0 | 1,0 | | 3,0 | | | | 3,0 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5,0 | | 5,0 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Yhteensä | 3,5 | 2,9 | 5,0 | 11,4 | 21,7 | 22,1 | 43,8 | 55,2 |

mrd. euroa

Vuosi

Maksutaselainat

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Yhteensä

Unkari

Latvia

Romania

Yhteensä

Irlanti

Portugali

Yhteensä

2014

2,0

1,0

3,0

3,0

2015

1,2

1,5

2,7

5,0

5,0

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2032

3,0

3,0

3,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Yhteensä

3,5

2,9

5,0

11,4

21,7

22,1

43,8

55,2

7.1.4   
  Makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom ja selvitystilassa oleva EHTY

Makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom ja selvitystilassa oleva EHTY

Makrotaloudellinen rahoitusapu on politiikkalähtöinen rahoitusväline, josta myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea ja/tai talousarviotukea EU:n aluetta maantieteellisesti lähellä oleville kumppanimaille. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston tukemille rakennemuutos- ja uudistusohjelmille myönnettyä rahoitusta. Komissio oli 31.12.2012 mennessä tehnyt 100 miljoonan euron arvosta lainasopimuksia, joihin liittyviä varoja toinen osapuoli ei vielä ollut nostanut. Komissio ei ole saanut näille lainoille takauksia ulkopuolisilta tahoilta, vaan niille on myönnetty takaus takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4).

Makrotaloudellinen rahoitusapu

2.4

Euratom on Euroopan unionin oikeushenkilö, jota edustaa Euroopan komissio. Jäsenvaltioille myönnettävillä Euratom-lainoilla rahoitetaan jäsenvaltioissa toteutettavia investointihankkeita, jotka liittyvät ydinsähkön teolliseen tuotantoon ja polttoainekiertoon tarkoitettuihin teollisiin laitoksiin. Kolmansille maille myönnettävät Euratom-lainat on tarkoitettu toimivien tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten ja ydinpolttoainekiertoon liittyvien laitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen. Komissio on saanut näille lainoille ulkopuolisilta takauksia yhteensä 423 miljoonan euron arvosta (447 miljoonaa euroa vuonna 2011).

Euratom

EHTY:n lainat sisältävät selvitystilassa olevan EHTY:n EHTY:n perustamissopimuksen 54 ja 56 artiklan mukaisesti lainavaroista myöntämät luotot sekä kolme noteeraamatonta vieraan pääoman ehtoista arvopaperia, jotka EIP on laskenut liikkeeseen maksukyvyttömän velallisen sijaan tulleena velallisena. EHTY pitää kyseiset arvopaperit hallussaan niiden erääntymiseen (vuonna 2017 ja vuonna 2019) saakka kattaakseen vastaavien ottamiensa lainojen takaisinmaksun. Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta lisättynä kyseiselle vuodelle jaksotetulla, oikeuksien syntymisajankohtana maksettujen palkkioiden ja kyseisenä ajankohtana aiheutuneiden transaktiokustannusten osuudella. Laskennassa on käytetty efektiivisen koron menetelmää.

EHTY:n lainat

7.2   EU:N PERUSSOPIMUKSEN ULKOPUOLISET VALTIOIDEN VÄLISET RAHOITUKSENVAKAUTUSMEKANISMIT

EU:N PERUSSOPIMUKSEN ULKOPUOLISET VALTIOIDEN VÄLISET RAHOITUKSENVAKAUTUSMEKANISMIT

7.2.1   
  Euroopan rahoitusvakautusväline

Euroopan rahoitusvakautusväline

Euroalueen jäsenvaltiot perustivat Ecofin-neuvoston 9. toukokuuta 2010 antamien päätösten jälkeen Euroopan rahoitusvakausvälineen. Välineen tehtävänä on turvata rahoitusvakaus Euroopassa tarjoamalla rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioille. Euroopan rahoitusvakausvälineestä ei nykyisen puitesopimuksen mukaan enää myönnetä uusia lainoja 1. heinäkuuta 2013 jälkeen (ks. jäljempänä liitetieto 7.2.2). Euroalueen valtion- ja hallitusten päämiesten heinäkuussa 2011 tekemän sopimuksen mukaan Euroopan rahoitusvakausväline voi käyttää seuraavia toimenpiteitä, joihin on yhdistetty asianmukaisten ehtojen täyttäminen:

7.2.2)

| — | lainojen myöntäminen rahoitusvaikeuksissa oleville valtioille |
| --- | --- |

—

lainojen myöntäminen rahoitusvaikeuksissa oleville valtioille

| — | velkainstrumenttien ensi- ja jälkimarkkinoilla toimiminen; jälkimarkkinoilla toteutettavien toimien on aina perustuttava EKP:n analyysiin, jossa todetaan finanssimarkkinoiden poikkeuksellinen tilanne ja rahoitusvakauden vaarantuminen |
| --- | --- |

—

velkainstrumenttien ensi- ja jälkimarkkinoilla toimiminen; jälkimarkkinoilla toteutettavien toimien on aina perustuttava EKP:n analyysiin, jossa todetaan finanssimarkkinoiden poikkeuksellinen tilanne ja rahoitusvakauden vaarantuminen

| — | varautumisohjelmaan perustuvien toimien toteuttaminen |
| --- | --- |

—

varautumisohjelmaan perustuvien toimien toteuttaminen

| — | rahoituslaitosten pääomittamisen rahoittaminen valtioille myönnettävien lainojen avulla |
| --- | --- |

—

rahoituslaitosten pääomittamisen rahoittaminen valtioille myönnettävien lainojen avulla

| — | osittaisten riskisuojatodistusten antaminen riskialttiiden jäsenvaltioiden toteuttamille uusille liikkeeseenlaskuille. |
| --- | --- |

—

osittaisten riskisuojatodistusten antaminen riskialttiiden jäsenvaltioiden toteuttamille uusille liikkeeseenlaskuille.

Välineellä on vakuutena euroalueen jäsenvaltioiden antamat 780 miljardin euron takaussitoumukset, ja sen lainanantokapasiteetti on 440 miljardia euroa. Sille ei ole myönnetty takausta EU:n talousarviosta. Euroopan rahoitusvakausväline on Luxemburgiin rekisteröity liikeyritys, jonka omistajina ovat euroalueen jäsenvaltiot. Se ei kuulu EU:n perussopimuksen soveltamisalaan, joten se ei ole EU:n elin vaan täysin erillinen yhteisö, jota ei konsolidoida EU:n tilinpäätökseen. Tämän vuoksi sillä ei ole vaikutusta EU:n tilinpäätökseen lukuun ottamatta jäljempänä kuvattuja seuraamuksiin perustuvia tuloja.

Komissio vastaa rahoitusapuun liitettyjen poliittisten ehtojen neuvottelemisesta ja niiden täyttämisen seurannasta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1173/2011 mukaan jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro, voidaan määrätä seuraamuksena sakkoja silloin, kun jäsenvaltio ei ole toteuttanut asianmukaisia toimia liiallisen alijäämänsä korjaamiseksi tai kun se on vääristänyt tilastoja. Tällaisen sakon määrä on 0,2 prosenttia suhteessa jäsenvaltion edellisvuoden BKT:hen. Makrotalouden epätasapainon korjaamisesta annetussa asetuksessa (EU) N:o 1174/2011 säädetään vastaavasti euroalueen jäsenvaltiolle määrättävästä vuotuisesta sakosta, joka määrätään, jos jäsenvaltio ei ole toteuttanut vaadittuja korjaavia toimia tai jos se on esittänyt riittämättömän korjaussuunnitelman. Tällaisen sakon määrä on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Asetuksella (EU) N:o 1177/2011 tarkistettiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97. Myös tässä tarkistetussa asetuksessa säädetään mahdollisuudesta määrätä sakkoja euroalueen jäsenvaltioille (sakon määrä on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen lisättynä muuttuvalla osalla). Kaikkien kolmen asetuksen mukaan komission kantamat sakot asetetaan Euroopan rahoitusvakausvälineen tai sen seuraajaksi perustetun mekanismin käyttöön. Tällä hetkellä tarkoituksena on, että tällaiset sakot siirretään Euroopan rahoitusvakausvälineelle EU:n talousarvion kautta. Tämä tarkoittaa, että tällaiset määrät otetaan talousarvioon sekä tuloina että menoina, jolloin niillä ei ole vaikutusta talousarvion kokonaistoteutumaan. Näin ollen niillä ei myöskään ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen sellaisena kuin se esitetään EU:n tilinpäätöslaskelmissa.

ERVM (nimellisarvot)

ERVM (nimellisarvot)

| milj. euroa |
| --- |
| | Irlanti | Portugali | Kreikka (15) | Yhteensä |
| Myönnetyt lainat yhteensä | 17 700 | 26 000 | 144 600 | 188 300 |
| Nostetut lainat 31.12.2012 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |
| Takaisin maksetut lainat 31.12.2012 | — | — | — | — |
| Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2012 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |

milj. euroa

Irlanti

Portugali

Kreikka (15)

15

Yhteensä

Myönnetyt lainat yhteensä

Myönnetyt lainat yhteensä

17 700

17 700

26 000

26 000

144 600

144 600

188 300

188 300

Nostetut lainat 31.12.2012

12 000

18 200

108 300

138 500

Takaisin maksetut lainat 31.12.2012

—

—

—

—

Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2012

Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2012

12 000

12 000

18 200

18 200

108 300

108 300

138 500

138 500

7.2.2   
  Euroopan vakausmekanismi (EVM)

Euroopan vakausmekanismi (EVM)

Eurooppa-neuvosto pääsi 17. joulukuuta 2010 sopimukseen siitä, että euroalueen jäsenvaltioita varten on tarpeen perustaa pysyvä vakausmekanismi. Tätä mekanismia kutsutaan Euroopan vakausmekanismiksi. Se on hallitustenvälinen elin, johon sovelletaan kansainvälistä julkisoikeutta ja joka ei kuulu EU:n perussopimuksen soveltamisalaan. Euroalueen seitsemäntoista jäsenvaltiota allekirjoittivat sopimuksen Euroopan vakausmekanismin perustamisesta 2. helmikuuta 2012. Sen soveltaminen aloitettiin lokakuussa 2012. Euroopan vakausmekanismi on ottanut hoitaakseen Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin tehtävät, ja 1.7.2013 se otti hoitaakseen myös Euroopan rahoitusvakausvälineen tehtävät. Siitä on tullut ainoa pysyvä mekanismi, joka vastaa euroalueen jäsenvaltioiden uusiin rahoitustukipyyntöihin. Euroopan rahoitusvakausväline ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi eivät enää osallistu uusiin rahoitusohjelmiin eivätkä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä. Niistä kuitenkin rahoitetaan edelleen Portugalin ja Irlannin käynnissä olevia ohjelmia. Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin puitteissa jo myönnettyjen lainojen nostamiseen ja takaisinmaksuun sovelletaan edelleen rahoituksenvakautusmekanismin sääntöjä, joten vastaavalla ottolainauksella on edelleen EU:n talousarviosta myönnetty takaus, minkä vuoksi kyseiset lainat esitetään edelleen EU:n taseessa. Euroopan vakausmekanismin perustaminen ei sen vuoksi vaikuta Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin voimassa oleviin velvoitteisiin. Euroopan vakausmekanismin puitteissa otetuille lainoille ei myönnetä takausta EU:n talousarviosta.

Euroopan vakausmekanismin tukena on vankka pääomarakenne, ja sen merkitty pääoma on yhteensä 700 miljardia euroa. Tästä summasta 80 miljardia euroa on euroalueen jäsenvaltioilta saatua maksettua pääomaa. Vakausmekanismin lainanantokapasiteetti on sen pääoman perusteella periaatteessa 500 miljardia euroa. Euroopan vakausmekanismin tarjoamaan tukeen liitetään ehtoja, jotka ovat valitun tukivälineen kannalta tarkoituksenmukaisia. Jäsenvaltioille myönnettävien lainojen ehtona on tiukan talous- ja finanssipolitiikan mukauttamisohjelman toteuttaminen voimassa olevien järjestelyjen mukaisesti. Koska uusi vakausmekanismi on erillinen oikeushenkilö ja euroalueen jäsenvaltiot rahoittavat suoraan sen toiminnan, se ei ole EU:n elin eikä se näin vaikuta EU:n talousarvioon eikä tilinpäätökseen lukuun ottamatta jäljempänä kuvattuja tuloja, jotka mahdollisesti saadaan seuraamuksista. Komissio vastaa rahoitusapuun liitettyjen poliittisten ehtojen neuvottelemisesta ja näiden ehtojen täyttymisen seurannasta (samaan tapaan kuin Euroopan rahoitusvakausvälineen tapauksessa). Poliittisten ehtojen täyttymistä arvioidaan jokaisen Euroopan vakausmekanismista rahoitustukea saavan valtion osalta säännöllisesti ennen uuden maksuerän suorittamista.

Kuten edellä on todettu, asetusten (EU) N:o 1173/2011, (EU) N:o 1174/2011 ja (EU) N:o 1177/2011 mukaisesti kannetut sakot siirretään EU:n talousarvion kautta Euroopan vakausmekanismille sen jälkeen, kun Euroopan rahoitusvakausväline on lopettanut toimintansa. Lisäksi 25 jäsenvaltion (joihin eivät kuulu Yhdistynyt kuningaskunta ja Tšekki) allekirjoittamassa sopimuksessa talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta määrätään seuraamusmaksuista, jotka peritään sopimuspuolina olevilta jäsenvaltioilta, jos nämä eivät ole toteuttaneet tarvittavia toimenpiteitä puuttuakseen alijäämää koskevan perusteen rikkomiseen. Seuraamusmaksut (jotka voivat olla enintään 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) maksetaan Euroopan vakausmekanismille, jos ne peritään euroalueen jäsenvaltioilta (jolloin niillä ei ole vaikutusta EU:n talousarvion toteutumaan ja niitä käsitellään siis samaan tapaan kuin Euroopan rahoituksenvakausvälineen seuraamusmaksuja), tai ne tuloutetaan EU:n talousarvioon, jos ne peritään euroalueen ulkopuolisilta jäsenvaltioilta (ks. perussopimuksen 8 artiklan 2 kohta). Jälkimmäisessä tapauksessa seuraamusmaksun määrä on EU:n talousarvioon otettavaa tuloa, ja se esitetään tällaisena tulona tilinpäätöksessä.

EVM (nimellisarvot)

EVM (nimellisarvot)

| milj. euroa |
| --- |
| | Espanja |
| Myönnetyt lainat yhteensä | 100 000 |
| Nostetut lainat 31.12.2012 | 39 468 |
| Takaisin maksetut lainat 31.12.2012 | — |
| Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2012 | 39 468 |
| Nostamattomat määrät 31.12.2012 | 60 532 |

milj. euroa

Espanja

Myönnetyt lainat yhteensä

Myönnetyt lainat yhteensä

100 000

100 000

Nostetut lainat 31.12.2012

39 468

Takaisin maksetut lainat 31.12.2012

—

Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2012

Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2012

39 468

39 468

Nostamattomat määrät 31.12.2012

60 532

8.   RAHOITUSRISKIEN HALLINTA

Seuraavat Euroopan unionin (EU) rahoitusriskien hallintaa koskevat tiedot liittyvät

| — | otto- ja antolainaustoimintaan, jonka Euroopan komissio on toteuttanut käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat |
| --- | --- |

—

otto- ja antolainaustoimintaan, jonka Euroopan komissio on toteuttanut käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat

| — | treasury-toimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset ja |
| --- | --- |

—

treasury-toimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset ja

| — | ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettuun takuurahastoon. |
| --- | --- |

—

ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettuun takuurahastoon.

8.1   RISKITYYPIT

RISKITYYPIT

Markkinariski on riski siitä, että rahoitusinstrumentin käypä arvo tai vastaiset rahavirrat vaihtelevat markkinahintojen muutosten vuoksi. Markkinariski käsittää paitsi tappion myös voiton mahdollisuuden. Siihen kuuluvat valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski (EU:hun ei kohdistu merkittävää muuta hintariskiä).

Markkinariski

| 1. | Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan. |
| --- | --- |

1.

Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan.

Valuuttariski

| 2. | Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin. |
| --- | --- |

2.

Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin.

Korkoriski

Luottoriski on tappion riski, joka aiheutuu siitä mahdollisuudesta, että velallinen/lainanottaja ei maksa takaisin lainaa tai muuta luottoa (pääomaa, korkoa tai ei kumpaakaan) tai rikkoo muuten sopimuksesta johtuvia velvoitteita. Lainan takaisinmaksu voi viivästyä, lainanottajan maksuja voidaan joutua järjestelemään uudelleen tai velallinen voi joutua konkurssiin.

Luottoriski

Likviditeettiriski tarkoittaa riskiä siitä, että arvopaperia tai muuta omaisuuserää on hankala myydä nopeasti markkinoilla tappion estämiseksi tai velvoitteen täyttämiseksi.

Likviditeettiriski

8.2   RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

EU:n lainanottoon ja -antoon sekä niihin liittyviin treasury-toimintoihin sovelletaan näitä toimintoja koskevia neuvoston päätöksiä ja tapauksen mukaan EU:n sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta, lainanannosta sekä treasury-toiminnoista, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Suojausta ei yleensä käytetä korkotason tai valuuttojen kurssien vaihtelujen kattamiseksi, koska EU:n myöntämät lainat myönnetään yleensä samoin ehdoin kuin niiden rahoittamiseksi otetut lainat (back-to-back), jolloin avoimia valuutta- tai korkopositioita ei ole. Tämän back-to-back -periaatteen soveltamista valvotaan säännöllisesti.

Selvitystilassa olevan EHTY:n osalta Euroopan komissio hallinnoi velkojen selvittämistä, eikä selvitystilassa oleva EHTY näin enää myönnä uusia lainoja eikä hanki niitä varten rahoitusta. EHTY voi ottaa uutta lainaa vain sellaista jälleenrahoitusta varten, jonka tarkoituksena on vähentää rahoitustoiminnan kustannuksia. Treasury-toiminnassa noudatetaan varovaisuusperiaatetta rahoitusriskien rajoittamiseksi.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2028/2004 ja neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 105/2009), varainhoitoasetuksessa (neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006, neuvoston asetuksella (EY) N:o 1525/2007 ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 1261/2005, neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1248/2006 ja neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007).

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti sovelletaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kyseisen jäsenvaltion nimeämään rahoituslaitokseen. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kyseisen jäsenvaltion nimeämään rahoituslaitokseen. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi. |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi.

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity EU:n talousarvioon tuloutettaviin jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Järjestelmän turvallisuus ja tehtävien eriyttäminen varmistetaan erityismenettelyillä varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Komission treasury- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin. Tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot (esimerkiksi maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, rahavirtojen ennustaminen ja toiminnan jatkuvuus). Ohjeiden ja menettelyjen noudattamista valvotaan säännöllisesti. Lisäksi budjettipääosaston ja talouden ja rahoituksen pääosaston kanssa vaihdetaan säännöllisesti tietoja riskienhallinnasta ja parhaista vastuista.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Ennen vuotta 2010 saadut määrät on talletettu pankkitileille pankeissa, jotka on erityisesti valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten. Pankit valitaan varainhoitoasetuksessa säädettyjen tarjouskilpailumenettelyjen mukaisesti. Varoja yksittäisiin pankkeihin sijoitettaessa noudatetaan sisäistä riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan sijoittaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot on vuodesta 2010 alkaen sijoitettu tarkoitusta varten perustettuun rahastoon (BUFI). Alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen hoidosta vastaa komissio, joka noudattaa sisäisiä ohjeita ja varainhoidon suuntaviivoja. Eri osa-alueista, muun muassa treasury-toiminnoista, on annettu menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Varojen hoidon tavoitteena on sijoittaa komissiolle maksetut sakot siten, että

| a) | varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä; |
| --- | --- |

a)

varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä;

| b) | tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut. |
| --- | --- |

b)

tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut.

Sijoitukset tehdään periaatteessa ainoastaan seuraaviin kohteisiin: määräaikaistalletukset euroalueen keskuspankkeihin, euroalueen valtioiden luottolaitoksiin, valtioiden kokonaan omistamiin tai takaamiin pankkeihin tai ylikansallisiin laitoksiin; joukkovelkakirjat, velkasitoumukset tai sijoitustodistukset, joiden liikkeeseenlaskijoina ovat valtioiden yksiköt, joihin liittyy suora euroalueen valtiovastuu, tai ylikansalliset laitokset.

Pankkitakaukset

Pankkitakaukset

Komissiolla on lisäksi merkittävät rahoituslaitosten antamat vakuudet, jotka liittyvät komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta yrityksille määräämiin sakkoihin (ks. liitetieto 2.9.1). Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Näitä vakuuksia hallinnoidaan sisäisen riskienhallintapolitiikan mukaisesti. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

2.9.1

Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahaston (ks. liitetieto 2.4) varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät 25. marraskuuta 1994 Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä tehtyyn sopimukseen, jota on muutettu 17. ja 23. syyskuuta 1996, 8. toukokuuta 2002, 25. helmikuuta 2008 ja 9. marraskuuta 2010. Takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa eli euroa. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi. Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa on kiinnitettävä erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että hoidettavina olevat varat voidaan myydä tai siirtää ilman merkittävää viivettä katettavina olevien sitoumusten asettamien vaatimusten mukaisesti.

2.4

8.3   VALUUTTARISKIT

VALUUTTARISKIT

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

Useimmat rahoitusvarat ja -velat ovat euromääräisiä, joten EU:lla ei näissä tapauksissa ole valuuttariskiä. EU kuitenkin myöntää lainoja Yhdysvaltain dollareina Euratomin rahoitusvälineen kautta. Lainat rahoitetaan ottamalla vastaavan suuruisia lainoja Yhdysvaltain dollareissa (back-to-back-operaatiot). EU:lla ei tilinpäätöspäivänä ollut Euratomiin liittyviä valuuttakurssiriskejä. Selvitystilassa olevalla EHTY:llä on pieni ulkomaan valuutan määräinen nettovastuu, jonka arvo on 1,35 miljoonaa euroa. Vastuu jakautuu 1,13 miljoonan euron asuntolainoihin ja 0,22 miljoonan euron käyttötilien saldoihin.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Omista varoista annetun asetuksen mukaisesti omat varat, jotka jäsenvaltiot maksavat muissa valuutoissa kuin euroina, säilytetään omien varojen pankkitileillä. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseen. Edellä mainitussa asetuksessa säädetään menettelyistä, joita sovelletaan kyseisten varojen hallinnoinnissa. Joissakin tapauksissa varoja käytetään kyseisen vieraan valuutan määräisten maksujen suorittamiseen ilman muuntamista euroiksi.

Komissio on avannut muiden EU-valuuttojen kuin euron sekä Sveitsin frangin ja Yhdysvaltain dollarin määräisiä pankkitilejä liikepankeissa suorittaakseen kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Näille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan, minkä vuoksi ne eivät muodosta valuuttariskiä.

Kun sekalaisia tuloja (muita kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille komission tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai ne muunnetaan euroiksi ja siirretään muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Koska kaikki sakot määrätään ja maksetaan euroina, komissiolle ei aiheudu riskiä valuuttakurssien vaihtelusta.

Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahaston rahoitusvarat ovat euromääräisiä, joten valuuttakurssiriskiä ei ole.

8.4   KORKORISKI

KORKORISKI

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

Vaihtuvakorkoinen otto- ja antolainaus

Vaihtuvakorkoinen otto- ja antolainaus

EU:lla on otto- ja antolainaustoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat. EU:hun kohdistuu korkoriski makrotaloudelliseen rahoitusapuun ja Euratomiin liittyvän vaihtuvakorkoisen ottolainauksen vuoksi. Näiden lainojen korkoriski katetaan kuitenkin siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). EU:n nimellismääräiset vaihtuvakorkoiset lainat olivat tilinpäätöspäivänä yhteensä 0,7 miljardia euroa (0,8 miljardia euroa vuonna 2011). Lainat hinnoitellaan uudelleen kuuden kuukauden välein.

Kiinteäkorkoinen otto- ja antolainaus

Kiinteäkorkoinen otto- ja antolainaus

EU:lla oli vuonna 2012 myös makrotaloudelliseen rahoitusapuun ja Euratomiin liittyviä kiinteäkorkoisia lainoja yhteensä 271 miljoonaa euroa (236 miljoonaa euroa vuonna 2011). Nämä lainat erääntyvät joko 1–5 vuoden kuluttua (25 miljoonaa euroa) tai yli viiden vuoden kuluttua (246 miljoonaa euroa). Näitä lainoja merkittävämpiä ovat kuitenkin ne kymmenen kiinteäkorkoista lainaa, jotka EU:lla on osana maksutaselainojen rahoitusvälinettä. Niiden yhteismäärä oli 11,4 miljardia euroa vuonna 2012 (11,4 miljardia euroa vuonna 2011). Nämä lainat erääntyvät joko 1–5 vuoden kuluttua (8,4 miljardia euroa) tai yli viiden vuoden kuluttua 3,0 miljardia euroa). EU:lla on lisäksi 18 Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin liittyvää kiinteäkorkoista lainaa. Näiden lainojen yhteismäärä oli 43,8 miljardia euroa vuonna 2012. Nämä lainat erääntyvät joko 1–5 vuoden kuluttua (9,8 miljardia euroa) tai yli viiden vuoden kuluttua (34 miljardia euroa).

Selvitystilassa olevan EHTY:n toiminnasta seuraa, että siihen kohdistuu korkoriski. EHTY:n ottamien lainojen korkoriski katetaan yleensä kuitenkin siten, että EHTY myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut. Varojen hoidosta voidaan todeta, että EHTY-salkussa on neljä prosenttia vaihtuvakorkoisia joukkovelkakirjoja. Tilinpäätöspäivänä kahdeksan prosenttia joukkovelkakirjasalkusta oli nollakorkoisia joukkovelkakirjoja.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Komission treasury-toimintaan ei kuulu ottolainaus. Tämän vuoksi korkoriskiä ei ole. Komissio voi kuitenkin saada korkoa varoista, joita se säilyttää pankkitileillään. Komissio on tämän vuoksi ottanut käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pankkitileille kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua.

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin ja keskuspankkeihin omien varojen vastaanottamista varten avatut tilit ovat korottomia, eikä niistä peritä kuluja. Kaikille muille keskuspankeissa oleville tileille maksetaan korkoa pankin kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti. Korko vaihtelee markkinatilanteen mukaan.

Liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille kertyy korko päivittäin. Korko perustuu muuttuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan positiivista tai negatiivista sopimusmarginaalia. Useimmille tileille maksettava korko perustuu eoniakorkoon (Euro over night index average), ja maksettavaa korkoa mukautetaan eoniakoron mukaan. Joidenkin tilien koron laskennassa käytetään Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaa marginaalikorkoa. Tämän vuoksi ei ole riskiä siitä, että komission saama korko alittaisi markkinakorot.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Talletuksiin ja pankkitakauksiin ei kohdistu korkoriskiä. Talletuksista kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua. BUFI-salkussa ei ole vaihtuvakorkoisia joukkovelkakirjoja.

Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahastoon kuuluvat vaihtuvakorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit ovat alttiita korkojen volatiliteettiin liittyville vaikutuksille, kun taas kiinteäkorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit aiheuttavat käypään arvoon liittyviä riskejä. Kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen osuus sijoitussalkusta oli tilinpäätöspäivänä noin 67 prosenttia (83 prosenttia vuonna 2011).

8.5   LUOTTORISKI

LUOTTORISKI

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

Luottoriskiä hallitaan ensisijaisesti hankkimalla takauksia valtioilta (Euratomin tapauksessa). Seuraavaksi kyseeseen tulee takuurahasto (makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom) ja takuurahaston jälkeen varojen ottaminen jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Viime kädessä luottoriskiä hallinnoidaan EU:n talousarvion kautta. Omia varoja koskevien maksujen enimmäismäärä on omista varoista annettujen säännösten mukaan 1,23 prosenttia suhteessa jäsenvaltioiden BKTL:oon. Maksumäärärahojen kattamiseen vuonna 2012 käytetty omien varojen määrä oli 0,93 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että 31. joulukuuta 2012 näiden vakuuksien kattamiseen oli käytettävissä 0,3 prosentin marginaali. Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitettu takuurahasto perustettiin vuonna 1994. Siitä katetaan sellaisiin lainoihin liittyvä velvoitteiden laiminlyöntiriski, jotka on otettu Euroopan unionin ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi. Luottoriskiä pienentää kuitenkin mahdollisuus nostaa varoja jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä yli tilillä olevien määrien, jos velallinen ei pysty maksamaan erääntynyttä velkaa kokonaisuudessaan. Tätä varten EU:lla on oikeus kääntyä jäsenvaltioiden puoleen varmistaakseen, että se pystyy täyttämään oikeudelliset velvoitteensa velkojiaan kohtaan.

Treasury-toiminnassa on noudatettava vastapuolten valinnasta annettuja ohjeita. Näistä toiminnoista vastaava yksikkö voi tämän vuoksi tehdä sopimuksen vain sellaisten asetetut vaatimukset täyttävien pankkien kanssa, jotka rajaavat vastapuoliriskinsä riittävän hyvin.

EHTY:n luottoriskiä hallitaan analysoimalla säännöllisesti sitä, pystyvätkö velalliset suoriutumaan korkojen ja pääoman maksuvelvollisuudestaan. Luottoriskin hallintaan kuuluu myös vakuuksien hankkiminen sekä takausten hankkiminen valtioilta, yrityksiltä ja yksityishenkilöiltä. Treasury-toiminnassa on noudatettava vastapuolten valinnasta annettuja ohjeita. Toiminnoista vastaava yksikkö voi tehdä sopimuksen vain sellaisten asetetut vaatimukset täyttävien pankkien kanssa, jotka rajaavat vastapuoliriskinsä riittävän hyvin.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Pääosaa komission rahavaroista säilytetään omista varoista annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) 1150/2000 mukaisesti pankkitileillä, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksien maksamista varten (omat varat). Kaikki tällaiset tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Näistä laitoksista aiheutuu komissiolle pienin mahdollinen luottoriski (tai vastapuoliriski), koska vastapuolena on jäsenvaltio. Osa komission rahavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista varten. Näitä tilejä täydennetään tarpeen mukaan, ja niitä hallinnoidaan automaattisesti kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä säilytetään vähimmäismäärä varoja, joka vastaa tileiltä keskimäärin päivittäin suoritettavia maksuja. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat alhaiset (yli 20 tilillä on keskimäärin yhteensä 20–100 miljoonaa euroa) eikä komissiolle aiheudu juurikaan riskiä. Nämä määrät on syytä suhteuttaa kaikkien pankkitileillä olevien varojen yhteismäärään, joka vaihtelee miljardista 35 miljardiin euroon. Vuonna 2012 näiltä tileiltä suoritettiin maksuja 139,5 miljardia euroa.

Komissioon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

| — | Kaikki liikepankit valitaan tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody's) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus. |
| --- | --- |

—

Kaikki liikepankit valitaan tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody's) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus.

| — | Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokitukset tarkistetaan vähintään kuukausittain ja tarpeen mukaan useammin. Finanssikriisin vuoksi otettiin käyttöön tehostetut seurantamenettelyt ja liikepankkien luottoluokitusten päivittäinen tarkastelu. Näitä toimenpiteitä jatkettiin vuoden 2012 ajan. |
| --- | --- |

—

Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokitukset tarkistetaan vähintään kuukausittain ja tarpeen mukaan useammin. Finanssikriisin vuoksi otettiin käyttöön tehostetut seurantamenettelyt ja liikepankkien luottoluokitusten päivittäinen tarkastelu. Näitä toimenpiteitä jatkettiin vuoden 2012 ajan.

| — | EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

—

EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Pankit, joihin talletetaan alustavasti maksetuista sakoista ennen vuotta 2010 saadut määrät, on valittu tarjouskilpailussa noudattaen riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan tallettaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään.

Liikepankeilla, jotka on erikseen valittu alustavasti maksettujen sakkojen (käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia) tallettamista varten, on pääsäännön mukaan oltava pitkän aikavälin luottoluokituksena vähintään A (S&P tai vastaava) kaikilta kolmelta suurimmalta luottoluokituslaitokselta ja lyhyen aikavälin luottoluokituksena vähintään A–1 (S&P tai vastaava). Erityistoimia sovelletaan silloin, kun kyseisiin ryhmiin kuuluvien pankkien luottoluokitusta alennetaan. Lisäksi kuhunkin pankkiin talletettu määrä on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen pankin omista varoista. Tämä osuus vaihtelee pankin luottoluokituksen mukaan. Tällaisen enimmäismäärän laskennassa otetaan huomioon myös kyseisen pankin komission hyväksi antamien vakuuksien määrä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että pankkeihin tehdyt talletukset täyttävät riskienhallintapolitiikan vaatimukset.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen sijoittamisesta aiheutuu komissiolle luottoriski, eli riski siitä, että vastapuoli ei pysty maksamaan varoja takaisin täysimääräisesti eräpäivänä. Suurimmat riskikeskittymät aiheutuvat Ranskasta ja Saksasta, koska Ranskan osuus sijoitussalkusta on 53 prosenttia ja Saksan 24 prosenttia.

Pankkitakaukset

Pankkitakaukset

Komissiolla on lisäksi merkittävät rahoituslaitosten antamat vakuudet, jotka liittyvät komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta yrityksille määräämiin sakkoihin (ks. liitetieto 2.9.1). Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Tällaisten vakuuksien hyväksymiseen sovellettua riskinhallintapolitiikkaa tarkistettiin vuoden 2012 aikana. Tarkistuksen yhteydessä asetettiin uudet luottoluokituksia koskevat vaatimukset ja niihin liittyvät vastapuolikohtaiset enimmäisprosenttiosuudet (suhteessa kunkin vastapuolen omiin varoihin) EU:ssa finanssialalla nykyisin vallitsevan tilanteen vuoksi. Riskienhallintapolitiikalla varmistetaan edelleen se, että komission luottokannan laatu on hyvä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että avoinna olevat vakuudet täyttävät riskienhallintapolitiikan vaatimukset.

2.9.1

Takuurahasto

Takuurahasto

Kaikkien pankkienvälisten sijoitusten luottoluokituksen olisi takuurahaston hallinnoinnista EU:n ja EIP:n välillä tehdyn sopimuksen mukaan oltava vähintään P–1 (Moody’s) tai vastaava. Määräaikaistalletukset 31. joulukuuta 2012 (242 miljoonaa euroa) oli tehty tällaisten vastapuolien kanssa (vuonna 2011 vastaava määrä oli 300 miljoonaa euroa).

8.6   LIKVIDITEETTIRISKI

LIKVIDITEETTIRISKI

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

Lainanotosta aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). Takuurahasto toimii makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratomin likviditeettireservinä ja turvaverkkona siltä varalta, että velalliset myöhästyvät maksuissaan tai laiminlyövät ne. Maksutaselainoihin liittyvissä laiminlyönneissä sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 431/2009. Tässä asetuksessa säädetään menettelystä, joka antaa riittävästi aikaa ottaa käyttöön varoja jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Vastaavasta Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin sovellettavasta menettelystä säädetään neuvoston asetuksessa (EU) N:o 407/2010.

Selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja velkojen hallinnoinnin osalta komissio varmistaa likviditeettivaatimusten täyttymisen käyttämällä takaisinmaksuennusteita, jotka on laadittu yhteistyössä asianomaisten komission yksiköiden kanssa.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

EU:n budjettiperiaatteilla varmistetaan se, että rahavaroista pystytään koko vuoden ajan suorittamaan kaikki maksut. Käytännössä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä vastaa varainhoitovuoden maksumäärärahoja. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet saadaan kahtenatoista kuukausittaisena suorituksena vuoden mittaan, mutta maksujen aikataulu on epätasaisempi. Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) 1150/2000 (omia varoja koskeva asetus) mukaan jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tietyn kuukauden (n) 16. päivän jälkeen hyväksyttyihin (lisä)talousarvioihin, ovat käytettävissä vasta kuukautena n+2. Vastaavat maksumäärärahat sen sijaan ovat käytettävissä välittömästi. Jotta voidaan varmistaa, että rahavarat riittävät joka kuukausi maksujen suorittamiseen, tarvittavien rahavarojen määrästä laaditaan säännöllisesti ennusteita. Jäsenvaltioita voidaan myös tietyin edellytyksin pyytää maksamaan etukäteen omiin varoihin kuuluvia rahoitusosuuksiaan tai niiltä voidaan pyytää etukäteen lisärahoitusta. Lisäksi komission päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automatisoituja kassanhallintavälineitä, joilla varmistetaan, että komission jokaisella pankkitilillä on joka päivä riittävästi varoja.

Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Takuurahaston sijoitussalkun on oltava vähintään 100 miljoonaa euroa, ja sijoitusten on oltava maturiteetiltaan alle 12 kuukauden rahamarkkinainstrumenteissa. Näiden sijoitusten kokonaismäärä oli 250 miljoonaa euroa 31.12.2012. Lisäksi rahaston varojen nimellisarvosta vähintään 20 prosenttia on sijoitettava rahamarkkinainstrumentteihin, kiinteäkorkoisiin jäljellä olevalta maturiteetiltaan enintään 12 kuukauden joukkovelkakirjoihin ja vaihtuvakorkoisiin joukkovelkakirjoihin. Tämä suhdeluku oli 52 prosenttia 31.12.2012.

9.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

9.1   LÄHIPIIRI

LÄHIPIIRI

Komission lähipiiriin kuuluvat muut EU:n konsolidoidut yhteisöt ja kyseisten yhteisöjen ylin johto. Näiden yhteisöjen väliset transaktiot ovat osa EU:n normaalia toimintaa. Tämän vuoksi EU:n tilinpäätössääntöihin ei sisälly kyseisiä transaktioita koskevia erityisiä tiedonantovaatimuksia.

9.2   YLIMMÄN JOHDON KESKEISET TALOUDELLISET ETUUDET

YLIMMÄN JOHDON KESKEISET TALOUDELLISET ETUUDET

Euroopan komission ylimpään johtoon liittyvien lähipiiriä koskevien tietojen esittämiseksi ylin johto on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

| | Ryhmä 1: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti. |
| --- | --- |

Ryhmä 1: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti.

Ryhmä 1:

| | Ryhmä 2: komission varapuheenjohtaja, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja muut komission varapuheenjohtajat. |
| --- | --- |

Ryhmä 2: komission varapuheenjohtaja, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja muut komission varapuheenjohtajat.

Ryhmä 2:

| | Ryhmä 3: neuvoston pääsihteeri, komission jäsenet, unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu. |
| --- | --- |

Ryhmä 3: neuvoston pääsihteeri, komission jäsenet, unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Ryhmä 3:

| | Ryhmä 4: tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet. |
| --- | --- |

Ryhmä 4: tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet.

Ryhmä 4:

| | Ryhmä 5: Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet. |
| --- | --- |

Ryhmä 5: Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet.

Ryhmä 5:

Ylimmän johdon etuuksista on tiivistelmä seuraavassa taulukossa. Lisätietoja on Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L 187, 8.8.1967, muutettu viimeksi 24.9.2012 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 904/2012, (EUVL L 269, 4.10.2012), ja EYVL L 268, 20.10.1977, muutettu viimeksi 30.4.2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1293/2004 (EUVL L 243, 15.7.2004)). Lisätietoja löytyy myös Europa-sivustolla julkaistuista henkilöstösäännöistä. Henkilöstösäännöt ovat virallinen asiakirja, jossa esitetään kaikkien EU:n virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Ylimpään johtoon kuuluvat eivät ole saaneet EU:lta edullisin ehdoin myönnettäviä lainoja.

YLIMMÄN JOHDON KESKEISET TALOUDELLISET ETUUDET

YLIMMÄN JOHDON KESKEISET TALOUDELLISET ETUUDET

| euroa |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | 11 681,17
  –18 370,84 |
| Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Perhelisät: |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Huollettavana oleva lapsi | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Alle kouluikäinen | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Kouluikäinen tai | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 500–810,74 | — | — |
| Edustuslisä | 1 418,07 | 0–911,38 | 500–607,71 | — | — |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | Kyllä |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: |
| Koulutuslisä (16) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| % palkasta (16) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa enintään | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % |
| Edustuskulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | — | — |
| Palvelukseen astuminen: |
| Asettautumiskorvaus | 50 703,52 | 45 927,10
  –47 764,18 | 36 741,68
  –41 334,40 | 39 681,02
  –42 252,94 | Korvataan |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | Korvataan |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (17) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | — |
| Sairausvakuutus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Vapaaehtoinen |
| Eläke (% palkasta, ennen veroja) | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % |
| Vähennykset: |
| Yhteisön vero | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Sairausvakuutus (% palkasta) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Erityismaksu | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 11,6 % |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2012 | 3 | 8 | 91 | 27 | 109 |

euroa

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

11 681,17

–18 370,84

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Huollettavana oleva lapsi

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Alle kouluikäinen

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Kouluikäinen tai

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

500–810,74

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1 418,07

0–911,38

500–607,71

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

Kyllä

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (16)

16

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

% palkasta (16)

16

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa enintään

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Edustuskulut

Edustuskulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

50 703,52

45 927,10

–47 764,18

36 741,68

–41 334,40

39 681,02

–42 252,94

Korvataan

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

Korvataan

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (17)

17

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

—

Sairausvakuutus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Vapaaehtoinen

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Eläke

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Yhteisön vero

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Sairausvakuutus (% palkasta)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Erityismaksu

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

11,6 %

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2012

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2012

3

3

8

8

91

91

27

27

109

109

10.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Komission tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen allekirjoittamispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

11.   KONSOLIDOINNIN LAAJUUS

11.1   KONSOLIDOIDUT YHTEISÖT

KONSOLIDOIDUT YHTEISÖT

A.   EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (51)

EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (51)

1.   Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

| | Euroopan parlamentti |
| --- | --- |

Euroopan parlamentti

| | Eurooppa-neuvosto |
| --- | --- |

Eurooppa-neuvosto

| | Euroopan komissio |
| --- | --- |

Euroopan komissio

| | Alueiden komitea |
| --- | --- |

Alueiden komitea

| | Euroopan unionin tuomioistuin |
| --- | --- |

Euroopan unionin tuomioistuin

| | Euroopan ulkosuhdehallinto |
| --- | --- |

Euroopan ulkosuhdehallinto

| | Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| --- | --- |

Euroopan tietosuojavaltuutettu

| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| --- | --- |

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| | Euroopan oikeusasiamies |
| --- | --- |

Euroopan oikeusasiamies

| | Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| --- | --- |

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

| | Euroopan unionin neuvosto |
| --- | --- |

Euroopan unionin neuvosto

2.   EU:n virastot (38)

EU:n virastot (38)

2.1.   Toimeenpanovirastot (6)

Toimeenpanovirastot (6)

| | Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

| | Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

| | Tutkimuksen toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

| | Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

| | Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

| | Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

2.2.   Erillisvirastot (32)

Erillisvirastot (32)

| | Euroopan meriturvallisuusvirasto |
| --- | --- |

Euroopan meriturvallisuusvirasto

| | Euroopan lääkevirasto |
| --- | --- |

Euroopan lääkevirasto

| | Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen |
| --- | --- |

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

| | Euroopan kemikaalivirasto |
| --- | --- |

Euroopan kemikaalivirasto

| | Fusion for Energy-yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten) |
| --- | --- |

Fusion for Energy-yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Euroopan tasa-arvoinstituutti |
| --- | --- |

Euroopan tasa-arvoinstituutti

| | Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto |
| --- | --- |

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

| | Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus |
| --- | --- |

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

| | Euroopan ympäristökeskus |
| --- | --- |

Euroopan ympäristökeskus

| | Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus |
| --- | --- |

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

| | Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto |
| --- | --- |

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

| | Euroopan pankkiviranomainen |
| --- | --- |

Euroopan pankkiviranomainen

| | Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (18) |
| --- | --- |

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (18)

18

| | Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto |
| --- | --- |

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto

| | Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto |
| --- | --- |

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto

| | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen |
| --- | --- |

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

| | Euroopan rautatievirasto |
| --- | --- |

Euroopan rautatievirasto

| | Yhteisön kasvilajikevirasto |
| --- | --- |

Yhteisön kasvilajikevirasto

| | Euroopan kalastuksenvalvontavirasto |
| --- | --- |

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

| | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus |
| --- | --- |

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

| | Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) |
| --- | --- |

Euroopan poliisiakatemia (CEPOL)

| | Euroopan poliisivirasto (EUROPOL) |
| --- | --- |

Euroopan poliisivirasto (EUROPOL)

| | Euroopan lentoturvallisuusvirasto |
| --- | --- |

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

| | Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto |
| --- | --- |

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

| | Euroopan perusoikeusvirasto |
| --- | --- |

Euroopan perusoikeusvirasto

| | Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen |
| --- | --- |

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

| | Euroopan unionin elinten käännöskeskus |
| --- | --- |

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

| | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen |
| --- | --- |

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

| | Euroopan koulutussäätiö |
| --- | --- |

Euroopan koulutussäätiö

| | Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö |
| --- | --- |

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

| | Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) |
| --- | --- |

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit)

3.   Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

| | Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa) |
| --- | --- |

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

| | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti |
| --- | --- |

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

B.   YHTEISYRITYKSET

YHTEISYRITYKSET

| | Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio |
| --- | --- |

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio

| | SESAR-yhteisyritys |
| --- | --- |

SESAR-yhteisyritys

| | Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH) |
| --- | --- |

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH)

| | Galileo-yhteisyritys (selvitystilassa) |
| --- | --- |

Galileo-yhteisyritys (selvitystilassa)

| | IMI-yhteisyritys |
| --- | --- |

IMI-yhteisyritys

C.   OSAKKUUSYRITYKSET (4)

OSAKKUUSYRITYKSET (4)

| | Euroopan investointirahasto |
| --- | --- |

Euroopan investointirahasto

| | Clean Sky -yhteisyritys |
| --- | --- |

Clean Sky -yhteisyritys

| | ARTEMIS-yhteisyritys |
| --- | --- |

ARTEMIS-yhteisyritys

| | ENIAC-yhteisyritys |
| --- | --- |

ENIAC-yhteisyritys

11.2   KONSOLIDOIMATTOMAT YHTEISÖT

KONSOLIDOIMATTOMAT YHTEISÖT

Tässä kohdassa on esitetty tiedot sellaisista yhteisöistä, joiden varoja EU hallinnoi, mutta jotka eivät täytä konsolidoinnille asetettuja edellytyksiä ja joita ei tämän vuoksi ole sisällytetty EU:n tilinpäätökseen.

11.2.1   
  Euroopan kehitysrahasto (EKR)

Euroopan kehitysrahasto (EKR)

Euroopan kehitysrahasto, jäljempänä "EKR", on tärkein väline, jolla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden, jäljempänä "AKT-valtiot", sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. EKR:n perustamisesta määrättiin vuonna 1957 tehdyssä Rooman sopimuksessa. Tavoitteena oli myöntää teknistä ja taloudellista tukea alun perin Afrikan maille, joihin joillakin EY:n jäsenvaltioilla oli historiallisia yhteyksiä.

EKR:n toimintaa ei rahoiteta EU:n talousarviosta vaan rahoitus perustuu jäsenvaltioiden suoraan maksamiin rahoitusosuuksiin, joista sovitaan hallitustenvälisissä neuvotteluissa. EKR:n varojen hoidosta vastaavat komissio ja EIP. Kukin EKR-sopimus tehdään noin viideksi vuodeksi. Vuonna 1964 tehdystä ensimmäisestä kumppanuussopimuksesta lähtien kehitysrahastojen toimintakausi on yleensä vastannut kumppanuussopimusten voimassaoloaikoja.

EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta (EUVL L 83, 19.3.2008), jossa säädetään, että EKR:sta laaditaan oma, yhteisöjen tilinpäätöksestä erillinen tilinpäätös. EKR:n tilinpäätöksen ja resurssienhallinnan tarkastuksesta vastaavat ulkopuolisina tarkastajina toimivat Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan parlamentti. Seuraavassa on esitetty tiedoksi kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tase sekä tuotto- ja kululaskelma:

8, 9. ja 10. EKR:n tase

8, 9. ja 10. EKR:n tase

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Pitkäaikaiset varat | 438 | 380 |
| Lyhytaikaiset varat | 2 094 | 2 510 |
| Varat yhteensä | 2 532 | 2 890 |
| Lyhytaikaiset velat | (1 057) | (1 033) |
| Pitkäaikaiset velat | (40) | — |
| Velat yhteensä | (1 097) | (1 033) |
| Nettovarat | 1 435 | 1 857 |
| RAHASTON VARAT JA VARANNOT |
| Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty | 29 579 | 26 979 |
| Muut varannot | 2 252 | 2 252 |
| Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos | (27 374) | (24 674) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (3 023) | (2 700) |
| Nettovarat | 1 435 | 1 857 |

milj. euroa

31.12.2012

31.12.2011

Pitkäaikaiset varat

438

380

Lyhytaikaiset varat

2 094

2 510

Varat yhteensä

2 532

2 890

Lyhytaikaiset velat

(1 057)

(1 033)

Pitkäaikaiset velat

(40)

—

Velat yhteensä

(1 097)

(1 033)

Nettovarat

Nettovarat

1 435

1 435

1 857

1 857

RAHASTON VARAT JA VARANNOT

Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty

29 579

26 979

Muut varannot

2 252

2 252

Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos

(27 374)

(24 674)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(3 023)

(2 700)

Nettovarat

Nettovarat

1 435

1 435

1 857

1 857

8, 9. ja 10. EKR:n konsolidoitu tuotto- ja kululaskelma

8, 9. ja 10. EKR:n konsolidoitu tuotto- ja kululaskelma

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Toiminnan tuotot | 124 | 99 |
| Toiminnan kulut | (3 017) | (2 702) |
| Hallintokulut | (107) | (75) |
| TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ | (3 001) | (2 679) |
| Rahoitustuotot | (22) | (21) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | (3 023) | (2 700) |

milj. euroa

2012

2011

Toiminnan tuotot

124

99

Toiminnan kulut

(3 017)

(2 702)

Hallintokulut

(107)

(75)

TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ

TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ

(3 001)

(3 001)

(2 679)

(2 679)

Rahoitustuotot

(22)

(21)

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

(3 023)

(3 023)

(2 700)

(2 700)

11.2.2   
  Sairausvakuutusjärjestelmä

Sairausvakuutusjärjestelmä

Sairausvakuutusjärjestelmän tarkoitus on tarjota sairausvakuutus Euroopan unionin eri toimielinten ja elinten palveluksessa olevalle henkilöstölle. Järjestelmän varat ovat sen omia varoja, eivätkä ne ole EU:n määräysvallassa, vaikka järjestelmän rahoitusvarojen hallinnoinnista vastaa komissio. Järjestelmä rahoittaa toimintansa jäseniltä (henkilöstöltä) sekä työnantajilta (toimielimet, erillisvirastot ja elimet) kerättävin maksuin.

Järjestelmä muodostuu neljästä erillisestä osajärjestelmästä, jotka ovat Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen henkilöstön kattava pääjärjestelmä sekä kolme kattavuudeltaan suppeampaa osajärjestelmää: yliopistollisen Eurooppa-instituutin henkilöstön kattava järjestelmä, Eurooppa-koulut kattava järjestelmä sekä unionin ulkopuolella työskentelevän henkilöstön kattava järjestelmä, jonka piiriin kuuluu mm. EU:n edustustojen henkilöstö. Järjestelmän varat 31.12.2012 olivat yhteensä 296 miljoonaa euroa (294 miljoonaa euroa vuonna 2011).

11.2.3   
  Osallistujien takuurahasto

Osallistujien takuurahasto

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti suoritetut ennakkomaksut kuuluvat käytännössä osallistujien takuurahastoon. Vuonna 2012 tällaisia ennakkomaksuja suoritettiin yhteensä 4 miljardia euroa (3,3 miljardia euroa vuonna 2011). Tämä rahasto on Euroopan komissiosta erillinen yhteisö, eikä sitä konsolidoida tähän tilinpäätökseen.

Kyseessä on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan EU:n ja osallistujien taloudelliset riskit seitsemännen puiteohjelman epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Takuurahaston pääoma ja korot muodostavat suoritustakuun. Kaikki avustuksina toteutettaviin epäsuoriin toimiin osallistuvat tahot maksavat 5 prosenttia EU:n kokonaisrahoitusosuudesta takuurahaston pääomaan toimen voimassaoloaikana. Näin ollen osallistujat omistavat takuurahaston, ja komissio EU:n edustajana on ainoastaan toimeenpaneva elin. Epäsuoran toimen päätyttyä osallistujille palautetaan niiden takuurahastoon maksama pääomaosuus kokonaisuudessaan, paitsi jos velvoitteensa laiminlyöneet tuensaajat ovat aiheuttaneet takuurahastolle tappioita. Tällöin osallistujille palautetaan vähintään 80 prosenttia niiden rahoitusosuudesta. Osallistujien takuurahasto turvaa näin sekä EU:n että toimiin osallistuvien taloudelliset edut.

Osallistujien takuurahaston kokonaisvarat olivat 31.12.2012 yhteensä 1 452 miljoonaa euroa (1 171 miljoonaa euroa vuonna 2011). Järjestelmän varat ovat sen omia varoja, eivätkä ne ole EU:n määräysvallassa. Järjestelmän rahoitusvarojen hallinnoinnista vastaa EIP.

II   OSA

YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA JA LIITETIEDOT
   (19)

YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA JA LIITETIEDOT

19

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

1.   EU:n talousarvion toteuttaminen ja liitetiedot:

EU:n talousarvion toteuttaminen ja liitetiedot:

| 1.1 | EU:n talousarvion toteutuma |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen ja talousarvion toteutuman täsmäytys |
| --- | --- |

1.2

| 1.3. | Budjetoitujen ja toteutuneiden määrien vertailutaulukot |
| --- | --- |

1.3.

Yhteenveto Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta

Yhteenveto Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta

| 2. | Tulot: Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta |
| --- | --- |

2.

Tulot:

3.   Menot:

Menot:

| 3.1 | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Maksumäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset toimintalohkoittain |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Maksumäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset toimintalohkoittain |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan toimintalohkoittain |
| --- | --- |

3.10

4.   Toimielimet ja erillisvirastot

Toimielimet ja erillisvirastot

| 4.1 | Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta toimielimittäin |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen toteutuminen toimielimittäin |
| --- | --- |

4.2

| 4.3. | Erillisvirastojen tulot: talousarvioennusteet, saamiset ja toteutuneet tulot |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4 | Maksusitoumus- ja maksumäärärahat virastoittain |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Talousarvion toteutuma (sisältää erillisvirastot) |
| --- | --- |

4.5

1.   EU:N TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

EU:N TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

1.1   EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Varainhoitovuoden tulot | 139 541 | 130 000 |
| Maksut varainhoitovuoden määrärahoista | (137 738) | (128 043) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (936) | (1 019) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 92 | 457 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | 60 | 97 |
| Talousarvion toteutuma
   (20) | 1 019 | 1 492 |

milj. euroa

2012

2011

Varainhoitovuoden tulot

139 541

130 000

Maksut varainhoitovuoden määrärahoista

(137 738)

(128 043)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(936)

(1 019)

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

92

457

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

60

97

Talousarvion toteutuma
   (20)

Talousarvion toteutuma

20

1 019

1 019

1 492

1 492

Euroopan unionin talousarvion ylijäämä (1 023 miljoonaa euroa) palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

1.2   VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | (5 329) | (1 789) |
| Tulot |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (2 000) | (371) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 4 582 | 2 072 |
| Siirtosaamiset (netto) | (38) | (236) |
| Menot |
| Siirtovelat (netto) | (1 933) | 3 410 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (2 695) | (936) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | 1 210 | 1 131 |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (4 666) | (1 211) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 4 768 | 2 000 |
| Varausten muutos | 7 805 | (2 109) |
| Muut | (670) | (378) |
| Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos | (15) | (91) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA | 1 019 | 1 492 |

milj. euroa

2012

2011

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Tulot

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(2 000)

(371)

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

4 582

2 072

Siirtosaamiset (netto)

(38)

(236)

Menot

Menot

Siirtovelat (netto)

(1 933)

3 410

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(2 695)

(936)

Ennakkomaksujen nettovaikutus

1 210

1 131

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(4 666)

(1 211)

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

4 768

2 000

Varausten muutos

7 805

(2 109)

Muut

(670)

(378)

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

(15)

(15)

(91)

(91)

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

1 019

1 019

1 492

1 492

1.3   BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

1.3.1   TULOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio | Toteutuneet tulot |
| 1. | Omat varat |

milj. euroa

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio

Toteutuneet tulot

1.

Omat varat

127 512

128 655

128 886

joista tullimaksuja

joista tullimaksuja

19 171

19 171

16 701

16 701

16 261

16 261

joista arvonlisäveroa

joista arvonlisäveroa

14 499

14 499

14 546

14 546

14 648

14 648

joista BKTL-varoja

joista BKTL-varoja

93 719

93 719

97 284

97 284

97 856

97 856

| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät |
| --- | --- |

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

0

1 994

2 041

| 4. | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot |
| --- | --- |

4.

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 312

1 312

1 236

| 5. | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot |
| --- | --- |

5.

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

60

68

612

| 6. | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset |
| --- | --- |

6.

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

50

50

2 928

| 7. | Viivästyskorot ja sakot |
| --- | --- |

7.

Viivästyskorot ja sakot

123

3 648

3 807

| 8. | Lainat |
| --- | --- |

8.

Lainat

0

0

0

| 9. | Sekalaiset tulot |
| --- | --- |

9.

Sekalaiset tulot

30

30

31

Yhteensä

129 088

135 758

139 541

1.3.2   SITOUMUKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio (21) | Sitoumukset |
| 1. | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio (21)

21

Sitoumukset

1.

Kestävä kasvu

67 506

70 842

69 000

| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2.

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

59 976

62 198

60 817

| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3.

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

2 065

2 994

2 892

| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4.

EU maailmanlaajuisena toimijana

9 406

9 931

9 753

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

8 280

9 113

8 822

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

0

0

0

Yhteensä

147 232

155 077

151 284

1.3.3   SITOUMUKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio (22) | Sitoumukset |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio (22)

22

Sitoumukset

01

Talous- ja rahoitusasiat

611

536

535

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

1 148

1 276

1 236

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

92

96

94

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 581

11 818

11 782

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

58 587

60 877

59 514

| 06 | Liikenne ja liikkuminen |
| --- | --- |

06

Liikenne ja liikkuminen

1 664

1 754

1 713

| 07 | Ympäristö ja ilmastotoimet |
| --- | --- |

07

Ympäristö ja ilmastotoimet

493

508

496

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

5 930

7 618

7 059

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 678

1 985

1 878

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

411

932

494

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

1 033

1 011

1 007

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

101

107

101

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

42 045

42 662

42 647

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

143

147

144

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

2 697

3 292

3 088

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

262

271

265

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

687

653

639

| 18 | Sisäasiat |
| --- | --- |

18

Sisäasiat

1 264

1 322

1 290

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

4 817

4 969

4 872

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

104

106

104

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 498

1 733

1 719

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

1 088

1 166

1 135

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

900

1 299

1 294

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

79

79

79

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

194

204

196

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

1 017

1 200

1 149

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

69

63

61

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

12

12

12

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

134

144

135

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 335

1 321

1 318

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

399

477

435

| 32 | Energia |
| --- | --- |

32

Energia

718

764

731

| 33 | Oikeusasiat |
| --- | --- |

33

Oikeusasiat

218

233

222

| 40 | Varaukset |
| --- | --- |

40

Varaukset

759

461

0

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

3 464

3 983

3 841

Yhteensä

147 232

155 077

151 284

1.3.4   MENOT RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio (23) | Suoritetut maksut |
| 1. | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio (23)

23

Suoritetut maksut

1.

Kestävä kasvu

55 337

63 753

61 585

| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2.

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

57 034

60 409

59 096

| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3.

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 484

2 477

2 375

| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4.

EU maailmanlaajuisena toimijana

6 955

7 182

7 064

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

8 278

9 824

8 564

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

0

0

0

Yhteensä

129 088

143 644

138 683

1.3.5   MENOT TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio (24) | Suoritetut maksut |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio (24)

24

Suoritetut maksut

01

Talous- ja rahoitusasiat

511

493

484

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

1 079

1 395

1 271

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

92

103

92

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

9 075

11 755

11 699

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

55 880

59 242

57 948

| 06 | Liikenne ja liikkuminen |
| --- | --- |

06

Liikenne ja liikkuminen

1 079

1 156

1 105

| 07 | Ympäristö ja ilmastotoimet |
| --- | --- |

07

Ympäristö ja ilmastotoimet

393

409

382

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

4 218

6 245

5 307

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 357

1 776

1 501

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

404

893

466

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

806

757

745

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

98

112

99

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

35 538

38 282

38 254

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

110

140

130

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

2 112

3 059

2 761

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

253

278

256

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

592

652

635

| 18 | Sisäasiat |
| --- | --- |

18

Sisäasiat

756

860

835

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

3 276

3 271

3 233

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

102

111

105

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 310

1 475

1 429

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

921

976

943

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

842

1 141

1 128

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

74

83

71

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

193

219

195

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

1 001

1 343

1 149

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

69

73

61

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

12

13

12

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

122

148

128

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 335

1 321

1 318

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

399

501

433

| 32 | Energia |
| --- | --- |

32

Energia

1 339

782

723

| 33 | Oikeusasiat |
| --- | --- |

33

Oikeusasiat

187

206

190

| 40 | Varaukset |
| --- | --- |

40

Varaukset

90

0

0

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

3 464

4 376

3 596

Yhteensä

129 088

143 644

138 683

Hyväksytyssä alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 1.12.2011, maksumäärärahoja oli yhteensä 129 088 miljoonaa euroa. Ne rahoitettiin omilla varoilla, joiden yhteismäärä oli 127 512 miljoonaa euroa. Alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään yleensä varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. BKTL:oon perustuviin omiin varoihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että unionin talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

Tulot:

Tulot:

Vuonna 2012 hyväksyttiin kuusi lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon vuoden 2012 talousarvion tulopuolella, kokonaistulot olivat 135 758 miljoonaa euroa. Tämä määrä rahoitettiin yhteensä 128 655 miljoonan euron omilla varoilla (1 143 miljoonaa euroa enemmän kuin alkuperäisessä talousarviossa) ja muilla tuloilla. Maksumäärärahojen lisääntynyt rahoitustarve katettiin pääasiassa 3 525 miljoonan euron varoilla, jotka liittyvät pääasiassa lisätalousarvion nro 6/2012 kohtaan "Muut tulot" sisältyviin sakkoihin ja viivästyskorkoihin.

Omien varojen osalta on huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin lähes täsmälleen ennustettu määrä. Tämä johtuu siitä, että lisätalousarviolla nro 4/2012 muutettuja talousarvioennusteita (joita vähennettiin 1 520 miljoonalla eurolla kevään 2012 uusien makrotalousennusteiden seurauksena) muutettiin uudelleen lisätalousarviolla nro 6/2012 omien varojen todellisen kantoaikataulun huomioon ottamiseksi. Tällöin niitä vähennettiin edelleen 950 miljoonalla eurolla.

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Menot:

Menot:

Vuosi 2012 oli käynnissä olevan ohjelmakauden 2007–2013 kuudes eli toiseksi viimeinen vuosi. Kaikkien keskeisten ohjelmien toteutus oli täydessä vauhdissa, ja vastaanotettujen maksupyyntöjen lukumäärä kasvoi huomattavasti, mikä on normaalia ohjelmakauden lähestyessä päätöstään. Jäsenvaltioiden jatkaessa julkisen talouden vakauttamista vuodeksi 2012 hyväksytty EU:n talousarvio oli varsin konservatiivinen. Tämän lisäksi vuodelta 2011 oli jäänyt paljon maksamattomia maksupyyntöjä, ja maksuvaatimusten kasautuessa maksumäärärahoihin kohdistui suuria paineita. Tilanne oli korjattava vuoden aikana tarkalla talousarvion hallinnoinnilla ja lopulta lisätalousarviolla.

Sitoumusten osalta voidaan todeta, että hyväksytty talousarvio ja näin ollen myös poliittiset tavoitteet toteutettiin käytännössä kokonaisuudessaan (99,6 prosenttia). Sitoumuksiin tehtiin vuonna 2012 lisätalousarvioissa seuraavat keskeiset oikaisut: ITER-organisaatiota koskeva 650 miljoonan euron lisäys (sen rahoitusta koskevan joulukuussa 2011 tehdyn sopimuksen mukaisesti) sekä 688 miljoonaa euroa Euroopan solidaarisuusrahastoa varten, jonka menot ovat jo perusluonteeltaan odottamattomia. Sitoumuksia vähennettiin 142 miljoonalla eurolla lisätalousarviossa nro 6/2012 palauttamalla käyttämättömät määrät liikkumavaraan. Nämä määrät liittyvät erityisesti kansainvälisiä kalastussopimuksia koskevaan varaukseen sekä eläintautien hävittämistä ja seurantaa koskeviin ohjelmiin.

Maksumäärärahojen kokonaismäärää lisättiin vuoden lopussa 6 miljardilla eurolla lisätalousarviossa nro 6/2012, minkä seurauksena alkuperäinen talousarvio kasvoi 4,8 prosenttia. Maksumäärärahoja tarvittiin lähes kaikkiin otsakkeisiin, erityisesti otsakkeeseen 1 b (Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio). On huomattava, että hyväksytty 6 miljardia euroa oli 3 miljardia euroa vähemmän kuin mitä komissio pyysi. Maksattamatta olevia maksupyyntöjä oli vuoden 2012 lopussa kuluvalta ohjelmakaudelta (2007–2013) 16,2 miljardia euroa koheesiopolitiikassa, ja lisäksi maksattamatta oli 1,1 miljardia euroa kauden 2000–2006 ohjelmiin liittyviä maksupyyntöjä. Nämä määrät on maksettava vuonna 2013. Sitoumusten tapaan Euroopan unionin solidaarisuusrahaston budjettikohtaan osoitettiin vuoden aikana lisää maksumäärärahoja 688 miljoonaa euroa. Käyttämättä jääneet hyväksytyt määrärahat olivat 1 102 miljoonaa euroa (1 582 miljoonaa euroa vuonna 2011). Varainhoitovuodelle 2013 siirrettävien määrärahojen siirtämisen jälkeen määrärahoista raukeaa yhteensä 166 miljoonaa euroa (562 miljoonaa euroa vuonna 2011).

Talousarvioon tehtyjen oikaisujen yksityiskohtaisempi analyysi ja niiden taustat, perustelut ja vaikutukset esitetään komission vuodelta 2012 laatiman, varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen osassa A, jossa tiedot esitetään talousarvion tasolla, ja osassa B, jossa käsitellään erikseen kutakin monivuotisen rahoituskehyksen otsaketta.

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUS – LIITETIEDOT

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUS – LIITETIEDOT

1.   YLEISKATSAUS

YLEISKATSAUS

Talousarviokirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja kyseisen varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annettua komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1268/2012. Yleinen talousarvio on unionin rahoitussuunnittelun tärkein väline. Se on vuosittain laadittava asiakirja, jossa vahvistetaan unionin vuotuiset tulot ja menot.

Komissio laatii joka vuosi arvion kaikkien toimielinten tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle talousarvioesityksen. Neuvosto vahvistaa tämän talousarvioesityksen pohjalta kantansa, josta se käy tämän jälkeen neuvotteluja parlamentin kanssa. Kun neuvottelut on saatu päätöksen, parlamentin puhemies toteaa, että yhteinen teksti on lopullisesti hyväksytty, minkä jälkeen talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä.

Talousarvion rakenteessa komission talousarvioon sisältyy sekä hallinto- että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetuilla määrärahoilla katetaan pääasiassa monivuotisia toimintoja. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin:

rakenteessa

| — | maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista asianomaisena varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään. |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista asianomaisena varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään.

maksusitoumusmäärärahoilla

| — | maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat asianomaisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat asianomaisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

maksumäärärahoilla

Määrärahojen alkuperä

Määrärahojen alkuperä

Suurin osa määrärahoista on peräisin asianomaista varainhoitovuotta koskevasta Euroopan unionin talousarviosta. Määrärahoihin sisältyy kuitenkin myös muunlaisia varainhoitoasetuksen säännösten mukaisia määrärahalajeja. Tällaiset muut määrärahat ovat peräisin aikaisemmilta varainhoitovuosilta tai ulkopuolisista lähteistä.

| — | Asianomaiselle varainhoitovuodelle hyväksyttyjä alkuperäisiä määrärahoja voidaan täydentää budjettikohtien välisillä siirroilla. |
| --- | --- |

—

Asianomaiselle varainhoitovuodelle hyväksyttyjä alkuperäisiä määrärahoja voidaan täydentää budjettikohtien välisillä siirroilla.

alkuperäisiä määrärahoja

siirroilla

| — | Myös edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat tai uudelleen käyttöönotetut määrärahat täydentävät varainhoitovuoden talousarviota. Näitä ovat i) jaksottamattomat maksumäärärahat, jotka voidaan siirtää ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle; ii) toimielinten päätöksellä siirretyt määrärahat kahdessa tapauksessa: jos alustavat muodollisuudet on hoidettu tai jos säädösperusta on hyväksytty myöhään. Vapautuneiden määrärahojen ottaminen uudelleen käyttöön: tällöin otetaan uudelleen käyttöön sellaisia rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahoja, jotka ovat vapautuneet maksusitoumusten purkautumisen seurauksena. Maksusitoumusmäärärahoja voidaan lisäksi ottaa poikkeuksellisesti uudelleen käyttöön silloin, kun niihin liittyy komission tekemä virhe tai kun ne ovat välttämättömiä ohjelman toteuttamiselle. |
| --- | --- |

—

Myös edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat tai uudelleen käyttöönotetut määrärahat täydentävät varainhoitovuoden talousarviota. Näitä ovat i) jaksottamattomat maksumäärärahat, jotka voidaan siirtää ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle; ii) toimielinten päätöksellä siirretyt määrärahat kahdessa tapauksessa: jos alustavat muodollisuudet on hoidettu tai jos säädösperusta on hyväksytty myöhään. Vapautuneiden määrärahojen ottaminen uudelleen käyttöön: tällöin otetaan uudelleen käyttöön sellaisia rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahoja, jotka ovat vapautuneet maksusitoumusten purkautumisen seurauksena. Maksusitoumusmäärärahoja voidaan lisäksi ottaa poikkeuksellisesti uudelleen käyttöön silloin, kun niihin liittyy komission tekemä virhe tai kun ne ovat välttämättömiä ohjelman toteuttamiselle.

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat

| — | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joihin kuuluvat






  i) | saadut suoritukset, kun varat ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja siinä budjettikohdassa, johon alkuperäinen meno on kirjattu. Näitä tuloja voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta; |
| --- | --- | --- |

—

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joihin kuuluvat

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot,

i)

saadut suoritukset, kun varat ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja siinä budjettikohdassa, johon alkuperäinen meno on kirjattu. Näitä tuloja voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta;

| ii) | Efta-määrärahat: Euroopan talousaluetta (ETA) koskevassa sopimuksessa on määrätty sen jäsenten rahoitusosuuksista tietyissä EU:n talousarviosta rahoitettavissa toimissa. Kyseiset budjettikohdat sekä suunniteltujen rahoitusosuuksien määrät julkaistaan Euroopan unionin talousarvion liitteessä III. Eftan rahoitusosuus lisää kyseisten kohtien määrärahoja. Määrärahat, jotka ovat varainhoitovuoden lopussa käyttämättä, peruutetaan ja palautetaan ETA-maille; |
| --- | --- |

ii)

Efta-määrärahat: Euroopan talousaluetta (ETA) koskevassa sopimuksessa on määrätty sen jäsenten rahoitusosuuksista tietyissä EU:n talousarviosta rahoitettavissa toimissa. Kyseiset budjettikohdat sekä suunniteltujen rahoitusosuuksien määrät julkaistaan Euroopan unionin talousarvion liitteessä III. Eftan rahoitusosuus lisää kyseisten kohtien määrärahoja. Määrärahat, jotka ovat varainhoitovuoden lopussa käyttämättä, peruutetaan ja palautetaan ETA-maille;

| iii) | tulot kolmansilta osapuolilta/mailta, jotka ovat tehneet Euroopan unionin kanssa sopimuksia, joissa määrätään EU:n toimintaan liittyvistä rahoitusosuuksista. Näiden maiden maksamat rahoitusosuudet katsotaan kolmansilta saaduksi rahoitukseksi, ja ne kohdennetaan asianomaisiin budjettikohtiin (usein tutkimustoiminnan yhteyteen). Kyseisiä määrärahoja voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta; |
| --- | --- |

iii)

tulot kolmansilta osapuolilta/mailta, jotka ovat tehneet Euroopan unionin kanssa sopimuksia, joissa määrätään EU:n toimintaan liittyvistä rahoitusosuuksista. Näiden maiden maksamat rahoitusosuudet katsotaan kolmansilta saaduksi rahoitukseksi, ja ne kohdennetaan asianomaisiin budjettikohtiin (usein tutkimustoiminnan yhteyteen). Kyseisiä määrärahoja voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta;

| iv) | työt kolmansille: EU:n tutkimuskeskukset voivat tutkimustoimintansa yhteydessä suorittaa töitä ulkopuolisille tahoille. Kolmansilta saatavien tulojen tavoin kolmansille suoritetuista töistä saatavat tulot otetaan asianomaisiin budjettikohtiin ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta; ja |
| --- | --- |

iv)

työt kolmansille: EU:n tutkimuskeskukset voivat tutkimustoimintansa yhteydessä suorittaa töitä ulkopuolisille tahoille. Kolmansilta saatavien tulojen tavoin kolmansille suoritetuista töistä saatavat tulot otetaan asianomaisiin budjettikohtiin ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta; ja

| v) | ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön saadut määrärahat: Nämä määrärahat ovat tuensaajien palauttamia unionin varoja, ja ne voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta. |
| --- | --- |

v)

ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön saadut määrärahat: Nämä määrärahat ovat tuensaajien palauttamia unionin varoja, ja ne voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta.

Käytettävissä olevien määrärahojen muodostuminen

Käytettävissä olevien määrärahojen muodostuminen

| — | Alkuperäinen talousarvio = vuoden n – 1 joulukuussa hyväksytyt määrärahat; |
| --- | --- |

—

Alkuperäinen talousarvio = vuoden n – 1 joulukuussa hyväksytyt määrärahat;

| — | ; |
| --- | --- |

—

Formula;

| — | . |
| --- | --- |

—

Formula.

1.1   VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden talousarvion toteutuma, jos se on ollut ylijäämäinen. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutumaa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumäärärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden maksumäärärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet vuoden n – 1 lokakuun 16. päivän ja vuoden n lokakuun 15. päivän välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään vuoden n + 1 tammikuun 31. päivänä. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

Talousarvion toteutuma muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan unionin talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Yhteisön omista varoista annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään:

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat, ja |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat, ja

| — | varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot.

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden 2012 talousarvion toteuttamisselvityksen mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka vuoden 2011 talousarvion toteuttamisselvityksen mukaan siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Uudelleen käyttöön otettuja maksumäärärahoja ja ennakoiden palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon varainhoitovuoden toteutumaa laskettaessa.

Siirretyt maksumäärärahat sisältävät sekä ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat että päätöksellä siirretyt määrärahat. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät peruutukset, jotka koskevat sekä ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä että erillisellä päätöksellä siirrettyjä määrärahoja. Tähän sisältyy myös seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista kertyneiden määrärahojen vähennys vuoteen 2011 verrattuna.

1.2   VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMAN JA TALOUDELLISEN TULOKSEN TÄSMÄYTTÄMINEN

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMAN JA TALOUDELLISEN TULOKSEN TÄSMÄYTTÄMINEN

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu mukautettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin varainhoitoasetuksen mukaisesti. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin perustuvat samoihin tapahtumiin, ne on syytä täsmäyttää. Alla olevassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät.

Täsmäytyserät – Tulot

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Tämän vuoksi varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu,

aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa maatalousmaksuihin, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään aiempien vuosien peruutetut siirtosaamiset.

Siirtosaamisten nettomäärä

Täsmäytyserät – Menot

Täsmäytyserät – Menot

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä, eli sellaisista EU:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu komissiolle.

Siirtovelkojen nettomäärä

Vaikka siirtovelkoja ei pidetä talousarviomenoina varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin.

varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin,

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti: 1) varainhoitovuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Ennakkomaksujen nettovaikutus

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on myös otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle,

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia

Varausten muutos liittyy siirtyvien erien tileistä vuoden lopussa tehtäviin arvioihin (koskevat pääasiassa työsuhde-etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

Varausten muutos

Muihin täsmäytyseriin

2.   YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA: TULOT

YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA: TULOT

Yhteenveto talousarvion toteuttamisesta esitetään näiden liitetietojen jälkeen.

Valtaosa tuloista saadaan omista varoista. Jaosta määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklassa: ”Talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisön omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja.” Suurin osa talousarviosta katettavista menoista rahoitetaan omista varoista. Muiden tulojen osuus kokonaisrahoituksesta on hyvin pieni.

Omat varat jaetaan seuraaviin ryhmiin:

| (1) | perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 25 prosenttia. Tullimaksut kannetaan EU:n ulkopuolisista maista EU:hun tuotavista tuotteista yhteisen tullitariffin mukaisesti. Sokerimaksut peritään sokerin tuottajilta sokerin vientituen rahoittamiseksi. Perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 13 prosenttia. |
| --- | --- |

(1)

perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 25 prosenttia. Tullimaksut kannetaan EU:n ulkopuolisista maista EU:hun tuotavista tuotteista yhteisen tullitariffin mukaisesti. Sokerimaksut peritään sokerin tuottajilta sokerin vientituen rahoittamiseksi. Perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 13 prosenttia.

| (2) | arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Kaikkien jäsenvaltioiden yhdenmukaistettuihin määräytymisperusteisiin sovelletaan samaa verokantaa. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Alv-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 12 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Kaikkien jäsenvaltioiden yhdenmukaistettuihin määräytymisperusteisiin sovelletaan samaa verokantaa. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Alv-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 12 prosenttia.

| (3) | BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla tasapainotetaan talousarvion tulot ja menot eli niillä rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään unionin sääntöjä noudattaen. BKTL-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 75 prosenttia. |
| --- | --- |

(3)

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla tasapainotetaan talousarvion tulot ja menot eli niillä rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään unionin sääntöjä noudattaen. BKTL-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 75 prosenttia.

Omien varojen jakautumisessa noudatetaan Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2007/436/EY, Euratom vahvistettuja sääntöjä. Kyseisen päätöksen soveltaminen aloitettiin 1. maaliskuuta 2009. Päätös tuli kuitenkin voimaan 1. tammikuuta 2007. Tämän vuoksi varainhoitovuonna 2009 on otettu huomioon päätöksen takautuvat vaikutukset

2.1   PERINTEISET OMAT VARAT

PERINTEISET OMAT VARAT

Perinteiset omat varat: kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä.

Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle neljännesvuosittain erillisestä kirjanpidosta mm. seuraavat tiedot

| — | perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana vahvistetut saamiset, |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana vahvistetut saamiset,

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset) |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset)

| — | kirjanpidosta poistetut määrät (joita ei voida asettaa käyttöön asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti) |
| --- | --- |

—

kirjanpidosta poistetut määrät (joita ei voida asettaa käyttöön asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti)

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät, |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät,

| — | perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa. |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa.

Perinteiset omat varat on tuloutettava komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai jäsenvaltion nimeämässä elimessä viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä (tai perittävä, kun on kyse erilliskirjanpidosta). Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista. Ehdollisia omiin varoihin perustuvia saamisia oikaistaan sen mukaan, kuinka todennäköisesti ne saadaan perittyä.

2.2   ALV- JA BKTL-PERUSTEISET VARAT

ALV- JA BKTL-PERUSTEISET VARAT

Arvonlisäveroon perustuvat omat varat saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden osalta samaa verokantaa yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen, joka määritetään omien varojen järjestelmästä vuonna 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Verokanta on asetettu 0,30 prosenttiin. Kaudella 2007–2013 kuitenkin Itävaltaan sovelletaan 0,225 prosentin, Saksaan 0,15 prosentin, Alankomaihin 0,10 prosentin ja Ruotsiin 0,10 prosentin verokantaa. Alv-määräytymisperuste on rajattu kaikilla jäsenvaltioilla 50 prosenttiin bruttokansantulosta.

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla, joiden määrä vaihtelee vuosittain, katetaan kunakin vuonna ne menot, jotka ylittävät perinteisistä omista varoista, alv-varoista ja sekalaisista eristä saatavat tulot. BKTL-varoihin perustuvat tulot saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun BKTL:oon yhdenmukaista kerrointa. Alv- ja BKTL-varat määritetään määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan ja määriä muutetaan varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa.

Tietyn varainhoitovuoden todellisia alv- ja BKTL-määräytymisperusteita koskevat tiedot saadaan käyttöön vasta seuraavana varainhoitovuonna. Komissio laskee sen vuoksi, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava todellisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo maksaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella. Erotus, joka voi olla joko negatiivinen tai positiivinen, tasataan komission toimesta kyseistä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden joulukuun 1. päivään mennessä. Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Aikaisemmat saldot oikaistaan ja erotus tasataan samaan aikaan kuin edellisen varainhoitovuoden alv- ja BKTL-saldojen erotukset.

Tarkastaessaan jäsenvaltioiden toimittamia alv-ilmoituksia ja BKTL-tietoja komissio voi ilmoittaa jäsenvaltioille tehneensä joidenkin kohtien osalta varaumia, joilla voi olla vaikutusta jäsenvaltioilta kannettaviin omiin varoihin. Tällaisia varaumia voidaan esittää esimerkiksi silloin kun hyväksyttäviä tietoja ole saatu tai kun jäsenvaltion on otettava käyttöön asianmukaiset menetelmät. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

2.3.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HYVÄKSI TEHTÄVÄ KORJAUS

YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HYVÄKSI TEHTÄVÄ KORJAUS

Tällä järjestelyllä pienennetään Yhdistyneen kuningaskunnan suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuja sen ns. budjettiaseman epätasapainon määräämässä suhteessa ja vastaavasti kasvatetaan muiden jäsenvaltioiden maksuosuuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa kesäkuussa 1984, ja järjestely otettiin käyttöön omista varoista 7. toukokuuta 1985 tehdyllä päätöksellä. Järjestelyn tavoitteena on korjata Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainoa vähentämällä sen unionille suorittamia maksuja. Alankomaiden, Itävallan, Ruotsin ja Saksan osuutta korjausjärjestelyn rahoittamisessa on vähennetty neljäsosaan niiden tavanomaisesta maksuosuudesta.

2.4.   BRUTTOVÄHENNYS

BRUTTOVÄHENNYS

Eurooppa-neuvosto päätti 15. ja 16. joulukuuta 2005 pitämässään kokouksessa, että Alankomaat ja Ruotsi saavat tehdä vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa bruttovähennyksen vuosina 2007–2013. Tämän korvausjärjestelyn mukaan Alankomaat tekee vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa 605 miljoonan bruttovähennyksen ja Ruotsi 150 miljoonan euron bruttovähennyksen (vuoden 2004 hintoina).

3.   YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA: MENOT

YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA: MENOT

Yhteenveto talousarvion toteuttamisesta esitetään näiden liitetietojen jälkeen.

3.1   Rahoituskehys 2007-2013

Rahoituskehys 2007-2013

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Kestävä kasvu |

milj. euroa

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Kestävä kasvu

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2.

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3.

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4.

EU maailmanlaajuisena toimijana

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

445

207

210

0

0

0

0

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Maksumäärärahat yhteensä

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

Tässä kohdassa käsitellään EU:n keskeisiä menoluokkia, jotka esitetään vuosia 2007–2013 koskevien rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaisesti. Varainhoitovuosi 2012 oli vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen kuudes soveltamisvuosi. Maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärä oli vuonna 2012 yhteensä 148 049 miljoonaa euroa eli 1,13 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 141 360 miljoonaa euroa eli 1,08 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Edellä olevassa taulukossa on esitetty käypiin hintoihin mukautettu rahoituskehys.

Otsake 1 –   Kestävä kasvu

Otsake 1 –

Kestävä kasvu

Tämä otsake jakautuu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan komponenttiin:

| — | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, EU:n laajuisten verkkojen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

—

1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, EU:n laajuisten verkkojen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot.

| — | 1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 –   Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

Otsake 2 –

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka sekä maaseudun kehittäminen ja ympäristötoimet, erityisesti Natura 2000. Yhteisen maatalouspolitiikan menot vastaavat lokakuussa 2002 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehtyä sopimusta.

Otsake 3 –   Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

Otsake 3 –

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

Uudella otsakkeella 3 (kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus) otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n uudet tehtävät näillä aloilla. Otsake jakautuu kahteen osaan:

| — | 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

—

3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus

| — | 3 b. Kansalaisuus |
| --- | --- |

—

3 b. Kansalaisuus

Otsake 4 –   EU maailmanlaajuisena toimijana

Otsake 4 –

EU maailmanlaajuisena toimijana

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, liittymistä valmistelevat tukivälineet mukaan luettuina. Komissio olisi sisällyttänyt myös Euroopan kehitysrahaston rahoituskehykseen, mutta Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti päättivät jättää sen rahoituskehyksen ulkopuolelle.

Otsake 5 –   Hallinto

Otsake 5 –

Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten, eläkejärjestelmien ja Eurooppa-koulujen hallintomenot. Muilla toimielimillä kuin komissiolla on pelkästään hallintomenoja. Sen sijaan erillisvirastoilla ja muilla elimillä on sekä hallinto- että toimintamenoja.

Otsake 6 –   Korvaukset

Otsake 6 –

Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä on käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan uusien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamat maksut ja niiden unionin talousarviosta saama rahoitus.

3.2   Toimintalohkot

Toimintalohkot

Komissiossa on siirrytty toimintojohtamiseen ja otettu suunnittelu- ja johtamisprosessien yhteydessä käyttöön toimintoperusteinen budjetointi. Toimintoperusteisessa budjetoinnissa talousarvion osastot vastaavat toimintalohkoja ja luvut toimintoja. Toimintoperusteisella budjetoinnilla pyritään luomaan selkeät puitteet, joiden avulla komissio voi pyrkiä tavoitteisiinsa lainsäädännön, rahoituksen tai muun politiikan keinoin. Komission tehtävät määritellään toimintoina, jolloin saadaan selkeä kuva komission toimintapolitiikasta ja luodaan yhteiset puitteet painopisteiden määrittämiselle. Resurssit kohdennetaan talousarviossa toimintojen kautta eri painopisteisiin. Toimintoperusteisella budjetoinnilla luodaan yhteys toimintojen ja niiden toteuttamiseksi osoitettujen resurssien välille ja tehostetaan näin samalla komission resurssien käyttöä.

Toimintalohkot voidaan määritellä komission toiminnoista muodostetuiksi homogeenisiksi ryhmiksi, joilla on merkitystä päätöksentekoprosessin kannalta. Kukin toimintalohko vastaa yleensä yhden pääosaston tehtäviä ja koostuu kuudesta tai seitsemästä toiminnosta. Toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niihin sisältyvien keskeisten toimintojen tarkoituksena on rahoittaa ulkopuolisten tuensaajien toimintaa kulloinkin kyseeseen tulevan toiminnon alalla. Kunkin toimintalohkon toimintatalousarviota täydennetään toimintalohkon hallintomenoja varten tarvittavilla määrärahoilla.

4.   TOIMIELIMET JA ERILLISVIRASTOT

TOIMIELIMET JA ERILLISVIRASTOT

Yhteenveto talousarvion toteuttamisesta esitetään näiden liitetietojen jälkeen.

Konsolidoitu selvitys Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät EU:n talousarvioon erillisinä. EU:n erillisvirastojen talousarvioita ei sen sijaan esitetä erikseen EU:n talousarviossa. Erillisvirastot saavat komissiolta avustuksen, jolla rahoitetaan osa niiden menoista.

Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta olisi otettava huomioon, että oman talousarvionsa lisäksi se saa rahoitusosuudet komissiolta (212 miljoonaa euroa; 202 miljoonaa euroa vuonna 2011) ja Euroopan kehitysrahastolta (53 miljoonaa euroa; 50 miljoonaa euroa vuonna 2011). Nämä talousarviomäärärahat asetetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon käyttöön (käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina) ja niillä katetaan lähinnä EU:n edustustoissa työskentelevän komission henkilöstön kustannukset. Kyseisten edustustojen hallinnosta vastaa Euroopan ulkosuhdehallinto.

Jotta erillisvirastojen talousarvioista voitaisiin kuitenkin esittää kaikki olennaiset tiedot, konsolidoidun tilinpäätöksen talousarvio-osuudessa on erillinen selvitys kunkin konsolidointiin mukaan otettavan perinteisen viraston talousarvion toteuttamisesta.

YHTEENVETO EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA
   (25)

YHTEENVETO EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

25

2.   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimättä |
| Alku-peräiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuo-den saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 1. | Omat varat |

milj. euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimättä

Alku-peräiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuo-den saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

1.

Omat varat

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät |
| --- | --- |

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

| 4. | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot |
| --- | --- |

4.

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 312

1 312

1 235

6

1 241

1 230

6

1 236

94,15 %

5

| 5. | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot |
| --- | --- |

5.

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

60

68

619

22

641

594

18

612

896,16 %

29

| 6. | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset |
| --- | --- |

6.

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

50

50

3 163

291

3 453

2 776

152

2 928

5 856,15 %

525

| 7. | Viivästyskorot ja sakot |
| --- | --- |

7.

Viivästyskorot ja sakot

123

3 648

1 821

12 761

14 582

13

3 795

3 807

104,37 %

10 775

| 8. | Lainat |
| --- | --- |

8.

Lainat

0

0

63

159

222

0

0

0

222

| 9 | Sekalaiset tulot |
| --- | --- |

9

Sekalaiset tulot

30

30

29

10

39

26

5

31

101,61 %

9

Yhteensä

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

Osasto 1 erittely:   Omat varat

Osasto 1 erittely:

Omat varat

| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimättä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alku-peräiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuo-den saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 11. | Sokerimaksut |

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimättä

Alku-peräiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuo-den saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

11.

Sokerimaksut

123

123

193

0

193

193

0

193

156,04 %

0

| 12. | Tullimaksut |
| --- | --- |

12.

Tullimaksut

19 171

16 701

16 277

29

16 306

16 258

2

16 261

97,37 %

45

| 13. | ALV |
| --- | --- |

13.

ALV

14 499

14 546

14 648

0

14 648

14 648

0

14 648

100,70 %

0

| 14. | GNI |
| --- | --- |

14.

GNI

93 719

97 284

97 856

0

97 856

97 856

0

97 856

100,59 %

0

| 15. | Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely |
| --- | --- |

15.

Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

0

0

(74)

0

(74)

(74)

0

(74)

0

| 16. | BKTL-maksuosuuksiin tehtävä vähennys (Alankomaat ja Ruotsi) |
| --- | --- |

16.

BKTL-maksuosuuksiin tehtävä vähennys (Alankomaat ja Ruotsi)

0

0

2

0

2

2

0

2

0

Yhteensä

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

Osasto 3 erittely:   Käytettävissä olevat ylijäämät

Osasto 3 erittely:

Käytettävissä olevat ylijäämät

| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimättä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alku-peräiset | Lopulliset | Varainhoito-vuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuo-den saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 30. | Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä |

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimättä

Alku-peräiset

Lopulliset

Varainhoito-vuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuo-den saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

30.

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä

0

1 497

1 497

0

1 497

1 497

0

1 497

100,00 %

0

| 31. | ALV-saldot |
| --- | --- |

31.

ALV-saldot

0

218

223

23

246

223

23

246

112,94 %

0

| 32. | BKTL-saldot |
| --- | --- |

32.

BKTL-saldot

0

280

204

80

284

204

80

284

101,42 %

0

| 34. | Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan |
| --- | --- |

34.

Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan

0

0

(3)

0

(3)

(3)

0

(3)

0

| 35. | Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus – mukautukset |
| --- | --- |

35.

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus – mukautukset

0

0

3

0

3

3

0

3

0

| 36. | Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus – väliaikainen laskelma |
| --- | --- |

36.

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus – väliaikainen laskelma

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Yhteensä

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

3.1   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä | Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

1

Kestävä kasvu

67 506

636

36

2 664

2 700

70 842

55 337

5 137

187

3 092

3 279

63 753

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

59 976

(126)

23

2 325

2 348

62 198

57 034

982

78

2 315

2 393

60 409

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

2 065

688

41

199

240

2 994

1 484

729

47

216

263

2 477

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

9 406

(2)

178

349

527

9 931

6 955

(178)

52

354

405

7 182

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

8 280

0

22

811

833

9 113

8 278

0

711

835

1 546

9 824

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

Yhteensä

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.2   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrä-rahoista | Siirretyistä määrä-rahoista | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrä-rahoista

Siirretyistä määrä-rahoista

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

1

Kestävä kasvu

70 842

67 653

36

1 311

69 000

97,40 %

1 354

28

1 381

1,95 %

461

0

0

461

0,65 %

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

62 198

59 825

23

969

60 817

97,78 %

1 356

2

1 357

2,18 %

24

0

0

24

0,04 %

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

2 994

2 741

41

110

2 892

96,62 %

89

0

89

2,96 %

13

0

0

13

0,42 %

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

9 931

9 364

178

211

9 753

98,21 %

138

2

140

1,41 %

38

0

0

38

0,38 %

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

9 113

8 184

22

617

8 822

96,81 %

195

0

195

2,14 %

96

0

0

96

1,05 %

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

Yhteensä

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.3   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Hyväksytyt maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Hyväksytyt maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

1

Kestävä kasvu

63 753

60 288

168

1 129

61 585

96,60 %

128

26

1 963

2 117

3,32 %

32

19

0

51

0,08 %

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

60 409

57 960

72

1 064

59 096

97,83 %

32

4

1 251

1 287

2,13 %

20

5

0

26

0,04 %

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

2 477

2 192

46

136

2 375

95,86 %

8

1

80

88

3,57 %

13

1

0

14

0,57 %

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

7 182

6 741

31

291

7 064

98,35 %

26

4

63

92

1,28 %

6

20

0

26

0,37 %

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

9 824

7 475

628

461

8 564

87,18 %

706

1

373

1 081

11,01 %

95

83

0

178

1,81 %

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

Yhteensä

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.4   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Rahoituskehyksen otsake |
| Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/ peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Rahoituskehyksen otsake

Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/ peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä

1

Kestävä kasvu

159 707

(850)

(54 901)

103 957

69 000

(6 684)

(1)

62 314

166 271

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

25 302

(137)

(12 983)

12 182

60 817

(46 113)

0

14 703

26 886

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

2 130

(332)

(547)

1 251

2 892

(1 827)

0

1 065

2 316

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

19 567

(827)

(4 870)

13 870

9 753

(2 193)

(1)

7 558

21 429

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

737

(90)

(628)

19

8 822

(7 936)

4

890

909

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

Yhteensä

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.5   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Yhteensä |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Yhteensä

1

Kestävä kasvu

1 222

6 765

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

66

739

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

14

5

28

86

241

314

562

1 065

2 316

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

672

650

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

0

0

0

0

0

0

19

890

909

Yhteensä

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

3.6   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat | Toimintalohko |
| Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt määrärahat | Käyttötark. sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä | Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt määrärahat | Käyttötark. sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Toimintalohko

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt määrärahat

Käyttötark. sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt määrärahat

Käyttötark. sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

01

Talous- ja rahoitusasiat

611

(94)

0

19

19

536

511

(42)

7

17

24

493

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

1 148

(4)

0

132

132

1 276

1 079

121

21

174

195

1 395

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

92

(1)

0

5

5

96

92

(1)

7

5

12

103

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 581

191

34

12

46

11 818

9 075

2 601

66

12

78

11 755

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

58 587

(22)

0

2 311

2 311

60 877

55 880

989

70

2 303

2 373

59 242

| 06 | Liikenne ja liikkuminen |
| --- | --- |

06

Liikenne ja liikkuminen

1 664

(1)

0

91

91

1 754

1 079

(40)

6

110

116

1 156

| 07 | Ympäristö ja ilmastotoimet |
| --- | --- |

07

Ympäristö ja ilmastotoimet

493

(1)

0

17

17

508

393

(20)

18

17

35

409

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

5 930

643

0

1 045

1 045

7 618

4 218

632

30

1 366

1 396

6 245

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 678

(2)

0

309

309

1 985

1 357

33

13

373

387

1 776

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

411

0

0

521

521

932

404

1

44

444

488

893

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

1 033

(48)

23

3

26

1 011

806

(56)

4

3

7

757

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

101

(2)

0

7

7

107

98

1

7

7

13

112

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

42 045

569

40

8

48

42 662

35 538

2 686

49

8

57

38 282

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

143

(1)

0

5

5

147

110

18

7

5

12

140

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

2 697

(8)

0

602

603

3 292

2 112

280

16

651

667

3 059

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

262

1

0

8

8

271

253

3

14

8

22

278

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

687

(68)

0

34

34

653

592

16

12

33

45

652

| 18 | Sisäasiat |
| --- | --- |

18

Sisäasiat

1 264

(1)

3

56

59

1 322

756

29

7

68

75

860

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

4 817

(51)

44

158

202

4 969

3 276

(188)

17

166

183

3 271

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

104

(1)

0

3

3

106

102

0

6

3

9

111

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 498

(2)

127

110

237

1 733

1 310

21

33

111

144

1 475

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

1 088

3

8

68

75

1 166

921

(1)

4

51

55

976

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

900

378

0

21

21

1 299

842

259

7

34

40

1 141

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

79

0

0

0

0

79

74

2

7

0

7

83

| 25. | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25.

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

194

(1)

0

11

11

204

193

(1)

16

11

27

219

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

1 017

62

0

120

120

1 200

1 001

74

146

122

268

1 343

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

69

(12)

0

7

7

63

69

(12)

9

7

16

73

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

12

0

0

1

1

12

12

0

1

1

1

13

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

134

(6)

0

16

16

144

122

(1)

6

22

27

148

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 335

(14)

0

0

0

1 321

1 335

(14)

0

0

0

1 321

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

399

(9)

0

87

87

477

399

(9)

24

87

111

501

| 32 | Energia |
| --- | --- |

32

Energia

718

(1)

0

47

47

764

1 339

(622)

6

60

66

782

| 33 | Oikeusasiat |
| --- | --- |

33

Oikeusasiat

218

0

0

15

15

233

187

2

3

14

17

206

| 40 | Varaukset |
| --- | --- |

40

Varaukset

759

(298)

0

0

0

461

90

(90)

0

0

0

0

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

3 464

0

22

498

519

3 983

3 464

0

393

519

912

4 376

Yhteensä

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.7   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Hyväksytyt maksumäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Toimintalohko

Hyväksytyt maksumäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

01

Talous- ja rahoitusasiat

536

517

0

18

535

99,66 %

2

0

2

0,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

1 276

1 144

0

92

1 236

96,84 %

40

0

40

3,13 %

0

0

0

0

0,03 %

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

96

91

0

3

94

97,42 %

2

0

2

2,43 %

0

0

0

0

0,15 %

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 818

11 742

34

7

11 782

99,70 %

6

24

30

0,25 %

6

0

0

6

0,05 %

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

60 877

58 550

0

964

59 514

97,76 %

1 347

2

1 349

2,22 %

13

0

0

13

0,02 %

| 06 | Liikenne ja liikkuminen |
| --- | --- |

06

Liikenne ja liikkuminen

1 754

1 651

0

61

1 713

97,65 %

29

0

29

1,67 %

12

0

0

12

0,68 %

| 07 | Ympäristö ja ilmastotoimet |
| --- | --- |

07

Ympäristö ja ilmastotoimet

508

486

0

10

496

97,58 %

7

0

7

1,47 %

5

0

0

5

0,95 %

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

7 618

6 573

0

486

7 059

92,66 %

559

0

559

7,34 %

0

0

0

0

0,00 %

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 985

1 675

0

203

1 878

94,60 %

106

0

107

5,37 %

1

0

0

1

0,03 %

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

932

411

0

83

494

53,04 %

438

0

438

46,95 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

1 011

982

23

1

1 007

99,60 %

1

0

1

0,12 %

3

0

0

3

0,28 %

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

107

99

0

2

101

94,46 %

5

0

5

4,72 %

1

0

0

1

0,82 %

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

42 662

42 601

40

6

42 647

99,96 %

2

3

5

0,01 %

10

0

0

10

0,02 %

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

147

142

0

2

144

97,76 %

3

0

3

2,20 %

0

0

0

0

0,04 %

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

3 292

2 689

0

399

3 088

93,79 %

204

0

204

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

271

262

0

4

265

97,92 %

4

0

4

1,60 %

1

0

0

1

0,48 %

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

653

616

0

24

639

97,96 %

10

0

10

1,53 %

3

0

0

3

0,51 %

| 18 | Sisäasiat |
| --- | --- |

18

Sisäasiat

1 322

1 253

3

35

1 290

97,57 %

21

0

21

1,62 %

11

0

0

11

0,80 %

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

4 969

4 765

44

63

4 872

98,06 %

95

0

95

1,91 %

1

0

0

1

0,02 %

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

106

103

0

2

104

98,26 %

1

0

2

1,58 %

0

0

0

0

0,16 %

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 733

1 494

127

99

1 719

99,19 %

12

2

14

0,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

1 166

1 090

8

37

1 135

97,38 %

30

0

30

2,61 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

1 299

1 277

0

17

1 294

99,61 %

4

0

4

0,34 %

1

0

0

1

0,05 %

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,03 %

0

0

0

0

0,16 %

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

204

191

0

5

196

96,51 %

5

0

5

2,51 %

2

0

0

2

0,98 %

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

1 200

1 078

0

71

1 149

95,78 %

50

0

50

4,15 %

1

0

0

1

0,08 %

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

63

56

0

4

61

95,47 %

3

0

3

4,42 %

0

0

0

0

0,11 %

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

12

11

0

0

12

96,23 %

0

0

0

3,04 %

0

0

0

0

0,73 %

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

144

124

0

11

135

93,94 %

5

0

5

3,38 %

4

0

0

4

2,68 %

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

477

390

0

45

435

91,20 %

42

0

42

8,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 32 | Energia |
| --- | --- |

32

Energia

764

716

0

16

731

95,67 %

32

0

32

4,15 %

1

0

0

1

0,17 %

| 33 | Oikeusasiat |
| --- | --- |

33

Oikeusasiat

233

216

0

6

222

95,30 %

10

0

10

4,12 %

1

0

0

1

0,58 %

| 40 | Varaukset |
| --- | --- |

40

Varaukset

461

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

461

0

0

461

100,00 %

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

3 983

3 376

22

444

3 841

96,43 %

54

0

54

1,36 %

88

0

0

88

2,21 %

Yhteensä

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.8   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Hyväksytyt maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sido-tut tulot | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Toimintalohko

Hyväksytyt maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sido-tut tulot

Yhteensä

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

01

Talous- ja rahoitusasiat

493

463

6

15

484

98,13 %

6

0

2

8

1,64 %

0

1

0

1

0,23 %

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

1 395

1 180

19

72

1 271

91,12 %

19

0

103

121

8,70 %

1

2

0

3

0,18 %

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

103

83

6

2

92

89,72 %

7

0

3

10

9,78 %

0

0

0

1

0,50 %

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 755

11 629

63

7

11 699

99,53 %

13

24

5

43

0,36 %

9

4

0

13

0,11 %

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

59 242

56 829

66

1 053

57 948

97,82 %

23

4

1 250

1 276

2,15 %

13

4

0

18

0,03 %

| 06 | Liikenne ja liikkuminen |
| --- | --- |

06

Liikenne ja liikkuminen

1 156

1 031

5

69

1 105

95,57 %

6

0

41

47

4,03 %

3

1

0

5

0,40 %

| 07 | Ympäristö ja ilmastotoimet |
| --- | --- |

07

Ympäristö ja ilmastotoimet

409

355

17

10

382

93,39 %

17

1

6

24

5,89 %

1

2

0

3

0,72 %

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

6 245

4 827

25

455

5 307

84,97 %

23

0

911

934

14,95 %

0

5

0

5

0,08 %

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 776

1 375

12

114

1 501

84,54 %

14

0

259

273

15,36 %

1

1

0

2

0,10 %

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

893

357

40

69

466

52,13 %

48

0

375

423

47,35 %

0

5

0

5

0,52 %

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

757

742

2

1

745

98,45 %

3

0

1

5

0,64 %

5

2

0

7

0,91 %

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

112

92

6

2

99

88,71 %

5

0

5

11

9,47 %

1

1

0

2

1,82 %

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

38 282

38 200

48

6

38 254

99,93 %

12

0

2

14

0,04 %

12

1

0

14

0,04 %

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

140

121

7

2

130

92,66 %

7

0

3

10

7,04 %

0

0

0

0

0,30 %

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

3 059

2 379

14

368

2 761

90,23 %

13

0

284

296

9,69 %

1

2

0

2

0,08 %

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

278

240

13

3

256

92,16 %

14

0

5

19

6,84 %

1

1

0

3

1,00 %

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

652

596

11

28

635

97,34 %

11

0

5

16

2,48 %

0

1

0

1

0,18 %

| 18 | Sisäasiat |
| --- | --- |

18

Sisäasiat

860

769

6

61

835

97,15 %

4

1

7

12

1,44 %

11

2

0

12

1,41 %

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

3 271

3 073

10

150

3 233

98,83 %

13

0

16

30

0,90 %

2

7

0

9

0,27 %

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

111

98

6

1

105

94,79 %

4

0

2

5

4,86 %

0

0

0

0

0,34 %

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 475

1 319

19

90

1 429

96,87 %

10

0

21

31

2,11 %

1

14

0

15

1,03 %

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

976

914

3

27

943

96,68 %

3

3

25

31

3,21 %

0

1

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

1 141

1 093

6

29

1 128

98,84 %

7

0

5

12

1,01 %

1

0

0

2

0,15 %

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

83

66

5

0

71

85,23 %

8

2

0

10

11,95 %

0

2

0

2

2,82 %

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

219

176

14

5

195

88,73 %

15

1

6

21

9,62 %

1

2

0

4

1,64 %

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

1 343

963

136

51

1 149

85,59 %

111

0

72

183

13,60 %

1

10

0

11

0,81 %

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

73

49

9

3

61

83,74 %

7

0

4

11

15,45 %

0

1

0

1

0,80 %

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

13

11

1

0

12

91,60 %

0

0

0

1

7,06 %

0

0

0

0

1,34 %

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

148

115

5

8

128

86,27 %

5

0

13

19

12,64 %

1

1

0

2

1,08 %

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

501

370

22

41

433

86,56 %

20

0

46

66

13,17 %

0

1

0

1

0,27 %

| 32 | Energia |
| --- | --- |

32

Energia

782

706

5

12

723

92,51 %

6

0

48

53

6,82 %

4

1

0

5

0,66 %

| 33 | Oikeusasiat |
| --- | --- |

33

Oikeusasiat

206

183

1

6

190

92,16 %

4

1

8

13

6,13 %

2

2

0

4

1,71 %

| 40 | Varaukset |
| --- | --- |

40

Varaukset

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

4 376

2 934

340

322

3 596

82,19 %

442

0

197

638

14,59 %

88

53

0

141

3,22 %

Yhteensä

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.9   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä |
| Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/uudelleenarvostukset/ peruutukset | Maksut | Maksattamat-ta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Toimintalohko

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä

Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/uudelleenarvostukset/ peruutukset

Maksut

Maksattamat-ta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

01

Talous- ja rahoitusasiat

582

(9)

(143)

429

535

(341)

0

194

623

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

2 155

(31)

(850)

1 274

1 236

(421)

0

814

2 088

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

7

0

(6)

0

94

(86)

0

8

8

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

29 625

(40)

(11 226)

18 359

11 782

(473)

0

11 309

29 668

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

22 357

(76)

(11 972)

10 308

59 514

(45 975)

0

13 539

23 847

| 06 | Liikenne ja liikkuminen |
| --- | --- |

06

Liikenne ja liikkuminen

2 809

(100)

(879)

1 830

1 713

(226)

0

1 487

3 317

| 07 | Ympäristö ja ilmastotoimet |
| --- | --- |

07

Ympäristö ja ilmastotoimet

898

(11)

(243)

645

496

(138)

0

358

1 003

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

9 200

(170)

(2 983)

6 047

7 059

(2 324)

0

4 734

10 781

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

2 269

(51)

(782)

1 436

1 878

(720)

0

1 158

2 594

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

184

(13)

(114)

57

494

(352)

0

142

199

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

2 062

(33)

(538)

1 490

1 007

(207)

0

800

2 290

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

22

(2)

(16)

4

101

(83)

0

18

21

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

108 413

(498)

(36 781)

71 133

42 647

(1 473)

(1)

41 174

112 307

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

92

(13)

(55)

24

144

(75)

0

69

93

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

1 921

(53)

(839)

1 028

3 088

(1 921)

0

1 167

2 195

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

122

(13)

(86)

24

265

(170)

0

95

119

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

719

(81)

(317)

321

639

(318)

0

321

642

| 18 | Sisäasiat |
| --- | --- |

18

Sisäasiat

1 458

(235)

(268)

954

1 290

(567)

0

723

1 677

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

10 232

(528)

(2 379)

7 324

4 872

(854)

0

4 018

11 343

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

20

(1)

(13)

6

104

(93)

0

12

18

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

3 281

(119)

(970)

2 192

1 719

(459)

0

1 260

3 453

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

2 864

(16)

(769)

2 079

1 135

(175)

(1)

960

3 039

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

670

(4)

(417)

248

1 294

(711)

0

583

831

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

34

(7)

(15)

12

79

(56)

0

23

35

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

19

(3)

(15)

0

196

(179)

0

17

17

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

184

(12)

(161)

11

1 149

(988)

0

160

171

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

9

(1)

(9)

0

61

(52)

0

8

8

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

115

(9)

(45)

61

135

(82)

0

53

114

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

0

0

0

0

1 318

(1 318)

0

0

0

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

24

(1)

(22)

0

435

(411)

0

24

24

| 32 | Energia |
| --- | --- |

32

Energia

4 522

(12)

(622)

3 888

731

(102)

0

629

4 518

| 33 | Oikeusasiat |
| --- | --- |

33

Oikeusasiat

181

(34)

(67)

80

222

(122)

0

99

179

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

397

(57)

(325)

15

3 841

(3 272)

4

573

588

Yhteensä

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.10   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN TOIMINTALOHKOITTAIN

| Toimintalohko | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

Toimintalohko

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Yhteensä

01

Talous- ja rahoitusasiat

11

35

10

0

20

167

185

194

623

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

10

5

17

97

101

546

498

814

2 088

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

384

1 507

57

267

1 241

5 457

9 446

11 309

29 668

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

7

456

0

2

152

1 437

8 254

13 539

23 847

| 06 | Liikenne ja liikkuminen |
| --- | --- |

06

Liikenne ja liikkuminen

15

27

124

103

271

494

797

1 487

3 317

| 07 | Ympäristö ja ilmastotoimet |
| --- | --- |

07

Ympäristö ja ilmastotoimet

9

12

57

88

138

151

189

358

1 003

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

114

73

177

381

814

1 728

2 760

4 734

10 781

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

12

8

31

83

207

372

724

1 158

2 594

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

0

3

1

10

10

11

21

142

199

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

51

271

5

18

71

411

663

800

2 290

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

0

0

0

0

0

1

3

18

21

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

836

5 328

21

1 875

7 437

20 613

35 024

41 174

112 307

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

0

0

0

0

0

4

20

69

93

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

2

0

47

77

150

255

497

1 167

2 195

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

0

0

0

0

1

6

17

95

119

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

9

3

7

43

42

83

133

321

642

| 18 | Sisäasiat |
| --- | --- |

18

Sisäasiat

4

0

17

64

208

249

412

723

1 677

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

266

235

498

846

1 236

1 725

2 518

4 018

11 343

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

0

0

0

0

0

2

4

12

18

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

113

63

71

193

365

578

810

1 260

3 453

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

69

86

129

236

310

513

735

960

3 039

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

0

1

1

9

16

58

163

583

831

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

0

0

1

1

2

2

6

23

35

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

0

0

0

0

0

0

0

17

17

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

0

0

0

0

0

0

11

160

171

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

2

2

1

1

3

17

36

53

114

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energia |
| --- | --- |

32

Energia

60

43

28

101

1 365

1 671

621

629

4 626

| 33 | Oikeusasiat |
| --- | --- |

33

Oikeusasiat

0

0

1

4

12

18

45

99

179

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

0

0

0

0

0

0

15

573

588

Yhteensä

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

4.1   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA TOIMIELIMITTÄIN

YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA TOIMIELIMITTÄIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % Budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| Euroopan parlamentti | 147 | 147 | 174 | 26 | 200 | 172 | 4 | 176 | 119,41 % | 25 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 58 | 58 | 99 | 11 | 109 | 88 | 10 | 98 | 168,80 % | 11 |
| Komissio | 128 761 | 135 431 | 137 081 | 13 342 | 150 423 | 134 783 | 4 066 | 138 849 | 102,52 % | 11 573 |
| Unionin tuomioistuin | 44 | 44 | 51 | 0 | 51 | 51 | 0 | 51 | 115,64 % | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 21 | 21 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 90,58 % | 0 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 133,47 % | 0 |
| Alueiden komitea | 8 | 8 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 250,50 % | 0 |
| Oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 97,10 % | 0 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 77,36 % | 0 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 35 | 35 | 309 | 0 | 310 | 309 | 0 | 309 | 889,83 % | 0 |
| Yhteensä | 129 088 | 135 758 | 137 771 | 13 379 | 151 150 | 135 460 | 4 080 | 139 541 | 102,79 % | 11 610 |

milj. euroa

Toimielin

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % Budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

Euroopan parlamentti

147

147

174

26

200

172

4

176

119,41 %

25

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

58

58

99

11

109

88

10

98

168,80 %

11

Komissio

128 761

135 431

137 081

13 342

150 423

134 783

4 066

138 849

102,52 %

11 573

Unionin tuomioistuin

44

44

51

0

51

51

0

51

115,64 %

0

Tilintarkastustuomioistuin

21

21

19

0

19

19

0

19

90,58 %

0

Talous- ja sosiaalikomitea

12

12

16

0

16

16

0

16

133,47 %

0

Alueiden komitea

8

8

20

0

20

20

0

20

250,50 %

0

Oikeusasiamies

1

1

1

0

1

1

0

1

97,10 %

0

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

1

1

0

1

1

0

1

77,36 %

0

Euroopan ulkosuhdehallinto

35

35

309

0

310

309

0

309

889,83 %

0

Yhteensä

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

4.2   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMIELIMITTÄIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMIELIMITTÄIN

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Hyväksytyt maksu-sitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotuista tuloista | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| Euroopan parlamentti | 1 862 | 1 693 | 22 | 116 | 1 831 | 98,32 % | 6 | 0 | 6 | 0,34 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 1,33 % |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 612 | 490 | 0 | 42 | 532 | 86,89 % | 36 | 0 | 36 | 5,92 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 7,19 % |
| Komissio | 151 094 | 144 390 | 279 | 2 774 | 147 443 | 97,58 % | 3 077 | 31 | 3 108 | 2,06 % | 543 | 0 | 0 | 543 | 0,36 % |
| Unionin tuomioistuin | 351 | 344 | 0 | 1 | 345 | 98,36 % | 1 | 0 | 1 | 0,28 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,36 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 143 | 137 | 0 | 0 | 138 | 96,12 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 3,59 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 133 | 125 | 0 | 4 | 128 | 96,62 % | 0 | 0 | 0 | 0,25 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 3,13 % |
| Alueiden komitea | 99 | 85 | 0 | 12 | 97 | 98,43 % | 0 | 0 | 0 | 0,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,54 % |
| Oikeusasiamies | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 95,86 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,12 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,79 % |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 767 | 486 | 0 | 268 | 754 | 98,37 % | 10 | 0 | 10 | 1,26 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,37 % |
| Yhteensä | 155 077 | 147 766 | 300 | 3 218 | 151 284 | 97,55 % | 3 131 | 31 | 3 162 | 2,04 % | 631 | 0 | 0 | 631 | 0,41 % |

milj. euroa

Toimielin

Hyväksytyt maksu-sitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotuista tuloista

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

Euroopan parlamentti

1 862

1 693

22

116

1 831

98,32 %

6

0

6

0,34 %

25

0

0

25

1,33 %

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

612

490

0

42

532

86,89 %

36

0

36

5,92 %

44

0

0

44

7,19 %

Komissio

151 094

144 390

279

2 774

147 443

97,58 %

3 077

31

3 108

2,06 %

543

0

0

543

0,36 %

Unionin tuomioistuin

351

344

0

1

345

98,36 %

1

0

1

0,28 %

5

0

0

5

1,36 %

Tilintarkastustuomioistuin

143

137

0

0

138

96,12 %

0

0

0

0,30 %

5

0

0

5

3,59 %

Talous- ja sosiaalikomitea

133

125

0

4

128

96,62 %

0

0

0

0,25 %

4

0

0

4

3,13 %

Alueiden komitea

99

85

0

12

97

98,43 %

0

0

0

0,03 %

2

0

0

2

1,54 %

Oikeusasiamies

10

9

0

0

9

95,86 %

0

0

0

0,02 %

0

0

0

0

4,12 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

8

7

0

0

7

95,21 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

4,79 %

Euroopan ulkosuhdehallinto

767

486

0

268

754

98,37 %

10

0

10

1,26 %

3

0

0

3

0,37 %

Yhteensä

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Hyväksytyt maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| Euroopan parlamentti | 2 092 | 1 388 | 214 | 22 | 1 623 | 77,58 % | 305 | 0 | 108 | 413 | 19,76 % | 25 | 31 | 0 | 56 | 2,67 % |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 661 | 444 | 36 | 44 | 524 | 79,31 % | 46 | 0 | 41 | 87 | 13,13 % | 44 | 6 | 0 | 50 | 7,56 % |
| Komissio | 139 268 | 131 722 | 605 | 2 759 | 135 087 | 97,00 % | 458 | 36 | 3 533 | 4 028 | 2,89 % | 78 | 76 | 0 | 154 | 0,11 % |
| Unionin tuomioistuin | 369 | 326 | 16 | 1 | 343 | 92,92 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,15 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 1,93 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 156 | 125 | 11 | 0 | 136 | 87,11 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 8,41 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 4,48 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 141 | 117 | 7 | 4 | 127 | 90,15 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,19 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 3,66 % |
| Alueiden komitea | 108 | 77 | 7 | 12 | 96 | 89,53 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 7,37 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Oikeusasiamies | 10 | 8 | 1 | 0 | 9 | 89,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,74 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,15 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 81,28 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,68 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 831 | 444 | 49 | 238 | 731 | 88,06 % | 42 | 0 | 46 | 88 | 10,58 % | 3 | 8 | 0 | 11 | 1,36 % |
| Yhteensä | 143 644 | 134 656 | 946 | 3 081 | 138 683 | 96,55 % | 900 | 36 | 3 730 | 4 666 | 3,25 % | 166 | 128 | 0 | 295 | 0,21 % |

milj. euroa

Toimielin

Hyväksytyt maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

Euroopan parlamentti

2 092

1 388

214

22

1 623

77,58 %

305

0

108

413

19,76 %

25

31

0

56

2,67 %

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

661

444

36

44

524

79,31 %

46

0

41

87

13,13 %

44

6

0

50

7,56 %

Komissio

139 268

131 722

605

2 759

135 087

97,00 %

458

36

3 533

4 028

2,89 %

78

76

0

154

0,11 %

Unionin tuomioistuin

369

326

16

1

343

92,92 %

18

0

1

19

5,15 %

5

2

0

7

1,93 %

Tilintarkastustuomioistuin

156

125

11

0

136

87,11 %

13

0

0

13

8,41 %

5

2

0

7

4,48 %

Talous- ja sosiaalikomitea

141

117

7

4

127

90,15 %

8

0

1

9

6,19 %

4

1

0

5

3,66 %

Alueiden komitea

108

77

7

12

96

89,53 %

8

0

0

8

7,37 %

2

2

0

3

3,10 %

Oikeusasiamies

10

8

1

0

9

89,11 %

1

0

0

1

6,74 %

0

0

0

0

4,15 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

9

6

1

0

7

81,28 %

1

0

0

1

10,68 %

0

0

0

1

8,05 %

Euroopan ulkosuhdehallinto

831

444

49

238

731

88,06 %

42

0

46

88

10,58 %

3

8

0

11

1,36 %

Yhteensä

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

4.3   ERILLISVIRASTOJEN TULOT: TALOUSARVIOENNUSTEET, SAAMISET JA TOTEUTUNEET TULOT

ERILLISVIRASTOJEN TULOT: TALOUSARVIOENNUSTEET, SAAMISET JA TOTEUTUNEET TULOT

| milj. euroa |
| --- |
| Erillisvirasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä | Rahoitus komission toimintalohkosta |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto | 7 | 2 | 2 | 0 | 18 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 150 | 116 | 115 | 1 | 06 |
| Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) | 90 | 76 | 76 | 0 | 18 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 19 | 20 | 20 | 1 | 15 |
| Euroopan poliisiakatemia | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 33 | 35 | 35 | 0 | 02 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus | 58 | 58 | 58 | 0 | 17 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Euroopan pankkiviranomainen | 21 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen | 16 | 14 | 14 | 0 | 12 |
| Euroopan ympäristökeskus | 42 | 52 | 51 | 1 | 07 |
| Euroopan poliisiakatemia | 84 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen | 20 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 77 | 77 | 77 | 0 | 17 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen | 13 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Fusion for Energy -yhteisyritys | 344 | 379 | 379 | 0 | 08 |
| Eurojust | 33 | 33 | 33 | 0 | 18 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 59 | 54 | 53 | 0 | 06 |
| Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) | 175 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Euroopan lääkevirasto | 222 | 254 | 224 | 31 | 02 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto | 3 | 3 | 3 | 0 | 09 |
| Euroopan perusoikeusvirasto | 21 | 21 | 21 | 0 | 18 |
| Euroopan rautatievirasto | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti | 78 | 77 | 77 | 0 | 15 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 48 | 49 | 45 | 4 | 15 |
| Euroopan koulutussäätiö | 21 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 16 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 46 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Yhteensä | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 | |

milj. euroa

Erillisvirasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Rahoitus komission toimintalohkosta

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

7

7

7

0

06

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

7

2

2

0

18

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

150

116

115

1

06

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)

90

76

76

0

18

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

19

20

20

1

15

Euroopan poliisiakatemia

8

9

9

0

18

Euroopan kemikaalivirasto

33

35

35

0

02

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

58

58

58

0

17

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

16

16

16

0

18

Euroopan pankkiviranomainen

21

19

19

0

12

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

16

14

14

0

12

Euroopan ympäristökeskus

42

52

51

1

07

Euroopan poliisiakatemia

84

83

83

0

18

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

20

19

19

0

12

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

10

10

10

0

11

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

77

77

77

0

17

Euroopan tasa-arvoinstituutti

8

8

8

0

04

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

13

21

21

0

06

Fusion for Energy -yhteisyritys

344

379

379

0

08

Eurojust

33

33

33

0

18

Euroopan meriturvallisuusvirasto

59

54

53

0

06

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit)

175

176

176

0

12

Euroopan lääkevirasto

222

254

224

31

02

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

8

8

8

0

09

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto

3

3

3

0

09

Euroopan perusoikeusvirasto

21

21

21

0

18

Euroopan rautatievirasto

26

26

26

0

06

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

15

15

15

0

04

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

78

77

77

0

15

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

48

49

45

4

15

Euroopan koulutussäätiö

21

20

20

0

15

Yhteisön kasvilajikevirasto

13

13

13

0

17

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

21

21

21

0

04

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

50

50

50

0

15

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

16

17

17

0

06

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

39

39

39

0

08

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

46

47

47

0

08

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

7

7

7

0

17

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

10

10

10

0

06

Yhteensä

1 936

1 963

1 925

38

| milj. euroa |
| --- |
| Tulolaji | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä |
| Euroopan komission avustus | 1 304 | 1 276 | 1 272 | 5 |
| Maksutulot | 465 | 490 | 460 | 30 |
| Muut tulot | 168 | 197 | 193 | 4 |
| Yhteensä | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 |

milj. euroa

Tulolaji

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Euroopan komission avustus

1 304

1 276

1 272

5

Maksutulot

465

490

460

30

Muut tulot

168

197

193

4

Yhteensä

1 936

1 963

1 925

38

4.4   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Virasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretyt määrärahat | Määrärahat | Suoritetut maksut | Siirretyt määrärahat |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto | 7 | 7 | 0 | 8 | 5 | 2 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto | 7 | 5 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 164 | 132 | 27 | 176 | 117 | 53 |
| Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) | 90 | 89 | 1 | 128 | 99 | 22 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 22 | 21 | 1 | 22 | 19 | 3 |
| Euroopan poliisiakatemia | 9 | 8 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 99 | 96 | 0 | 113 | 94 | 15 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus | 58 | 55 | 0 | 69 | 55 | 10 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 0 |
| Euroopan pankkiviranomainen | 21 | 18 | 0 | 22 | 13 | 7 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen | 16 | 14 | 0 | 16 | 11 | 4 |
| Euroopan ympäristökeskus | 69 | 52 | 16 | 73 | 45 | 27 |
| Euroopan poliisiakatemia | 85 | 84 | 1 | 100 | 79 | 17 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen | 20 | 17 | 0 | 22 | 15 | 4 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto | 9 | 9 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 79 | 78 | 0 | 90 | 80 | 9 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 8 | 7 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen | 106 | 58 | 47 | 55 | 33 | 22 |
| Fusion for Energy -yhteisyritys | 1 482 | 1 482 | 0 | 384 | 362 | 7 |
| Eurojust | 35 | 34 | 1 | 41 | 35 | 5 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 57 | 53 | 1 | 61 | 53 | 2 |
| Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) | 429 | 189 | 0 | 461 | 180 | 37 |
| Euroopan lääkevirasto | 226 | 222 | 0 | 262 | 215 | 41 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 8 | 8 | 0 | 9 | 9 | 1 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 |
| Euroopan perusoikeusvirasto | 21 | 21 | 0 | 28 | 23 | 5 |
| Euroopan rautatievirasto | 26 | 25 | 0 | 30 | 26 | 2 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 17 | 15 | 1 | 20 | 15 | 5 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti | 97 | 95 | 0 | 83 | 71 | 7 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 48 | 42 | 0 | 52 | 41 | 4 |
| Euroopan koulutussäätiö | 20 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 22 | 21 | 0 | 26 | 20 | 5 |
| Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto | 50 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 17 | 16 | 0 | 18 | 16 | 1 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto | 39 | 38 | 0 | 41 | 38 | 2 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 46 | 44 | 0 | 50 | 43 | 4 |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Yhteensä | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

milj. euroa

Virasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretyt määrärahat

Määrärahat

Suoritetut maksut

Siirretyt määrärahat

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

7

7

0

8

5

2

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

7

5

0

6

2

2

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

164

132

27

176

117

53

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)

90

89

1

128

99

22

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

22

21

1

22

19

3

Euroopan poliisiakatemia

9

8

0

11

8

2

Euroopan kemikaalivirasto

99

96

0

113

94

15

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

58

55

0

69

55

10

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

17

16

0

17

16

0

Euroopan pankkiviranomainen

21

18

0

22

13

7

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

16

14

0

16

11

4

Euroopan ympäristökeskus

69

52

16

73

45

27

Euroopan poliisiakatemia

85

84

1

100

79

17

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

20

17

0

22

15

4

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

9

9

0

11

10

1

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

79

78

0

90

80

9

Euroopan tasa-arvoinstituutti

8

7

0

11

8

2

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

106

58

47

55

33

22

Fusion for Energy -yhteisyritys

1 482

1 482

0

384

362

7

Eurojust

35

34

1

41

35

5

Euroopan meriturvallisuusvirasto

57

53

1

61

53

2

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit)

429

189

0

461

180

37

Euroopan lääkevirasto

226

222

0

262

215

41

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

8

8

0

9

9

1

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto

3

3

0

3

2

1

Euroopan perusoikeusvirasto

21

21

0

28

23

5

Euroopan rautatievirasto

26

25

0

30

26

2

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

17

15

1

20

15

5

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

97

95

0

83

71

7

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

48

42

0

52

41

4

Euroopan koulutussäätiö

20

20

0

21

20

1

Yhteisön kasvilajikevirasto

14

13

0

14

12

0

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

22

21

0

26

20

5

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

50

49

0

55

48

6

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

17

16

0

18

16

1

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

39

38

0

41

38

2

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

46

44

0

50

43

4

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

7

7

0

8

7

1

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

10

10

0

11

9

1

Yhteensä

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| --- | --- | --- |
| Määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretyt määrärahat | Määrärahat | Suoritetut maksut | Siirretyt määrärahat |
| Henkilöstö | 813 | 781 | 2 | 829 | 777 | 18 |
| Hallintomenot | 305 | 292 | 1 | 377 | 277 | 79 |
| Toimintamenot | 2 442 | 2 102 | 95 | 1 421 | 899 | 242 |
| Yhteensä | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretyt määrärahat

Määrärahat

Suoritetut maksut

Siirretyt määrärahat

Henkilöstö

813

781

2

829

777

18

Hallintomenot

305

292

1

377

277

79

Toimintamenot

2 442

2 102

95

1 421

899

242

Yhteensä

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

4.5   TALOUSARVION TOTEUTUMA (SISÄLTÄÄ ERILLISVIRASTOT)

TALOUSARVION TOTEUTUMA (SISÄLTÄÄ ERILLISVIRASTOT)

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan Unioni | Erillisvirastot | Virastoavustuksen eliminointi | Yhteensä |
| Varainhoitovuoden tulot | 139 541 | 1 925 | (1 272) | 140 194 |
| Maksut varainhoitovuoden määrärahoista | (137 738) | (1 739) | 1 272 | (138 205) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (936) | (338) | 0 | (1 274) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 92 | 171 | 0 | 263 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | 60 | (8) | 0 | 52 |
| Talousarvion toteutuma | 1 019 | 12 | 0 | 1 031 |

milj. euroa

Euroopan Unioni

Erillisvirastot

Virastoavustuksen eliminointi

Yhteensä

Varainhoitovuoden tulot

139 541

1 925

(1 272)

140 194

140 194

Maksut varainhoitovuoden määrärahoista

(137 738)

(1 739)

1 272

(138 205)

(138 205)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(936)

(338)

0

(1 274)

(1 274)

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

92

171

0

263

263

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

60

(8)

0

52

52

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

1 019

1 019

12

12

0

0

1 031

1 031

---

(1)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

1

(2)  Euroopan parlamentin 13. joulukuuta 2012 hyväksymän talousarvion mukaisesti EU:n lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2013. Lisäksi henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

2

(3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1

3

(4)  EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1.

4

(5)  Takuurahastolla on hallussaan komission liikkeeseen laskemia ERVM-joukkolainoja, jotka on eliminoitu unionin tilinpäätöksessä.

5

(6)  Takuurahastolla on hallussaan komission liikkeeseen laskemia ERVM-joukkolainoja, jotka on eliminoitu unionin tilinpäätöksessä.

6

(7)  Takuurahastolla on hallussaan komission liikkeeseen laskemia ERVM-joukkolainoja, jotka on eliminoitava unionin tilinpäätöksessä.

7

(8)  Alkusaldoon sisältyy vuodelta 2011 raportoitujen numerotietojen mukautus.

8

(9)  Hallintoa koskevia numerotietoja ei ole annettu aiempina vuosina.

9

(10)  Hallintoa koskevia numerotietoja ei ole annettu aiempina vuosina.

10

(11)  Jotkin määrät, jotka on aiemmin esitetty rahoitusoikaisuissa, esitetään nyt takaisinperittävissä varoissa.

11

(12)  Tarkastuksen päätelmistä käy ilmi, että Ranskan todentamisviranomaisen on parannettava huomattavasti käytänteitään raportoidessaan EKTR:ää koskevia takaisinperintätietoja.

12

(13)  Vastuuvapauden myöntäjälle on toimitettu kyseisen tarkastuksen päätelmät, jotka perustuvat loppuraportteihin ja asianomaisten jäsenvaltioiden toteuttamaan jälkiseurantaan.

13

(14)  Näiden lainojen takaisinmaksuaikataulu on esitetty liitetiedon 7.1.3 lopussa olevassa taulukossa.

14

7.1.3

(15)  2. ohjelma

15

(16)  Sovelletaan korjauskerrointa.

16

(17)  Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

17

(18)  Konsolidoitu ensimmäistä kertaa vuonna 2012.

18

(19)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

19

(20)  EFTA:n osuus oli (4) miljoonaa euroa vuonna 2012 ja (5) miljoonaa euroa vuonna 2011.

20

(21)  Sisältää lisätalousarviot, varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

21

Sisältää lisätalousarviot, varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

(22)  Sisältää lisätalousarviot, varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

22

Sisältää lisätalousarviot, varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

(23)  Sisältää lisätalousarviot, varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

23

Sisältää lisätalousarviot, varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

(24)  Sisältää lisätalousarviot, varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

24

Sisältää lisätalousarviot, varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

(25)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

25

---

| 15.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/122

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS

2013/C 334/02

| I. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan yhdistellyn selvityksen (2)31. joulukuuta 2012 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 26. heinäkuuta 2013, sekä |
| --- | --- | --- |

I.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan yhdistellyn selvityksen (2)31. joulukuuta 2012 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 26. heinäkuuta 2013, sekä

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| II. | Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä tarkoitetut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä velvoittavien normien mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). |
| --- | --- |

II.

Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä tarkoitetut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä velvoittavien normien mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla).

Tarkastajan velvollisuus

| III. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

III.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| IV. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet, mutta tarkoituksena ei ole esittää lausuntoa sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä konsolidoidun tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

IV.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet, mutta tarkoituksena ei ole esittää lausuntoa sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä konsolidoidun tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| V. | Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin. |
| --- | --- |

V.

Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin.

| VI. | Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty (’kuluiksi tunnistetut menot’). Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tarkastetaan, kun varojen vastaanottaja esittää tositteet siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti ja toimielin tai muu elin hyväksyy tositteen ennakkomaksun tilinpidollisen selvittämisen yhteydessä joko samana vuonna tai myöhemmin. |
| --- | --- |

VI.

Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty (’kuluiksi tunnistetut menot’). Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tarkastetaan, kun varojen vastaanottaja esittää tositteet siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti ja toimielin tai muu elin hyväksyy tositteen ennakkomaksun tilinpidollisen selvittämisen yhteydessä joko samana vuonna tai myöhemmin.

| VII. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi. |
| --- | --- |

VII.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi.

Tilien luotettavuus

Lausunto tilien luotettavuudesta

| VIII. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2012 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2012 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

VIII.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2012 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2012 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| IX. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2012 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

IX.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2012 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Sitoumukset

Lausunto tilien perustana olevien sitoumusten laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| X. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2012 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat sitoumukset ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

X.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2012 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat sitoumukset ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Maksut

Perustelut kielteiselle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| XI. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tarkastetuilla valvontajärjestelmillä kyetään varmistamaan tilien perustana olevien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus osittain vaikuttavasti (kohta VI). Kaikkien toimintamenoja sisältävien toimintalohkoryhmien virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan tilien perustana oleviin kuluiksi tunnistettuihin menoihin liittyvä todennäköisin virhetaso on 4,8 prosenttia (3). |
| --- | --- |

XI.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tarkastetuilla valvontajärjestelmillä kyetään varmistamaan tilien perustana olevien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus osittain vaikuttavasti (kohta VI). Kaikkien toimintamenoja sisältävien toimintalohkoryhmien virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan tilien perustana oleviin kuluiksi tunnistettuihin menoihin liittyvä todennäköisin virhetaso on 4,8 prosenttia (3).

Kielteinen lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| XII. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausuman perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2012 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevien maksujen virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

XII.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausuman perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2012 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevien maksujen virhetaso on olennainen.

5. syyskuuta 2013

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

---

(1)  Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, laskelman nettovarallisuuden muutoksista ja yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista sekä muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

1

(2)  Talousarvion toteuttamista koskeva yhdistelty selvitys sisältää yhdistellyn selvityksen talousarvion toteuttamisesta ja sitä koskevat liitetiedot.

2

(3)  Aiempina vuosina sovellettua otantatapaa käyttäen todennäköisimmäksi arvioiduksi virhetasoksi olisi saatu 4,5 prosenttia.

3

---