# Официален вестник C 327/2013

| | ISSN 1977-0855
  doi:10.3000/19770855.C_2013.327.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 327 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5612 ноември 2013 г. |

ISSN 1977-0855

doi:10.3000/19770855.C_2013.327.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 327

Издание на български език

Информация и известия

Година 5612 ноември 2013 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 491-ва пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. |
| 2013/C 327/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Неизследваният икономически потенциал на конкурентоспособността на ЕС — реформиране на публичните предприятия (проучвателно становище) | 1 |
| 2013/C 327/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС–Сърбия | 5 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

491-ва пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г.

2013/C 327/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Неизследваният икономически потенциал на конкурентоспособността на ЕС — реформиране на публичните предприятия (проучвателно становище)

1

2013/C 327/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС–Сърбия

5

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 491-ва пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. |
| 2013/C 327/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга „Дългосрочно финансиране на европейската икономикаCOM(2013) 150 final/2 | 11 |
| 2013/C 327/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет относно управлението на риска в областта на митниците и сигурността на веригата на доставкиCOM(2012) 793 final | 15 |
| 2013/C 327/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Установяване на европейски план за действие в областта на търговиятаCOM(2013) 36 final | 20 |
| 2013/C 327/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга относно нелоялните търговски практики по веригата за доставки на хранителни и нехранителни стоки между стопански субекти в ЕвропаCOM(2013) 37 final | 26 |
| 2013/C 327/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Интелигентното регулиране – отговор на нуждите на малките и средните предприятияCOM(2013) 122 final | 33 |
| 2013/C 327/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за подкрепа на космическото наблюдение и проследяванеCOM(2013) 107 final — 2013/0064 (COD) | 38 |
| 2013/C 327/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законодателствата на държавите членки относно марките (преработен текст)COM(2013) 162 final — 2013/0089 (COD) | 42 |
| 2013/C 327/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета по отношение на оповестяването на нефинансова информация и информация за многообразието от страна на някои големи дружества и групиCOM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD) | 47 |
| 2013/C 327/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за насърчаване на свободното движение на гражданите и предприятията чрез опростяване на приемането на някои официални документи в Европейския съюз и за изменение на Регламент (ЕС) No 1024/2012COM(2013) 228 final — 2013/119 (COD) | 52 |
| 2013/C 327/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Преосмисляне на образованието: инвестиране в умения за постигане на по-добри социално-икономически резултатиCOM(2012) 669 final | 58 |
| 2013/C 327/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделияCOM(2012) 788 final — 2012/0366 (COD) | 65 |
| 2013/C 327/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно По-силна европейска промишленост за растеж и възстановяване на икономиката – актуализация на съобщението за промишлената политикаCOM(2012) 582 final | 82 |
| 2013/C 327/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на търговския режим, приложим за някои стоки, получени от преработката на селскостопански продуктиCOM(2013) 106 final — 2013/0063 (COD) | 90 |
| 2013/C 327/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите План за опазване на водните ресурси на ЕвропаCOM(2012) 673 final;Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета за изпълнението на Рамковата директива за водите (2000/60/ЕО) — Планове за управление на речните басейниCOM(2012) 670 final и Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите Доклад относно прегледа на европейската политика спрямо недостига на вода и сушитеCOM(2012) 672 final | 93 |
| 2013/C 327/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно мерки за намаляване на разходите за разгръщане на високоскоростни електронни съобщителни мрежиCOM(2013) 147 final — 2013/0080 (COD) | 102 |
| 2013/C 327/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно многогодишното финансиране на дейността на Европейската агенция за морска безопасност в областта на реагирането на замърсяване, причинено от кораби, и на замърсяване на морето, причинено от нефтени и газови инсталацииCOM(2013) 174 final | 108 |
| 2013/C 327/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за достъп до пазара на пристанищни услуги и финансова прозрачност на пристанищатаCOM(2013) 296 final — 2013/0157 (COD) | 111 |
| 2013/C 327/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Общи правила за обезщетяване и оказване помощ на пътниците, ползващи въздушен транспорт (постоянна програма)COM(2013) 130 final | 115 |
| 2013/C 327/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Четвърти законодателен пакет в областта на железопътния транспорт, който се състои от следните седем документа: „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Четвъртия законодателен пакет в областта на железопътния транспорт – завършване на Единното европейско железопътно пространство за насърчаване на европейската конкурентоспособност и растежCOM(2013) 25 final;Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за отмяна на Регламент (ЕИО) No 1192/69 на Съвета относно общите правила за нормализиране на счетоводните сметки на железопътните предприятияCOM(2013) 26 final — 2013/0013 (COD);Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз и за отмяна на Регламент (ЕО) No 881/2004COM(2013) 27 final — 2013/0014 (COD);Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1370/2007 относно отварянето на пазара на вътрешни услуги за железопътни пътнически превозиCOM(2013) 28 final — 2013/0028 (COD);Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. за създаване на единно европейско железопътно пространство по отношение на отварянето на пазара на вътрешни услуги за железопътни пътнически превози и управлението на железопътната инфраструктураCOM(2013) 29 final — 2013/0029 (COD);Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно оперативната съвместимост на железопътната система в рамките на Европейския съюз (преработен текст) COM(2013) 30 final — 2013/0015 (COD);Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно безопасността на железопътния транспорт (преработен текст) COM(2013) 31 final – 2013/0016 (COD) | 122 |
| 2013/C 327/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 96/53/ЕО от 25 юли 1996 г. относно максимално допустимите размери в националния и международния трафик на някои пътни превозни средства, които се движат на територията на Общността, както и максимално допустимите маси в международния трафикCOM(2013) 195 final/2 — 2013/0105 (COD) | 133 |

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

491-ва пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г.

2013/C 327/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга „Дългосрочно финансиране на европейската икономикаCOM(2013) 150 final/2

COM(2013) 150 final/2

11

2013/C 327/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет относно управлението на риска в областта на митниците и сигурността на веригата на доставкиCOM(2012) 793 final

COM(2012) 793 final

15

2013/C 327/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Установяване на европейски план за действие в областта на търговиятаCOM(2013) 36 final

COM(2013) 36 final

20

2013/C 327/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга относно нелоялните търговски практики по веригата за доставки на хранителни и нехранителни стоки между стопански субекти в ЕвропаCOM(2013) 37 final

COM(2013) 37 final

26

2013/C 327/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Интелигентното регулиране – отговор на нуждите на малките и средните предприятияCOM(2013) 122 final

COM(2013) 122 final

33

2013/C 327/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за подкрепа на космическото наблюдение и проследяванеCOM(2013) 107 final — 2013/0064 (COD)

COM(2013) 107 final — 2013/0064 (COD)

38

2013/C 327/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законодателствата на държавите членки относно марките (преработен текст)COM(2013) 162 final — 2013/0089 (COD)

COM(2013) 162 final — 2013/0089 (COD)

42

2013/C 327/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета по отношение на оповестяването на нефинансова информация и информация за многообразието от страна на някои големи дружества и групиCOM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD)

COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD)

47

2013/C 327/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за насърчаване на свободното движение на гражданите и предприятията чрез опростяване на приемането на някои официални документи в Европейския съюз и за изменение на Регламент (ЕС) No 1024/2012COM(2013) 228 final — 2013/119 (COD)

COM(2013) 228 final — 2013/119 (COD)

52

2013/C 327/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Преосмисляне на образованието: инвестиране в умения за постигане на по-добри социално-икономически резултатиCOM(2012) 669 final

COM(2012) 669 final

58

2013/C 327/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделияCOM(2012) 788 final — 2012/0366 (COD)

COM(2012) 788 final — 2012/0366 (COD)

65

2013/C 327/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно По-силна европейска промишленост за растеж и възстановяване на икономиката – актуализация на съобщението за промишлената политикаCOM(2012) 582 final

COM(2012) 582 final

82

2013/C 327/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на търговския режим, приложим за някои стоки, получени от преработката на селскостопански продуктиCOM(2013) 106 final — 2013/0063 (COD)

COM(2013) 106 final — 2013/0063 (COD)

90

2013/C 327/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите План за опазване на водните ресурси на ЕвропаCOM(2012) 673 final;Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета за изпълнението на Рамковата директива за водите (2000/60/ЕО) — Планове за управление на речните басейниCOM(2012) 670 final и Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите Доклад относно прегледа на европейската политика спрямо недостига на вода и сушитеCOM(2012) 672 final

COM(2012) 673 final;

COM(2012) 670 final

COM(2012) 672 final

93

2013/C 327/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно мерки за намаляване на разходите за разгръщане на високоскоростни електронни съобщителни мрежиCOM(2013) 147 final — 2013/0080 (COD)

COM(2013) 147 final — 2013/0080 (COD)

102

2013/C 327/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно многогодишното финансиране на дейността на Европейската агенция за морска безопасност в областта на реагирането на замърсяване, причинено от кораби, и на замърсяване на морето, причинено от нефтени и газови инсталацииCOM(2013) 174 final

COM(2013) 174 final

108

2013/C 327/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за достъп до пазара на пристанищни услуги и финансова прозрачност на пристанищатаCOM(2013) 296 final — 2013/0157 (COD)

COM(2013) 296 final — 2013/0157 (COD)

111

2013/C 327/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Общи правила за обезщетяване и оказване помощ на пътниците, ползващи въздушен транспорт (постоянна програма)COM(2013) 130 final

COM(2013) 130 final

115

2013/C 327/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Четвърти законодателен пакет в областта на железопътния транспорт, който се състои от следните седем документа: „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Четвъртия законодателен пакет в областта на железопътния транспорт – завършване на Единното европейско железопътно пространство за насърчаване на европейската конкурентоспособност и растежCOM(2013) 25 final;Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за отмяна на Регламент (ЕИО) No 1192/69 на Съвета относно общите правила за нормализиране на счетоводните сметки на железопътните предприятияCOM(2013) 26 final — 2013/0013 (COD);Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз и за отмяна на Регламент (ЕО) No 881/2004COM(2013) 27 final — 2013/0014 (COD);Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1370/2007 относно отварянето на пазара на вътрешни услуги за железопътни пътнически превозиCOM(2013) 28 final — 2013/0028 (COD);Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. за създаване на единно европейско железопътно пространство по отношение на отварянето на пазара на вътрешни услуги за железопътни пътнически превози и управлението на железопътната инфраструктураCOM(2013) 29 final — 2013/0029 (COD);Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно оперативната съвместимост на железопътната система в рамките на Европейския съюз (преработен текст) COM(2013) 30 final — 2013/0015 (COD);Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно безопасността на железопътния транспорт (преработен текст) COM(2013) 31 final – 2013/0016 (COD)

който се състои от следните седем документа:

COM(2013) 25 final;

COM(2013) 26 final — 2013/0013 (COD);

COM(2013) 27 final — 2013/0014 (COD);

COM(2013) 28 final — 2013/0028 (COD);

COM(2013) 29 final — 2013/0029 (COD);

COM(2013) 30 final — 2013/0015 (COD);

COM(2013) 31 final – 2013/0016 (COD)

122

2013/C 327/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 96/53/ЕО от 25 юли 1996 г. относно максимално допустимите размери в националния и международния трафик на някои пътни превозни средства, които се движат на територията на Общността, както и максимално допустимите маси в международния трафикCOM(2013) 195 final/2 — 2013/0105 (COD)

COM(2013) 195 final/2 — 2013/0105 (COD)

133

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

491-ва пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г.

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Неизследваният икономически потенциал на конкурентоспособността на ЕС — реформиране на публичните предприятия“ (проучвателно становище)

2013/C 327/01

Докладчик: г-н HENCKS

На 15 април 2013 г., от името на бъдещото литовско председателство на Съвета, г-н Vytautas Leškevičius, заместник-министър на външните работи на Литва, прикани Европейския икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище относно

„Неизползваният икономически потенциал на конкурентоспособността на ЕС – реформа на публичните предприятия“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 170 гласа „за“, 10 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Контекст

| 1.1 | Настоящото проучвателно становище на ЕИСК има за цел да изясни конкретния принос, който публичните предприятия могат да дадат за конкурентоспособността на ЕС. То има за цел да определи специфичните проблеми, които съществуват в тази област за европейските политики и институции. |
| --- | --- |

1.1

Настоящото проучвателно становище на ЕИСК има за цел да изясни конкретния принос, който публичните предприятия могат да дадат за конкурентоспособността на ЕС. То има за цел да определи специфичните проблеми, които съществуват в тази област за европейските политики и институции.

| 1.2 | Това становище се вписва в рамката на договорите, които дават голяма свобода на преценка на държавите членки при определянето, организирането и финансирането на техните услуги от общ интерес. Аналогично, според договорите държавите членки притежават правомощия по отношение на избора и статута (частни, публични или публично-частно партньорство) на предприятията, отговарящи за изпълнението на техните задачи за обществени услуги (1). |
| --- | --- |

1.2

Това становище се вписва в рамката на договорите, които дават голяма свобода на преценка на държавите членки при определянето, организирането и финансирането на техните услуги от общ интерес. Аналогично, според договорите държавите членки притежават правомощия по отношение на избора и статута (частни, публични или публично-частно партньорство) на предприятията, отговарящи за изпълнението на техните задачи за обществени услуги (1).

| 1.3 | Преценявайки отделно за всеки конкретен случай, в зависимост от анализа на даден сектор, от набелязаните цели и задачи, от насоките, които следва да бъдат насърчавани в дългосрочен план, публичните органи могат да решат да използват публично предприятие като едно от своите средства за действие. |
| --- | --- |

1.3

Преценявайки отделно за всеки конкретен случай, в зависимост от анализа на даден сектор, от набелязаните цели и задачи, от насоките, които следва да бъдат насърчавани в дългосрочен план, публичните органи могат да решат да използват публично предприятие като едно от своите средства за действие.

| 1.4 | По смисъла на Директива 80/723/ЕИО на Комисията от 25 юни 1980 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, под „публично предприятие“ се разбира „всяко предприятие, върху което публичните органи могат да упражняват пряко или непряко решаващо влияние поради собствеността, финансовото си участие в него или правилата,които го регулират.


  Доминиращо влияние от странa нa публичните органи се предполагa, когато във връзкa с дадено предприятие тези органи пряко или непряко:







  а) | притежават мажоритарен дял от записания капитал на това предприятие, или |
| --- | --- | --- |

1.4

По смисъла на Директива 80/723/ЕИО на Комисията от 25 юни 1980 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, под „публично предприятие“ се разбира „всяко предприятие, върху което публичните органи могат да упражняват пряко или непряко решаващо влияние поради собствеността, финансовото си участие в него или правилата,които го регулират.

Доминиращо влияние от странa нa публичните органи се предполагa, когато във връзкa с дадено предприятие тези органи пряко или непряко:

а)

притежават мажоритарен дял от записания капитал на това предприятие, или

| б) | контролират мнозинството от гласовете, свързани с дяловете, емитирани от предприятието, или |
| --- | --- |

б)

контролират мнозинството от гласовете, свързани с дяловете, емитирани от предприятието, или

| в) | са в състояние да назначат повече от половината от членовете на административния, управителния или надзорния орган на предприятието“. |
| --- | --- |

в)

са в състояние да назначат повече от половината от членовете на административния, управителния или надзорния орган на предприятието“.

| 1.5 | Всички европейски страни в своята история са създавали публични предприятия или пряко, или чрез превръщане на частни предприятия в държавни или общински. Това е било извършвано поради най-различни причини:






  — | изпълнение на стратегическите цели, свързани с външната или вътрешната сигурност или сигурността на доставките на някои основни стоки или услуги; |
| --- | --- | --- |

1.5

Всички европейски страни в своята история са създавали публични предприятия или пряко, или чрез превръщане на частни предприятия в държавни или общински. Това е било извършвано поради най-различни причини:

—

изпълнение на стратегическите цели, свързани с външната или вътрешната сигурност или сигурността на доставките на някои основни стоки или услуги;

| — | изграждане на необходимата за икономическия и социален живот инфраструктура; |
| --- | --- |

—

изграждане на необходимата за икономическия и социален живот инфраструктура;

| — | мобилизиране на значителни инвестиции (особено след всяка от двете световни войни); |
| --- | --- |

—

мобилизиране на значителни инвестиции (особено след всяка от двете световни войни);

| — | насърчаване на нови, не непременно печеливши в краткосрочен план дейности; |
| --- | --- |

—

насърчаване на нови, не непременно печеливши в краткосрочен план дейности;

| — | коригиране на слабостите на пазара (естествен монопол, възлагане на дейности на външни изпълнители) или на тези, свързани с частната инициатива; |
| --- | --- |

—

коригиране на слабостите на пазара (естествен монопол, възлагане на дейности на външни изпълнители) или на тези, свързани с частната инициатива;

| — | реакция на кризисни ситуации от финансово, икономическо, социално или екологично естество; |
| --- | --- |

—

реакция на кризисни ситуации от финансово, икономическо, социално или екологично естество;

| — | изпълнение на задача за обществени услуги. |
| --- | --- |

—

изпълнение на задача за обществени услуги.

| 1.6 | Измерването на ефективността, ефикасността и, при необходимост, на нуждата от реформа на публичните предприятия не може да бъде ограничено до обичайните показатели за рентабилност на икономическата активност, а трябва да включва всички тези цели и задачи, които публичните органи са им възложили. |
| --- | --- |

1.6

Измерването на ефективността, ефикасността и, при необходимост, на нуждата от реформа на публичните предприятия не може да бъде ограничено до обичайните показатели за рентабилност на икономическата активност, а трябва да включва всички тези цели и задачи, които публичните органи са им възложили.

| 1.7 | Според официалната дефиниция на ЕС, конкурентоспособността е „способността за устойчиво подобряване на жизнения стандарт на гражданите и предоставяне на високо равнище на заетост и социално сближаване“. |
| --- | --- |

1.7

Според официалната дефиниция на ЕС, конкурентоспособността е „способността за устойчиво подобряване на жизнения стандарт на гражданите и предоставяне на високо равнище на заетост и социално сближаване“.

| 1.8 | Всяка година в Европейския съюз се наблюдава леко изоставане по отношение на производителността. Това забавяне е синоним на влошаване на конкурентоспособността. Сред признаците, показателни за това изоставане, са недостатъчният брой иновации, липсата на инвестиции в инфраструктура и технологии, както и в човешки капитал. |
| --- | --- |

1.8

Всяка година в Европейския съюз се наблюдава леко изоставане по отношение на производителността. Това забавяне е синоним на влошаване на конкурентоспособността. Сред признаците, показателни за това изоставане, са недостатъчният брой иновации, липсата на инвестиции в инфраструктура и технологии, както и в човешки капитал.

| 1.9 | Следователно конкурентоспособността на Европейския съюз и неговата привлекателност зависят от инвестициите в инфраструктурата, образованието и обучението, научните изследвания и развитието, здравето и социалната защита, опазването на околната среда и т.н. – области, в които публичните органи могат да използват публичните предприятия като средство за действие, наред с други. |
| --- | --- |

1.9

Следователно конкурентоспособността на Европейския съюз и неговата привлекателност зависят от инвестициите в инфраструктурата, образованието и обучението, научните изследвания и развитието, здравето и социалната защита, опазването на околната среда и т.н. – области, в които публичните органи могат да използват публичните предприятия като средство за действие, наред с други.

| 1.10 | Но държавите и публичните регионални или местни власти не са безпогрешни и при публичните предприятия съществуват слабости, които могат да се дължат на:






  — | административен, бюрократичен или „политически“ контрол; |
| --- | --- | --- |

1.10

Но държавите и публичните регионални или местни власти не са безпогрешни и при публичните предприятия съществуват слабости, които могат да се дължат на:

—

административен, бюрократичен или „политически“ контрол;

| — | липсата на отговорност от страна на публичния орган, който може да се ограничава само до финансови или имуществени цели; |
| --- | --- |

—

липсата на отговорност от страна на публичния орган, който може да се ограничава само до финансови или имуществени цели;

| — | използването на публичното предприятие за цели, различни от предназначението му. |
| --- | --- |

—

използването на публичното предприятие за цели, различни от предназначението му.

| 1.11 | Публичното предприятие може да действа съгласно защитни или офанзивни стратегии от страна на компетентния публичен орган:






  — | защитни – за ограничаване на последиците от кризата, „спасителни“ действия в случай на фалит на дадено предприятие или за запазване на работни места, временна национализация докато се намери „купувач“, санкциониране на очевидна злоупотреба от страна на частно предприятие и т.н.; |
| --- | --- | --- |

1.11

Публичното предприятие може да действа съгласно защитни или офанзивни стратегии от страна на компетентния публичен орган:

—

защитни – за ограничаване на последиците от кризата, „спасителни“ действия в случай на фалит на дадено предприятие или за запазване на работни места, временна национализация докато се намери „купувач“, санкциониране на очевидна злоупотреба от страна на частно предприятие и т.н.;

| — | офанзивни – за насърчаване на индустриална политика или нови технологии, прилагане на обществена политика, разработване на нови политически цели (биологично разнообразие, възобновяеми енергийни източници, енергиен преход), създаване на нов начин на развитие (устойчиво и приобщаващо). |
| --- | --- |

—

офанзивни – за насърчаване на индустриална политика или нови технологии, прилагане на обществена политика, разработване на нови политически цели (биологично разнообразие, възобновяеми енергийни източници, енергиен преход), създаване на нов начин на развитие (устойчиво и приобщаващо).

| 1.12 | Това предполага публичният орган на управление да поеме отговорността си за определянето на стратегическите насоки, оставяйки на ръководството на предприятието голяма независимост по отношение на управлението. При все това публичният орган трябва да гарантира организирането на реален публичен контрол и действително публично регулиране, за което е необходимо управлението на публичните предприятия да бъде основано на участието на всички заинтересовани страни, както на и представители на персонала на предприятията. |
| --- | --- |

1.12

Това предполага публичният орган на управление да поеме отговорността си за определянето на стратегическите насоки, оставяйки на ръководството на предприятието голяма независимост по отношение на управлението. При все това публичният орган трябва да гарантира организирането на реален публичен контрол и действително публично регулиране, за което е необходимо управлението на публичните предприятия да бъде основано на участието на всички заинтересовани страни, както на и представители на персонала на предприятията.

| 1.13 | Що се отнася до услугите от общ икономически интерес, които държавите членки изпълняват чрез своите публични предприятия, те предлагат дейности от промишлен и търговски характер, често в пряка конкуренция с дейностите на други предприятия. |
| --- | --- |

1.13

Що се отнася до услугите от общ икономически интерес, които държавите членки изпълняват чрез своите публични предприятия, те предлагат дейности от промишлен и търговски характер, често в пряка конкуренция с дейностите на други предприятия.

| 1.14 | Сред публичните предприятия, опериращи в либерализирана и конкурентна среда, е необходимо да се посочат първо мрежовите сектори (електричество, газ, електронни комуникации, транспорт, пощенски услуги); достъпът до тях и непрекъснатото предоставяне на тези услуги с добро качество и на достъпни цени, са от съществено значение не само за гражданите, но и за голяма част от частните предприятия. Поради това те играят основна роля в националната икономика и общата конкурентоспособност на дадена държава членка. Това важи и за други области, като например аудиовизуалния сектор, жилищното настаняване, здравеопазването или социалните услуги, в които пазарните неуспехи не позволяват на всеки гражданин да упражнява, по един или друг начин, основните си права. |
| --- | --- |

1.14

Сред публичните предприятия, опериращи в либерализирана и конкурентна среда, е необходимо да се посочат първо мрежовите сектори (електричество, газ, електронни комуникации, транспорт, пощенски услуги); достъпът до тях и непрекъснатото предоставяне на тези услуги с добро качество и на достъпни цени, са от съществено значение не само за гражданите, но и за голяма част от частните предприятия. Поради това те играят основна роля в националната икономика и общата конкурентоспособност на дадена държава членка. Това важи и за други области, като например аудиовизуалния сектор, жилищното настаняване, здравеопазването или социалните услуги, в които пазарните неуспехи не позволяват на всеки гражданин да упражнява, по един или друг начин, основните си права.

2.   Съдържание на искането за изготвяне на проучвателно становище

| 2.1 | В писмото си с искане за изготвяне на становище бъдещото литовско председателство поиска, по-специално, да се наблегне на подобряването на ефективността на публичните предприятия и на тяхното значение за националната конкурентоспособност. Председателството отправи искане за анализ на текущото състояние и на добрите (или лоши) практики, какъвто обаче все още липсва на равнище ЕС, също както и структурна реформа на оценка на ефективността на този вид предприятия в контекста на координацията на икономическата политика и нейното въздействие върху вътрешния пазар. |
| --- | --- |

2.1

В писмото си с искане за изготвяне на становище бъдещото литовско председателство поиска, по-специално, да се наблегне на подобряването на ефективността на публичните предприятия и на тяхното значение за националната конкурентоспособност. Председателството отправи искане за анализ на текущото състояние и на добрите (или лоши) практики, какъвто обаче все още липсва на равнище ЕС, също както и структурна реформа на оценка на ефективността на този вид предприятия в контекста на координацията на икономическата политика и нейното въздействие върху вътрешния пазар.

| 2.2 | Въпреки че законодателството на ЕС се отнася само за няколко конкретни области на дейност на публичните предприятия (държавни помощи и услуги от общ икономически интерес), бъдещото литовско председателство предлага инициативите на европейско равнище по отношение на реформата на публичните предприятия да се ограничат до незаконодателни мерки и да не се определят цели за новата законодателна рамка. Евентуалното приватизиране на публичните предприятия би трябвало да продължи да бъде от изключителната компетентност на държавите членки. |
| --- | --- |

2.2

Въпреки че законодателството на ЕС се отнася само за няколко конкретни области на дейност на публичните предприятия (държавни помощи и услуги от общ икономически интерес), бъдещото литовско председателство предлага инициативите на европейско равнище по отношение на реформата на публичните предприятия да се ограничат до незаконодателни мерки и да не се определят цели за новата законодателна рамка. Евентуалното приватизиране на публичните предприятия би трябвало да продължи да бъде от изключителната компетентност на държавите членки.

| 2.3 | Накрая бъдещото литовско председателство изрази съжаление, че досега в съществуващите или предвидените от Европейската комисия инициативи и документи не е имало общ дебат относно реформата на публичните предприятия, тяхното управление, подобряването на тяхната ефективност и приноса им за конкурентоспособността и постигането на целите на стратегията „Европа 2020“. Досега Комисията и Европейският парламент се съсредоточаваха само върху два аспекта: спазването на правилата за държавните помощи и правилата, свързани с предоставянето на услуги от общ икономически интерес. |
| --- | --- |

2.3

Накрая бъдещото литовско председателство изрази съжаление, че досега в съществуващите или предвидените от Европейската комисия инициативи и документи не е имало общ дебат относно реформата на публичните предприятия, тяхното управление, подобряването на тяхната ефективност и приноса им за конкурентоспособността и постигането на целите на стратегията „Европа 2020“. Досега Комисията и Европейският парламент се съсредоточаваха само върху два аспекта: спазването на правилата за държавните помощи и правилата, свързани с предоставянето на услуги от общ икономически интерес.

3.   Предложенията на ЕИСК

| 3.1 | ЕИСК може само да подкрепи искането на бъдещото литовско председателство за анализ на настоящата ситуация и на добрите (или лоши) практики, както и за структурна реформа на оценката на ефективността на този вид предприятия в контекста на координацията на икономическата политика и нейното въздействие върху вътрешния пазар. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК може само да подкрепи искането на бъдещото литовско председателство за анализ на настоящата ситуация и на добрите (или лоши) практики, както и за структурна реформа на оценката на ефективността на този вид предприятия в контекста на координацията на икономическата политика и нейното въздействие върху вътрешния пазар.

| 3.2 | Договорите отреждат на Съюза и държавите членки по-голямо задължение да следят за доброто функциониране на системата от услуги от общ икономически интерес, по-специално чрез разработване на прогресивна динамична методика за оценка на ефективността на тези услуги. Докато това не бъде постигнато, оценките и постиженията няма да могат да допринесат за това да се отговори на потребностите на гражданите и на икономиката на национално и европейско равнище. |
| --- | --- |

3.2

Договорите отреждат на Съюза и държавите членки по-голямо задължение да следят за доброто функциониране на системата от услуги от общ икономически интерес, по-специално чрез разработване на прогресивна динамична методика за оценка на ефективността на тези услуги. Докато това не бъде постигнато, оценките и постиженията няма да могат да допринесат за това да се отговори на потребностите на гражданите и на икономиката на национално и европейско равнище.

| 3.3 | Подобна оценка трябва да допринесе за подобряване на ефективността и ефикасността на услугите от общ икономически интерес и привеждането им в съответствие с нарасналите потребности на гражданите и предприятията. Освен това тя трябва да предостави на публичните власти информацията, която да им позволи да направят най-целесъобразния избор. Тя ще играе и съществена роля за постигане на хармоничен компромис между пазара и общия интерес, както и между икономическите, социалните и екологичните цели. |
| --- | --- |

3.3

Подобна оценка трябва да допринесе за подобряване на ефективността и ефикасността на услугите от общ икономически интерес и привеждането им в съответствие с нарасналите потребности на гражданите и предприятията. Освен това тя трябва да предостави на публичните власти информацията, която да им позволи да направят най-целесъобразния избор. Тя ще играе и съществена роля за постигане на хармоничен компромис между пазара и общия интерес, както и между икономическите, социалните и екологичните цели.

| 3.4 | В становището си относно „Независима оценка на услугите от общ интерес“ (2), ЕИСК отправи конкретни предложения за определяне на реда и условията за обмен, съпоставяне и координиране на равнище Европейски съюз. Ето защо, при спазване на принципа на субсидиарност и на принципите, упоменати в Протокола, приложен към договорите за изменение, Съюзът трябва да даде импулс на процеса на тази независима оценка, като в диалог с представителите на заинтересованите страни изготви хармонизирана на европейско равнище методика за оценяване, основана на общи показатели, както и начините за прилагането ѝ. |
| --- | --- |

3.4

В становището си относно „Независима оценка на услугите от общ интерес“ (2), ЕИСК отправи конкретни предложения за определяне на реда и условията за обмен, съпоставяне и координиране на равнище Европейски съюз. Ето защо, при спазване на принципа на субсидиарност и на принципите, упоменати в Протокола, приложен към договорите за изменение, Съюзът трябва да даде импулс на процеса на тази независима оценка, като в диалог с представителите на заинтересованите страни изготви хармонизирана на европейско равнище методика за оценяване, основана на общи показатели, както и начините за прилагането ѝ.

| 3.5 | Като част от анализа на начина, по който публичните предприятия могат в по-голяма степен да допринесат за икономическото възстановяване и конкурентоспособността на ЕС, ЕИСК разгледа въпроса за услугите от общ икономически интерес в Европа в различни становища. |
| --- | --- |

3.5

Като част от анализа на начина, по който публичните предприятия могат в по-голяма степен да допринесат за икономическото възстановяване и конкурентоспособността на ЕС, ЕИСК разгледа въпроса за услугите от общ икономически интерес в Европа в различни становища.

| 3.6 | От 8 октомври 2001 г. съществува статут на Европейско дружество. Този статут, който може да се използва от 8 октомври 2004 г., предлага възможност предприятията, опериращи в няколко държави членки, да се установят в едно единствено предприятие съгласно правото на Съюза и по този начин да прилагат едни и същи правила: единна система за управление и публикуване на финансова информация. На предприятията, които приемат този статут, след това няма да се налага да се съобразяват с националното законодателство на всяка държава членка, в която имат дъщерно дружество, като по този начин намалят административните си разходи. |
| --- | --- |

3.6

От 8 октомври 2001 г. съществува статут на Европейско дружество. Този статут, който може да се използва от 8 октомври 2004 г., предлага възможност предприятията, опериращи в няколко държави членки, да се установят в едно единствено предприятие съгласно правото на Съюза и по този начин да прилагат едни и същи правила: единна система за управление и публикуване на финансова информация. На предприятията, които приемат този статут, след това няма да се налага да се съобразяват с националното законодателство на всяка държава членка, в която имат дъщерно дружество, като по този начин намалят административните си разходи.

| 3.7 | Във връзка с това би трябвало да се проучи въвеждането на „статут на европейско публично предприятие“, както това беше обсъдено от Европейската комисия през 2011 г. във връзка с „Galileo“ (3), което сега де факто е европейско публично предприятие. |
| --- | --- |

3.7

Във връзка с това би трябвало да се проучи въвеждането на „статут на европейско публично предприятие“, както това беше обсъдено от Европейската комисия през 2011 г. във връзка с „Galileo“ (3), което сега де факто е европейско публично предприятие.

| 3.8 | Може да се предвиди, по-специално, създаването на европейски публични предприятия за големите трансевропейски инфраструктурни мрежи, определени като обща политика в Договорите, в енергетиката или транспорта, в сътрудничество с националните и местните предприятия в тези сектори, с цел прилагане на новите разпоредби и правомощия, съдържащи се в Договора от Лисабон, по-специално по отношение на политиката на ЕС в областта на енергетиката (член 194 от ДФЕС). |
| --- | --- |

3.8

Може да се предвиди, по-специално, създаването на европейски публични предприятия за големите трансевропейски инфраструктурни мрежи, определени като обща политика в Договорите, в енергетиката или транспорта, в сътрудничество с националните и местните предприятия в тези сектори, с цел прилагане на новите разпоредби и правомощия, съдържащи се в Договора от Лисабон, по-специално по отношение на политиката на ЕС в областта на енергетиката (член 194 от ДФЕС).

| 3.9 | В становището си относно „Зелена книга – Към сигурна, устойчива и конкурентоспособна европейска енергийна мрежа“ (4), ЕИСК изрази желание да се проучат целесъобразността и осъществимостта на европейска енергийна УОИ за гражданите, с общ подход към ценообразуването, данъчното облагане, финансовите правила, сигурността, приемствеността, икономическото развитие и опазването на околната среда. |
| --- | --- |

3.9

В становището си относно „Зелена книга – Към сигурна, устойчива и конкурентоспособна европейска енергийна мрежа“ (4), ЕИСК изрази желание да се проучат целесъобразността и осъществимостта на европейска енергийна УОИ за гражданите, с общ подход към ценообразуването, данъчното облагане, финансовите правила, сигурността, приемствеността, икономическото развитие и опазването на околната среда.

| 3.10 | В същата Зелена книга Комисията призовава за европейски оператор на газопреносна система чрез постепенното изграждане на независимо предприятие за управлението на обединена мрежа за пренос на газ в целия ЕС. |
| --- | --- |

3.10

В същата Зелена книга Комисията призовава за европейски оператор на газопреносна система чрез постепенното изграждане на независимо предприятие за управлението на обединена мрежа за пренос на газ в целия ЕС.

| 3.11 | Такива услуги на равнище ЕС, независимо от статута на техния доставчик (публичен, частен, ПЧП), ще могат да осигурят добавена стойност в основни многонационални или транснационални сфери като сигурността на енергийните доставки, сигурността на водните ресурси, опазването на биологичното разнообразие, запазването на качеството на въздуха, вътрешната и външната сигурност и др., доколкото тези услуги може да се предоставят по-ефективно на европейско отколкото на национално или местно равнище. |
| --- | --- |

3.11

Такива услуги на равнище ЕС, независимо от статута на техния доставчик (публичен, частен, ПЧП), ще могат да осигурят добавена стойност в основни многонационални или транснационални сфери като сигурността на енергийните доставки, сигурността на водните ресурси, опазването на биологичното разнообразие, запазването на качеството на въздуха, вътрешната и външната сигурност и др., доколкото тези услуги може да се предоставят по-ефективно на европейско отколкото на национално или местно равнище.

| 3.12 | Във връзка с това ЕИСК подкрепя публичните (ЕС и държави членки) и частните партньорства, за да се увеличи сигурността на енергийните доставки и да се стигне до интегрирано управление на взаимосвързаните енергийни мрежи (газ, електричество, нефт). Освен това той препоръчва развиването на мрежата от вятърни генератори в морето и свързването на вятърните паркове с наземната мрежа, което може да намали чувствително оперативните и инвестиционните разходи и да стимулира инвестирането в нови проекти за мрежи (5). |
| --- | --- |

3.12

Във връзка с това ЕИСК подкрепя публичните (ЕС и държави членки) и частните партньорства, за да се увеличи сигурността на енергийните доставки и да се стигне до интегрирано управление на взаимосвързаните енергийни мрежи (газ, електричество, нефт). Освен това той препоръчва развиването на мрежата от вятърни генератори в морето и свързването на вятърните паркове с наземната мрежа, което може да намали чувствително оперативните и инвестиционните разходи и да стимулира инвестирането в нови проекти за мрежи (5).

| 3.13 | В рамките на правомощията на всяка държава членка, например в областта на енергийния микс, социалните и обществените въпроси, повдигнати от управлението и използването на природните ресурси, атомната енергия, изменението на климата, устойчивото управление и сигурността, надхвърлят традиционните граници на държавите и ще намерят задоволителен отговор единствено в европейска концепция за общ интерес и подходящи услуги. |
| --- | --- |

3.13

В рамките на правомощията на всяка държава членка, например в областта на енергийния микс, социалните и обществените въпроси, повдигнати от управлението и използването на природните ресурси, атомната енергия, изменението на климата, устойчивото управление и сигурността, надхвърлят традиционните граници на държавите и ще намерят задоволителен отговор единствено в европейска концепция за общ интерес и подходящи услуги.

| 3.14 | Бихме могли да зададем въпроса за икономическите дейности на изпълнителните европейски агенции. |
| --- | --- |

3.14

Бихме могли да зададем въпроса за икономическите дейности на изпълнителните европейски агенции.

| 3.15 | В момента съществуват шест агенции (6), които, за периода 2007-2013 г., като цяло изпълняват програми на стойност приблизително 28 милиарда евро. Повечето от тези програми са в сфери, в които ЕС разполага с правомощия да подпомага държавите членки. |
| --- | --- |

3.15

В момента съществуват шест агенции (6), които, за периода 2007-2013 г., като цяло изпълняват програми на стойност приблизително 28 милиарда евро. Повечето от тези програми са в сфери, в които ЕС разполага с правомощия да подпомага държавите членки.

| 3.16 | От една страна, можем да разглеждаме тези изпълнителни агенции като форма на възлагане на определени функции на Комисията на външни изпълнители и следователно може да се постави въпросът до каква степен те са наистина независими, при положение че от друга страна техните задачи и отговорности изискват от тях да вземат пряко участие в икономически и социални дейности. Дали сме толкова далеч от широкообхватното определение, прието от Съда на ЕС за понятията за икономическа дейност и предприятие? |
| --- | --- |

3.16

От една страна, можем да разглеждаме тези изпълнителни агенции като форма на възлагане на определени функции на Комисията на външни изпълнители и следователно може да се постави въпросът до каква степен те са наистина независими, при положение че от друга страна техните задачи и отговорности изискват от тях да вземат пряко участие в икономически и социални дейности. Дали сме толкова далеч от широкообхватното определение, прието от Съда на ЕС за понятията за икономическа дейност и предприятие?

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Договорите по никакъв начин не засягат разпоредбите в държавите членки, отнасящи се до режима на собственост върху имущество. В член 345 от ДФЕС се уточнява, че ЕС е неутрален по отношение на публичния или частен характер на притежателите на акции в предприятията и не променя режима на собственост на държавите членки.

1

(2)  ОВ C 162, 25.6.2008 г., стр. 42.

2

(3)  Оценка на въздействието на предложението за регламент относно бъдещото прилагане на Европейска програма за спътникова навигация за периода 2014–2020 г. (SEC(2011)1446).

3

Оценка на въздействието на предложението за регламент относно бъдещото прилагане на Европейска програма за спътникова навигация за периода

(4)  ОВ C 306, 16.12.2009 г., стр. 51.

4

(5)  ОВ C 128, 18.5.2010 г., стр. 65.

5

(6)  Изпълнителна агенция за трансевропейска транспортна мрежа (TEN-TEA), Изпълнителна агенция на Европейския научноизследователски съвет (ERC), Изпълнителна агенция за научни изследвания (REA), Изпълнителната агенция за конкурентоспособност и иновации (EACI), Изпълнителна агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите (EAHC), Изпълнителна агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA).

6

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/5

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС–Сърбия“

2013/C 327/02

Докладчик: г-н Ionuț SIBIAN

Съдокладчик: г-н Christoph LECHNER

С писмо от 12 декември 2012 г. от комисар Šefčovič Европейската комисия отправи искане към Европейския икономически и социален комитет, в съответствие с член 262 от Договора и член 9 от Протокола за сътрудничество между ЕИСК и Европейската комисия, за изготвяне на проучвателно становище относно:

„Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС-Сърбия“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 25 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 171 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства усилията за реформиране на икономиката и институциите на страната, положени от правителствата на Сърбия през последното десетилетие. Комитетът вижда в процеса на присъединяване на Сърбия към ЕС възможност за укрепване и ефективно изпълнение на предприетите реформи. Той подчертава колко е важно участието на гражданското общество в процеса на привеждане на сръбското законодателство в съответствие с достиженията на правото на ЕС. Комитетът призовава правителството на Сърбия и институциите на ЕС да засилят подкрепата си за организациите на гражданското общество (ОГО) и да включат активно в предстоящите дейности, водещи до присъединяване към ЕС. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства усилията за реформиране на икономиката и институциите на страната, положени от правителствата на Сърбия през последното десетилетие. Комитетът вижда в процеса на присъединяване на Сърбия към ЕС възможност за укрепване и ефективно изпълнение на предприетите реформи. Той подчертава колко е важно участието на гражданското общество в процеса на привеждане на сръбското законодателство в съответствие с достиженията на правото на ЕС. Комитетът призовава правителството на Сърбия и институциите на ЕС да засилят подкрепата си за организациите на гражданското общество (ОГО) и да включат активно в предстоящите дейности, водещи до присъединяване към ЕС.

| 1.2 | ЕИСК приветства решението на Европейския съвет за започване на присъединителни преговори със Сърбия не по-късно от януари 2014 г. ЕИСК поздравява Белград и Прищина за подписването на „Първо споразумение относно ръководните принципи за нормализиране на отношенията“ (Брюксел, 19 април 2013 г.) и на приетия през май план за неговото прилагане. Сега Комитетът призовава и двете страни да приложат споразумението с помощта на ЕС. ЕИСК подчертава, че ОГО трябва да участват в етапа на прилагане, тъй като могат да имат решаващ принос за помирението. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК приветства решението на Европейския съвет за започване на присъединителни преговори със Сърбия не по-късно от януари 2014 г. ЕИСК поздравява Белград и Прищина за подписването на „Първо споразумение относно ръководните принципи за нормализиране на отношенията“ (Брюксел, 19 април 2013 г.) и на приетия през май план за неговото прилагане. Сега Комитетът призовава и двете страни да приложат споразумението с помощта на ЕС. ЕИСК подчертава, че ОГО трябва да участват в етапа на прилагане, тъй като могат да имат решаващ принос за помирението.

| 1.3 | ЕИСК насърчава сръбските публични власти да провеждат повече публични изслушвания и консултации с ОГО както през ранните етапи на формулиране на политиките, така и на етапа на прилагане. ЕИСК подчертава значението на тяхното участие в ключови области на процеса на реформи като правовата държава, регионалното сътрудничество и помирението, социално-икономическото развитие, околната среда, селското стопанство, правата на малцинствата и борбата срещу дискриминацията. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК насърчава сръбските публични власти да провеждат повече публични изслушвания и консултации с ОГО както през ранните етапи на формулиране на политиките, така и на етапа на прилагане. ЕИСК подчертава значението на тяхното участие в ключови области на процеса на реформи като правовата държава, регионалното сътрудничество и помирението, социално-икономическото развитие, околната среда, селското стопанство, правата на малцинствата и борбата срещу дискриминацията.

| 1.4 | ЕИСК препоръчва на правителството да обърне особено внимание на борбата с трафика на хора, корупцията и организираната престъпност. Освен това Комитетът настоява безопасността на защитниците на правата на човека и на активистите на ОГО, участващи в борбата срещу организираната престъпност, да бъде призната за необходимост и гарантирана от правителството. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК препоръчва на правителството да обърне особено внимание на борбата с трафика на хора, корупцията и организираната престъпност. Освен това Комитетът настоява безопасността на защитниците на правата на човека и на активистите на ОГО, участващи в борбата срещу организираната престъпност, да бъде призната за необходимост и гарантирана от правителството.

| 1.5 | ЕИСК изтъква, че въпреки постигнатия значителен напредък в насърчаването на едно по-приобщаващо общество, все още са необходими много усилия за изграждане на общество, в което всички са равни независимо от своя пол, сексуална ориентация, произход или религия. ЕИСК отправя искане към правителството да не бави изпълнението на антидискриминационната стратегия, приета през юни 2013 г. ЕИСК препоръчва Европейската комисия (ЕК), в тясно сътрудничество с ОГО, да използва своите годишни доклади за напредъка за наблюдение на изпълнението на стратегията. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК изтъква, че въпреки постигнатия значителен напредък в насърчаването на едно по-приобщаващо общество, все още са необходими много усилия за изграждане на общество, в което всички са равни независимо от своя пол, сексуална ориентация, произход или религия. ЕИСК отправя искане към правителството да не бави изпълнението на антидискриминационната стратегия, приета през юни 2013 г. ЕИСК препоръчва Европейската комисия (ЕК), в тясно сътрудничество с ОГО, да използва своите годишни доклади за напредъка за наблюдение на изпълнението на стратегията.

| 1.6 | ЕИСК приветства включването на Службата за сътрудничество с гражданското общество (ССГО) в експертната група на министър-председателя към Органа за координация на процеса на присъединяване към ЕС. ЕИСК приветства и участието на ОГО, включително на представители на социалните партньори, в Съвета за интеграция в ЕС под ръководството на министър-председателя. Това е добра практика, която следва да бъде доразвита, като се обмисли участието на ОГО, включително на представители на социалните партньори, в бъдещия преговорен екип за присъединяването на Сърбия към ЕС. И все пак следва да се осигурят чести и широкообхватни консултации с ОГО, за да се формулират основните общи становища и препоръки. Важно е да бъдат поканени експерти от ОГО в няколко експертни подгрупи в рамките на експертната група на Органа за координация. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК приветства включването на Службата за сътрудничество с гражданското общество (ССГО) в експертната група на министър-председателя към Органа за координация на процеса на присъединяване към ЕС. ЕИСК приветства и участието на ОГО, включително на представители на социалните партньори, в Съвета за интеграция в ЕС под ръководството на министър-председателя. Това е добра практика, която следва да бъде доразвита, като се обмисли участието на ОГО, включително на представители на социалните партньори, в бъдещия преговорен екип за присъединяването на Сърбия към ЕС. И все пак следва да се осигурят чести и широкообхватни консултации с ОГО, за да се формулират основните общи становища и препоръки. Важно е да бъдат поканени експерти от ОГО в няколко експертни подгрупи в рамките на експертната група на Органа за координация.

| 1.7 | ЕИСК призовава ЕК да използва Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), за да подпомогне в по-голяма степен изграждането на капацитет на ОГО (включително социалните партньори) и да се съсредоточи върху засилването на подкрепата за партньорствата не само между самите ОГО, но и между ОГО и публичните власти. Средствата по линия на Механизма за гражданско общество следва да бъдат увеличени и насочени в по-голяма степен към проекти, осъществявани от социалните партньори. Изграждането на капацитет на ОГО за пълноценно включване в процеса на интеграция в ЕС следва да продължи да бъде приоритетна област, като се насърчат опростените процедури за подбор и изпълнение на проекти, използването на институционални субсидии и „вторичното“ предоставяне на субсидии. Желателно е да се оказва не само финансова подкрепа, но и подкрепа за механизмите за подобряване на диалога между гражданското общество и публичните власти. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК призовава ЕК да използва Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), за да подпомогне в по-голяма степен изграждането на капацитет на ОГО (включително социалните партньори) и да се съсредоточи върху засилването на подкрепата за партньорствата не само между самите ОГО, но и между ОГО и публичните власти. Средствата по линия на Механизма за гражданско общество следва да бъдат увеличени и насочени в по-голяма степен към проекти, осъществявани от социалните партньори. Изграждането на капацитет на ОГО за пълноценно включване в процеса на интеграция в ЕС следва да продължи да бъде приоритетна област, като се насърчат опростените процедури за подбор и изпълнение на проекти, използването на институционални субсидии и „вторичното“ предоставяне на субсидии. Желателно е да се оказва не само финансова подкрепа, но и подкрепа за механизмите за подобряване на диалога между гражданското общество и публичните власти.

| 1.8 | ЕИСК призовава Делегацията на ЕС в Сърбия да продължи да разрешава „вторично“ предоставяне на субсидии на по-малките ОГО посредством по-големите ОГО като крачка напред към осигуряването на достъп на по-широката общност на ОГО до тези средства. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК призовава Делегацията на ЕС в Сърбия да продължи да разрешава „вторично“ предоставяне на субсидии на по-малките ОГО посредством по-големите ОГО като крачка напред към осигуряването на достъп на по-широката общност на ОГО до тези средства.

| 1.9 | Повишената прозрачност на публичните разходи трябва да продължи да бъде ключов елемент от стратегията за развитие на гражданското общество; същевременно трябва да бъдат подобрени механизмите за планиране и изплащане на средства за съфинансиране за изпълнявани от ОГО европейски проекти, а съфинансирането – да бъде увеличено. |
| --- | --- |

1.9

Повишената прозрачност на публичните разходи трябва да продължи да бъде ключов елемент от стратегията за развитие на гражданското общество; същевременно трябва да бъдат подобрени механизмите за планиране и изплащане на средства за съфинансиране за изпълнявани от ОГО европейски проекти, а съфинансирането – да бъде увеличено.

| 1.10 | ЕИСК призовава сръбското правителство да активизира усилията си за прилагане на институционална и законодателна рамка, благоприятстваща развитието и устойчивостта на гражданското общество. ЕИСК препоръчва да се обмисли въвеждането на „закон за процентния дял“, който да дава възможност гражданите да предоставят част от подоходния си данък на ОГО с цел насърчаване на индивидуалното дарителство (въз основа на съществуващия в държавите от Централна и Източна Европа модел), както и въвеждането на данъчни стимули за индивидуалното и корпоративното дарителство. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК призовава сръбското правителство да активизира усилията си за прилагане на институционална и законодателна рамка, благоприятстваща развитието и устойчивостта на гражданското общество. ЕИСК препоръчва да се обмисли въвеждането на „закон за процентния дял“, който да дава възможност гражданите да предоставят част от подоходния си данък на ОГО с цел насърчаване на индивидуалното дарителство (въз основа на съществуващия в държавите от Централна и Източна Европа модел), както и въвеждането на данъчни стимули за индивидуалното и корпоративното дарителство.

| 1.11 | ЕИСК препоръчва да бъде преразгледан новоприетият закон за обществените поръчки, който създава пречки за участието на ОГО в търгове за обществени поръчки. Законът въвежда задължителни финансови гаранции, каквито ОГО не могат да осигурят. Това може да им попречи да участват в тръжни процедури за обществени поръчки не само в областта на социалните, но и на здравните и образователните услуги. |
| --- | --- |

1.11

ЕИСК препоръчва да бъде преразгледан новоприетият закон за обществените поръчки, който създава пречки за участието на ОГО в търгове за обществени поръчки. Законът въвежда задължителни финансови гаранции, каквито ОГО не могат да осигурят. Това може да им попречи да участват в тръжни процедури за обществени поръчки не само в областта на социалните, но и на здравните и образователните услуги.

| 1.12 | ЕИСК призовава сръбското правителство да изготви цялостна стратегия за борба срещу и ограничаване на сивата икономика. Това ще подобри финансовата ситуация на страната, ще предотврати нелоялната конкуренция и така ще създаде по-добра икономическа среда, като в същото време гарантира по-добро зачитане на социалните права на работниците. Това ще допринесе и за възстановяване на доверието в институциите и за насърчаване на концепцията за правова държава. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК призовава сръбското правителство да изготви цялостна стратегия за борба срещу и ограничаване на сивата икономика. Това ще подобри финансовата ситуация на страната, ще предотврати нелоялната конкуренция и така ще създаде по-добра икономическа среда, като в същото време гарантира по-добро зачитане на социалните права на работниците. Това ще допринесе и за възстановяване на доверието в институциите и за насърчаване на концепцията за правова държава.

| 1.13 | ЕИСК подчертава значението на социалния диалог и призовава всички заинтересовани страни да използват възможно най-ефективно съществуващите институции, особено Икономическия и социален съвет (ИСС). Комитетът призовава правителството да продължи да насърчава ИСС и да провежда по-систематични консултации с него по всички политики, към които работодателите и работниците имат законен интерес. ЕИСК счита, че социалният диалог следва да бъде редовен и структуриран по своя характер, а не ad hoc, както и да бъде по-ефективен и ориентиран към резултатите. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК подчертава значението на социалния диалог и призовава всички заинтересовани страни да използват възможно най-ефективно съществуващите институции, особено Икономическия и социален съвет (ИСС). Комитетът призовава правителството да продължи да насърчава ИСС и да провежда по-систематични консултации с него по всички политики, към които работодателите и работниците имат законен интерес. ЕИСК счита, че социалният диалог следва да бъде редовен и структуриран по своя характер, а не ad hoc, както и да бъде по-ефективен и ориентиран към резултатите.

| 1.14 | ЕИСК отправя искане насърчаването на социалния диалог да бъде включено сред основните приоритети на институциите на ЕС по отношение на Сърбия и съответно да бъде отразено във всички програми на ЕК, от които се ползва страната. Това би наложило по-тясното участие на ИСС, който следва да бъде включен официално и консултиран на всеки етап от бъдещите преговори за присъединяване, както и да участва в наблюдението на изпълнението на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между ЕС и Сърбия. ИСС следва да има възможност да представя забележки и становища на вниманието на институциите на ЕС при оценката на напредъка на Сърбия по пътя към присъединяването ѝ към ЕС. |
| --- | --- |

1.14

ЕИСК отправя искане насърчаването на социалния диалог да бъде включено сред основните приоритети на институциите на ЕС по отношение на Сърбия и съответно да бъде отразено във всички програми на ЕК, от които се ползва страната. Това би наложило по-тясното участие на ИСС, който следва да бъде включен официално и консултиран на всеки етап от бъдещите преговори за присъединяване, както и да участва в наблюдението на изпълнението на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между ЕС и Сърбия. ИСС следва да има възможност да представя забележки и становища на вниманието на институциите на ЕС при оценката на напредъка на Сърбия по пътя към присъединяването ѝ към ЕС.

| 1.15 | ЕИСК счита, че социалният диалог следва да бъде насърчен допълнително на регионално и местно равнище на базата на регионалните структури на ИСС. Той следва да бъде и по-систематично развит на секторно равнище, особено в частния сектор. Подписването и прилагането на възможно най-много браншови колективни споразумения би стабилизирало трудовите правоотношения в Сърбия. Предимствата и значението на социалния диалог следва постоянно да бъдат изтъквани пред местните и националните власти. |
| --- | --- |

1.15

ЕИСК счита, че социалният диалог следва да бъде насърчен допълнително на регионално и местно равнище на базата на регионалните структури на ИСС. Той следва да бъде и по-систематично развит на секторно равнище, особено в частния сектор. Подписването и прилагането на възможно най-много браншови колективни споразумения би стабилизирало трудовите правоотношения в Сърбия. Предимствата и значението на социалния диалог следва постоянно да бъдат изтъквани пред местните и националните власти.

| 1.16 | ЕИСК отбелязва, че беше създадена тристранна работна група, която да направи преглед на трудовото законодателство, включително законите за стачките, регистрирането на профсъюзите и представителността на социалните партньори. ЕИСК призовава Международната организация на труда (МОТ) и ЕК да подкрепят тази текуща работа с цел сръбското законодателство и практика да бъдат приведени в пълно съответствие с международните и европейските стандарти. |
| --- | --- |

1.16

ЕИСК отбелязва, че беше създадена тристранна работна група, която да направи преглед на трудовото законодателство, включително законите за стачките, регистрирането на профсъюзите и представителността на социалните партньори. ЕИСК призовава Международната организация на труда (МОТ) и ЕК да подкрепят тази текуща работа с цел сръбското законодателство и практика да бъдат приведени в пълно съответствие с международните и европейските стандарти.

| 1.17 | ЕИСК счита, че укрепването на капацитета на социалните партньори да участват активно в социалния диалог следва да бъде включено сред приоритетите на програмите на ЕС за подпомагане. Нужна е помощ за развитие на способността им да участват ефективно във всички икономически, социални и правни сфери, включително в преговорите за присъединяване към ЕС. Следва да се укрепи тяхната организационна структура, вътрешна комуникация и капацитет да служат на членовете си. |
| --- | --- |

1.17

ЕИСК счита, че укрепването на капацитета на социалните партньори да участват активно в социалния диалог следва да бъде включено сред приоритетите на програмите на ЕС за подпомагане. Нужна е помощ за развитие на способността им да участват ефективно във всички икономически, социални и правни сфери, включително в преговорите за присъединяване към ЕС. Следва да се укрепи тяхната организационна структура, вътрешна комуникация и капацитет да служат на членовете си.

| 1.18 | ЕИСК изтъква, че основните права на работниците в Сърбия все още се нарушават редовно, а механизмите за предотвратяване и санкциониране на тези нарушения не са достатъчно ефективни. ЕИСК призовава сръбското правителство да направи преглед на работата на Агенцията за мирно уреждане на трудовите спорове. ЕИСК предлага да се обмисли възможността за учредяване на специализирани съдилища за трудови спорове. Освен това ЕИСК отправя искане към ЕК да включи в годишните си доклади раздел за синдикалните права и основните права на работниците, въз основа на активни консултации с националните и европейските профсъюзни организации и МОТ. |
| --- | --- |

1.18

ЕИСК изтъква, че основните права на работниците в Сърбия все още се нарушават редовно, а механизмите за предотвратяване и санкциониране на тези нарушения не са достатъчно ефективни. ЕИСК призовава сръбското правителство да направи преглед на работата на Агенцията за мирно уреждане на трудовите спорове. ЕИСК предлага да се обмисли възможността за учредяване на специализирани съдилища за трудови спорове. Освен това ЕИСК отправя искане към ЕК да включи в годишните си доклади раздел за синдикалните права и основните права на работниците, въз основа на активни консултации с националните и европейските профсъюзни организации и МОТ.

| 1.19 | Сръбските жени предприемачи играят важна роля в целия Балкански регион и разполагат с ефективни мрежи. В момента се оформя цялостен регионален подход за по-нататъшно развитие на предприемачеството сред жените на местно равнище. ЕИСК препоръчва да се увеличи подкрепата от европейското, регионалното и националното равнище, за да се ускорят значително икономическите и социалните ползи. Освен това трябва да се признае, че от икономическа и социална гледна е изключително важно да се окаже подкрепа на предприемачеството сред жените в Сърбия. |
| --- | --- |

1.19

Сръбските жени предприемачи играят важна роля в целия Балкански регион и разполагат с ефективни мрежи. В момента се оформя цялостен регионален подход за по-нататъшно развитие на предприемачеството сред жените на местно равнище. ЕИСК препоръчва да се увеличи подкрепата от европейското, регионалното и националното равнище, за да се ускорят значително икономическите и социалните ползи. Освен това трябва да се признае, че от икономическа и социална гледна е изключително важно да се окаже подкрепа на предприемачеството сред жените в Сърбия.

| 1.20 | ЕИСК препоръчва между ЕИСК и сръбските ОГО да бъде създаден Съвместен консултативен комитет (СКК) на гражданското общество „ЕС–Сърбия“. Този съвместен орган на гражданското общество следва да бъде създаден след официалното стартиране на преговорите за присъединяване на Сърбия към ЕС. СКК ще позволи на ОГО от двете страни да водят по-задълбочен диалог и да предоставят своя принос на политическите власти по главите от преговорите за присъединяване. |
| --- | --- |

1.20

ЕИСК препоръчва между ЕИСК и сръбските ОГО да бъде създаден Съвместен консултативен комитет (СКК) на гражданското общество „ЕС–Сърбия“. Този съвместен орган на гражданското общество следва да бъде създаден след официалното стартиране на преговорите за присъединяване на Сърбия към ЕС. СКК ще позволи на ОГО от двете страни да водят по-задълбочен диалог и да предоставят своя принос на политическите власти по главите от преговорите за присъединяване.

2.   Контекст на становището

| 2.1 | През последното десетилетие Сърбия положи огромни усилия за реформиране на своите институции, правна рамка и икономическо регулиране, за да постигне съответствие с международните и европейските стандарти и да насърчи развитието на отворена и ефективна пазарна икономика. |
| --- | --- |

2.1

През последното десетилетие Сърбия положи огромни усилия за реформиране на своите институции, правна рамка и икономическо регулиране, за да постигне съответствие с международните и европейските стандарти и да насърчи развитието на отворена и ефективна пазарна икономика.

| 2.2 | Подписването на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА) между Сърбия и ЕС през 2008 г. показа ясно избора на сръбското правителство в подкрепа на присъединяването към ЕС и даде нов импулс на процеса на реформи. През 2010 г. влезе в сила Временно споразумение относно търговията и свързаните с нея въпроси (част от ССА). |
| --- | --- |

2.2

Подписването на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА) между Сърбия и ЕС през 2008 г. показа ясно избора на сръбското правителство в подкрепа на присъединяването към ЕС и даде нов импулс на процеса на реформи. През 2010 г. влезе в сила Временно споразумение относно търговията и свързаните с нея въпроси (част от ССА).

| 2.3 | Новото правителство, което встъпи в длъжност през 2012 г., потвърди ангажимента на Сърбия за присъединяване към ЕС. То предприе практически стъпки за продължаване на предприетите досега реформи като се съсредоточи по-специално върху борбата срещу корупцията, укрепването на правовата държава, защитата на правата на малцинствата и икономическото възстановяване. Освен това то продължи усилията за подобряване на регионалното сътрудничество. |
| --- | --- |

2.3

Новото правителство, което встъпи в длъжност през 2012 г., потвърди ангажимента на Сърбия за присъединяване към ЕС. То предприе практически стъпки за продължаване на предприетите досега реформи като се съсредоточи по-специално върху борбата срещу корупцията, укрепването на правовата държава, защитата на правата на малцинствата и икономическото възстановяване. Освен това то продължи усилията за подобряване на регионалното сътрудничество.

| 2.4 | През декември 2012 г. Съветът отправи искане към ЕК да изготви до пролетта на 2013 г. проектодоклад за оценка на напредъка, постигнат от Белград в диалога му с Прищина и свързаните с ЕС реформи. Въз основа на този доклад, в който беше дадена положителна препоръка, на 28 юни 2013 г. Европейският съвет реши, че са били изпълнени условията за започване на преговори за присъединяване на Сърбия към ЕС. |
| --- | --- |

2.4

През декември 2012 г. Съветът отправи искане към ЕК да изготви до пролетта на 2013 г. проектодоклад за оценка на напредъка, постигнат от Белград в диалога му с Прищина и свързаните с ЕС реформи. Въз основа на този доклад, в който беше дадена положителна препоръка, на 28 юни 2013 г. Европейският съвет реши, че са били изпълнени условията за започване на преговори за присъединяване на Сърбия към ЕС.

| 2.5 | На 19 април 2013 г. на десетия кръг от преговори под егидата на ЕС Белград и Прищина най-накрая постигнаха споразумение за бъдещето на доминираното от сърбите Северно Косово, подписвайки „Първо споразумение относно ръководните принципи за нормализиране на отношенията“. През май двете страни приеха план за неговото прилагане. Беше създаден съвместен изпълнителен комитет, който ще бъде подпомаган от ЕС. |
| --- | --- |

2.5

На 19 април 2013 г. на десетия кръг от преговори под егидата на ЕС Белград и Прищина най-накрая постигнаха споразумение за бъдещето на доминираното от сърбите Северно Косово, подписвайки „Първо споразумение относно ръководните принципи за нормализиране на отношенията“. През май двете страни приеха план за неговото прилагане. Беше създаден съвместен изпълнителен комитет, който ще бъде подпомаган от ЕС.

3.   Политическо, икономическо и социално развитие

| 3.1 | Сърбия е все още страна в преход. Беше извършена частична приватизация, но държавните предприятия все още съставляват голяма част от икономиката и често отчаяно се нуждаят от преструктуриране. Безработицата нарасна значително (24 % от работната сила през 2012 г.). Младите хора се опитват да емигрират. Населението застарява. Голяма част от населението все още работи в селското стопанство и живее в селските райони, където липсата на инвестиции възпрепятства ефективното развитие. Неформалната икономика е широко разпространена и подкопава икономиката като цяло, като отслабва държавния бюджет и оставя работещите в тази сфера без никаква социална закрила. Корупцията, понякога свързана с организираната престъпност, подкопава не само икономическото развитие, но и укрепването на институциите. Освен това съдебната система изпитва остра нужда от реформи, за да може да гарантира реално спазване на правата на личността и на организациите. |
| --- | --- |

3.1

Сърбия е все още страна в преход. Беше извършена частична приватизация, но държавните предприятия все още съставляват голяма част от икономиката и често отчаяно се нуждаят от преструктуриране. Безработицата нарасна значително (24 % от работната сила през 2012 г.). Младите хора се опитват да емигрират. Населението застарява. Голяма част от населението все още работи в селското стопанство и живее в селските райони, където липсата на инвестиции възпрепятства ефективното развитие. Неформалната икономика е широко разпространена и подкопава икономиката като цяло, като отслабва държавния бюджет и оставя работещите в тази сфера без никаква социална закрила. Корупцията, понякога свързана с организираната престъпност, подкопава не само икономическото развитие, но и укрепването на институциите. Освен това съдебната система изпитва остра нужда от реформи, за да може да гарантира реално спазване на правата на личността и на организациите.

| 3.2 | В становището си относно „Отношенията между ЕС и Сърбия: ролята на гражданското общество“ (29 май 2008 г.) ЕИСК изтъкна тези проблеми, но подчерта и усилията, които публичните власти полагат за провеждане на необходимите реформи. Въведени бяха много нови разпоредби, създадени бяха нови институции, в частност за организиране на диалога със социалните партньори и други ОГО, а правата на малцинствата вече са официално признати. Въпреки че този процес все още не е завършил, основният проблем е всички тези институционални и правни промени да бъдат приложени на практика. |
| --- | --- |

3.2

В становището си относно „Отношенията между ЕС и Сърбия: ролята на гражданското общество“ (29 май 2008 г.) ЕИСК изтъкна тези проблеми, но подчерта и усилията, които публичните власти полагат за провеждане на необходимите реформи. Въведени бяха много нови разпоредби, създадени бяха нови институции, в частност за организиране на диалога със социалните партньори и други ОГО, а правата на малцинствата вече са официално признати. Въпреки че този процес все още не е завършил, основният проблем е всички тези институционални и правни промени да бъдат приложени на практика.

| 3.3 | Сърбия е ратифицирала 77 договора и конвенции на Съвета на Европа, някои от които от ключово значение, като например конвенциите за защита на правата на човека и основните свободи, за защита на националните малцинства, за предотвратяване на изтезанията, за закрила на детето, за борба с корупцията, както и Европейската социална харта. Подписани са още осем конвенции, които обаче още не са ратифицирани, в това число Конвенцията за превенция и борба с насилието срещу жени и домашното насилие. В международен план Сърбия е ратифицирала 75 конвенции на МОТ (73 от които са в сила). |
| --- | --- |

3.3

Сърбия е ратифицирала 77 договора и конвенции на Съвета на Европа, някои от които от ключово значение, като например конвенциите за защита на правата на човека и основните свободи, за защита на националните малцинства, за предотвратяване на изтезанията, за закрила на детето, за борба с корупцията, както и Европейската социална харта. Подписани са още осем конвенции, които обаче още не са ратифицирани, в това число Конвенцията за превенция и борба с насилието срещу жени и домашното насилие. В международен план Сърбия е ратифицирала 75 конвенции на МОТ (73 от които са в сила).

| 3.4 | Както подчерта комисарят на Съвета на Европа по правата на човека (1), все още са необходими допълнителни действия за адекватното прилагане на много от тези конвенции. Комисарят на Съвета на Европа изтъкна проблема с изчезналите и насилствено преместени по време на войната лица, ширещата се дискриминация срещу ромите, насилието срещу жени и широко разпространената хомофобия. |
| --- | --- |

3.4

Както подчерта комисарят на Съвета на Европа по правата на човека (1), все още са необходими допълнителни действия за адекватното прилагане на много от тези конвенции. Комисарят на Съвета на Европа изтъкна проблема с изчезналите и насилствено преместени по време на войната лица, ширещата се дискриминация срещу ромите, насилието срещу жени и широко разпространената хомофобия.

| 3.5 | Въпреки че през октомври 2011 г. правителството прие стратегия за медиите, все още има случаи на насилие и заплахи срещу журналисти. Оказването на икономическо и политическо влияние върху медиите също е реален проблем, който застрашава независимостта на медиите и способността на журналистите да вършат работата си. Освен това профсъюзните деятели все още са подлагани на тормоз или уволнявани заради факта, че членуват в профсъюзна организация. |
| --- | --- |

3.5

Въпреки че през октомври 2011 г. правителството прие стратегия за медиите, все още има случаи на насилие и заплахи срещу журналисти. Оказването на икономическо и политическо влияние върху медиите също е реален проблем, който застрашава независимостта на медиите и способността на журналистите да вършат работата си. Освен това профсъюзните деятели все още са подлагани на тормоз или уволнявани заради факта, че членуват в профсъюзна организация.

| 3.6 | ЕИСК счита, че допълнителното укрепване на процеса на реформи, реформирането на съдебната система и прилагането на гражданските, социалните и човешките права са очевиден приоритет за Сърбия. В отношенията си със Сърбия ЕС би следвало да постави ясен акцент върху тези аспекти. Това е и ключов въпрос за ОГО и затова активното им участие следва да бъде насърчавано с всички средства. |
| --- | --- |

3.6

ЕИСК счита, че допълнителното укрепване на процеса на реформи, реформирането на съдебната система и прилагането на гражданските, социалните и човешките права са очевиден приоритет за Сърбия. В отношенията си със Сърбия ЕС би следвало да постави ясен акцент върху тези аспекти. Това е и ключов въпрос за ОГО и затова активното им участие следва да бъде насърчавано с всички средства.

4.   Актуално състояние и роля на организациите на гражданското общество

| 4.1 | Свободата на събиране и сдружаване е гарантирана от Конституцията и като цяло се зачита. Свободата на сдружаване обаче е изложена на нарастваща заплаха от страна на прибягващи до насилие националистически групи. |
| --- | --- |

4.1

Свободата на събиране и сдружаване е гарантирана от Конституцията и като цяло се зачита. Свободата на сдружаване обаче е изложена на нарастваща заплаха от страна на прибягващи до насилие националистически групи.

| 4.2 | Сръбското гражданско общество е съсредоточено предимно в градовете и неравномерно представено в различните региони. Гражданското общество в селските райони е много ограничено и с недобре развит капацитет. Необходима е допълнителна подкрепа за насърчаване на сдружаването, изграждане на капацитет и подпомагане на свързването в мрежа на ОГО в селските райони и/или малките градове. |
| --- | --- |

4.2

Сръбското гражданско общество е съсредоточено предимно в градовете и неравномерно представено в различните региони. Гражданското общество в селските райони е много ограничено и с недобре развит капацитет. Необходима е допълнителна подкрепа за насърчаване на сдружаването, изграждане на капацитет и подпомагане на свързването в мрежа на ОГО в селските райони и/или малките градове.

| 4.3 | Особено внимание следва да се обърне на селското стопанство, развитието на селскостопанските организации и участието на този сектор в социалния диалог. Селското стопанство продължава да играе основна роля в Сърбия – близо една четвърт от работещото население е заето в земеделието, а селското стопанство е ключов икономически сектор. Селското стопанство и политиката в тази област ще бъдат от първостепенно значение в бъдещия процес на присъединяване към ЕС; същевременно постигането на съответствие със законодателството на ЕС ще бъде особено голямо предизвикателство за сръбския селскостопански сектор. |
| --- | --- |

4.3

Особено внимание следва да се обърне на селското стопанство, развитието на селскостопанските организации и участието на този сектор в социалния диалог. Селското стопанство продължава да играе основна роля в Сърбия – близо една четвърт от работещото население е заето в земеделието, а селското стопанство е ключов икономически сектор. Селското стопанство и политиката в тази област ще бъдат от първостепенно значение в бъдещия процес на присъединяване към ЕС; същевременно постигането на съответствие със законодателството на ЕС ще бъде особено голямо предизвикателство за сръбския селскостопански сектор.

| 4.4 | Добре организираните и структурирани професионални организации не само биха могли да защитават интересите на селското стопанство, но и преди всичко да окажат полезна подкрепа на предстоящия процес на интеграция, не на последно място от гледна точка на изготвянето и изпълнението на специфичните програми за подкрепа на селското стопанство, селските райони и хората, които живеят в тях. |
| --- | --- |

4.4

Добре организираните и структурирани професионални организации не само биха могли да защитават интересите на селското стопанство, но и преди всичко да окажат полезна подкрепа на предстоящия процес на интеграция, не на последно място от гледна точка на изготвянето и изпълнението на специфичните програми за подкрепа на селското стопанство, селските райони и хората, които живеят в тях.

| 4.5 | Съществуват няколко активни партньорства и коалиции между ОГО, които обаче се ползват с твърде ограничени ресурси и подкрепа, за да могат да станат по-активни и влиятелни. Що се отнася до партньорствата между ОГО и публичните власти, създадените механизми SECO (2) и KOCDs (3) са примери, които биха могли да се превърнат в добра практика, ако приносът им бъде взет под внимание и ако им се осигури непрекъснато и систематично финансиране и подкрепа. |
| --- | --- |

4.5

Съществуват няколко активни партньорства и коалиции между ОГО, които обаче се ползват с твърде ограничени ресурси и подкрепа, за да могат да станат по-активни и влиятелни. Що се отнася до партньорствата между ОГО и публичните власти, създадените механизми SECO (2) и KOCDs (3) са примери, които биха могли да се превърнат в добра практика, ако приносът им бъде взет под внимание и ако им се осигури непрекъснато и систематично финансиране и подкрепа.

| 4.6 | Най-големите препятствия пред устойчивостта на ОГО са фактът, че държавната подкрепа е недостатъчна и не се основава на добре формулирани приоритети, слабо развитото спонсориране от страна на предприятията, липсата на индивидуални дарения, оттеглянето на международните донори, слабо развитото сътрудничество с местните власти и ограничената отчетност на взимащите решения лица като цяло. Трябва да се положат усилия и да се осигури подкрепа за развиване на членската маса на ОГО. Ограничената членска маса вреди на техния облик и признание, а публичното финансиране все още не се регулира адекватно на всички равнища. Като цяло ОГО се ползват с ограничено влияние върху социалния и политическия дневен ред, с изключение на десетина силни ОГО, повечето от които са установени в Белград. |
| --- | --- |

4.6

Най-големите препятствия пред устойчивостта на ОГО са фактът, че държавната подкрепа е недостатъчна и не се основава на добре формулирани приоритети, слабо развитото спонсориране от страна на предприятията, липсата на индивидуални дарения, оттеглянето на международните донори, слабо развитото сътрудничество с местните власти и ограничената отчетност на взимащите решения лица като цяло. Трябва да се положат усилия и да се осигури подкрепа за развиване на членската маса на ОГО. Ограничената членска маса вреди на техния облик и признание, а публичното финансиране все още не се регулира адекватно на всички равнища. Като цяло ОГО се ползват с ограничено влияние върху социалния и политическия дневен ред, с изключение на десетина силни ОГО, повечето от които са установени в Белград.

| 4.7 | ЕИСК приветства усилията за подобряване на правната рамка относно сдруженията и фондациите, която включва Закона за сдруженията (октомври 2009 г.), Закона за фондовете и фондациите (ноември 2010 г.), Закона за доброволчеството (май 2010 г.) и Опростените счетоводни процедури за малки сдружения и фондации (които все още не са приети). Бяха приети и други важни закони, които обаче още не се прилагат, като например Законът за социалната закрила (2011 г.). ЕИСК подкрепя предвиденото в закона разработване на рамка за осигуряването на справедлив достъп на ОГО до публични средства в подкрепа на предоставянето на социални услуги. |
| --- | --- |

4.7

ЕИСК приветства усилията за подобряване на правната рамка относно сдруженията и фондациите, която включва Закона за сдруженията (октомври 2009 г.), Закона за фондовете и фондациите (ноември 2010 г.), Закона за доброволчеството (май 2010 г.) и Опростените счетоводни процедури за малки сдружения и фондации (които все още не са приети). Бяха приети и други важни закони, които обаче още не се прилагат, като например Законът за социалната закрила (2011 г.). ЕИСК подкрепя предвиденото в закона разработване на рамка за осигуряването на справедлив достъп на ОГО до публични средства в подкрепа на предоставянето на социални услуги.

| 4.8 | ЕИСК приветства промените, внесени в член 41 от Правилника за дейността на правителството в областта на публичните изслушвания, в който се определят критериите за задължителните публични изслушвания; вследствие на промените изслушванията вече са по-скоро правило, отколкото изключение, и се установяват разумни срокове за тяхната продължителност. ЕИСК подчертава необходимостта да се гарантира надлежно прилагане на механизма. Следва да се отдаде приоритетно значение на повишаването на осведомеността на публичните власти относно предимствата на сътрудничеството с ОГО, както на ранните етапи от изготвянето на политиките, така и по-късно при тяхното прилагане. Освен това следва да бъдат обмислени процедури за определяне на представители на ОГО в различни публични органи на национално и местно равнище, като се вземат предвид някои най-добри практики в съседните страни и предложенията на ОГО. |
| --- | --- |

4.8

ЕИСК приветства промените, внесени в член 41 от Правилника за дейността на правителството в областта на публичните изслушвания, в който се определят критериите за задължителните публични изслушвания; вследствие на промените изслушванията вече са по-скоро правило, отколкото изключение, и се установяват разумни срокове за тяхната продължителност. ЕИСК подчертава необходимостта да се гарантира надлежно прилагане на механизма. Следва да се отдаде приоритетно значение на повишаването на осведомеността на публичните власти относно предимствата на сътрудничеството с ОГО, както на ранните етапи от изготвянето на политиките, така и по-късно при тяхното прилагане. Освен това следва да бъдат обмислени процедури за определяне на представители на ОГО в различни публични органи на национално и местно равнище, като се вземат предвид някои най-добри практики в съседните страни и предложенията на ОГО.

| 4.9 | Службата за сътрудничество с гражданското общество започна дейността си през 2011 г. Оперативният план за периода 2013–2014 г. предвижда ключови цели, които следва да бъдат постигнати:






  — | разработване на стратегия за създаване на благоприятна среда за развитието на гражданското общество и създаване на Национален съвет за развитие на гражданското общество; |
| --- | --- | --- |

4.9

Службата за сътрудничество с гражданското общество започна дейността си през 2011 г. Оперативният план за периода 2013–2014 г. предвижда ключови цели, които следва да бъдат постигнати:

—

разработване на стратегия за създаване на благоприятна среда за развитието на гражданското общество и създаване на Национален съвет за развитие на гражданското общество;

| — | насърчаване на нови източници на финансиране като предпоставка за устойчивост; институционални субсидии; социални дейности на предприятията; корпоративно дарителство; социално предприемачество; разработване на критерии за използване на публичните пространства от ОГО и т.н.; |
| --- | --- |

—

насърчаване на нови източници на финансиране като предпоставка за устойчивост; институционални субсидии; социални дейности на предприятията; корпоративно дарителство; социално предприемачество; разработване на критерии за използване на публичните пространства от ОГО и т.н.;

| — | постигане на по-нататъшен напредък в изграждането на институционална рамка, благоприятстваща развитието на гражданското общество, т.е. създаване на специфични отдели или задачи в съответните министерства; обмисляне на възможността за създаване на Фонд за развитие на гражданското общество; укрепване на механизмите за сътрудничество между ОГО и Народното събрание на Сърбия. |
| --- | --- |

—

постигане на по-нататъшен напредък в изграждането на институционална рамка, благоприятстваща развитието на гражданското общество, т.е. създаване на специфични отдели или задачи в съответните министерства; обмисляне на възможността за създаване на Фонд за развитие на гражданското общество; укрепване на механизмите за сътрудничество между ОГО и Народното събрание на Сърбия.

| 4.10 | ЕИСК приветства усилията на ССГО за повишаване на прозрачността на финансирането на ОГО от държавния бюджет посредством публикуването на „Годишен обобщителен доклад за средствата, отпуснати на сдружения и други организации на гражданското общество от държавния бюджет на Република Сърбия“. Все пак би следвало ССГО да получи по-големи правомощия, за да се повиши процентът на отговорите, давани от управленските органи на всички равнища, с цел да се гарантира, че събраните данни са пълни и се публикуват ежегодно. С оглед на това ЕИСК приветства подкрепата, която Делегацията на ЕС оказва на ССГО посредством тригодишната програма за техническа помощ, стартирала през декември 2012 г. (4) |
| --- | --- |

4.10

ЕИСК приветства усилията на ССГО за повишаване на прозрачността на финансирането на ОГО от държавния бюджет посредством публикуването на „Годишен обобщителен доклад за средствата, отпуснати на сдружения и други организации на гражданското общество от държавния бюджет на Република Сърбия“. Все пак би следвало ССГО да получи по-големи правомощия, за да се повиши процентът на отговорите, давани от управленските органи на всички равнища, с цел да се гарантира, че събраните данни са пълни и се публикуват ежегодно. С оглед на това ЕИСК приветства подкрепата, която Делегацията на ЕС оказва на ССГО посредством тригодишната програма за техническа помощ, стартирала през декември 2012 г. (4)

| 4.11 | Данните от 2011 г. показват, че са били отпуснати и действително изплатени малко средства за съвместно финансиране на проекти/програми, дори и в случаите, когато е била обещана донорска подкрепа, и въпреки че ОГО имат голяма нужда от това финансиране. |
| --- | --- |

4.11

Данните от 2011 г. показват, че са били отпуснати и действително изплатени малко средства за съвместно финансиране на проекти/програми, дори и в случаите, когато е била обещана донорска подкрепа, и въпреки че ОГО имат голяма нужда от това финансиране.

5.   Социален диалог

| 5.1 | Социалният диалог е от първостепенно значение за икономическото развитие, както и за осигуряването на социалното сближаване, от което Сърбия се нуждае. През 2008 г. беше подписано Общо колективно споразумение. През април 2011 г. Икономическият и социален съвет на Република Сърбия (ИСС) прие ново социално-икономическо споразумение, подписано от лидерите на социалните партньори и министър-председателя, в което бяха включени важни инициативи от двете страни. В споразумението социалният диалог беше утвърден като предпоставка за постигане на съвместните цели за развитие, успешно преодоляване на проблемите, свързани с икономическата криза, и гарантиране на икономически и социален напредък в Сърбия. През 2012 г. ИСС подписа споразумение относно минималната заплата. На секторно равнище през 2011 г. и 2012 г. бяха подписани четири браншови колективни споразумения в селското стопанство, строителството, химическата промишленост и металургията. Министърът на труда разшири обхвата на тези колективни споразумения, в който бяха включени всички държавни служители. Колективните споразумения се прилагат и спрямо по-голямата част от публичния сектор и обхващат здравните работници, местните и националните органи на управление, културата, образованието и полицията. |
| --- | --- |

5.1

Социалният диалог е от първостепенно значение за икономическото развитие, както и за осигуряването на социалното сближаване, от което Сърбия се нуждае. През 2008 г. беше подписано Общо колективно споразумение. През април 2011 г. Икономическият и социален съвет на Република Сърбия (ИСС) прие ново социално-икономическо споразумение, подписано от лидерите на социалните партньори и министър-председателя, в което бяха включени важни инициативи от двете страни. В споразумението социалният диалог беше утвърден като предпоставка за постигане на съвместните цели за развитие, успешно преодоляване на проблемите, свързани с икономическата криза, и гарантиране на икономически и социален напредък в Сърбия. През 2012 г. ИСС подписа споразумение относно минималната заплата. На секторно равнище през 2011 г. и 2012 г. бяха подписани четири браншови колективни споразумения в селското стопанство, строителството, химическата промишленост и металургията. Министърът на труда разшири обхвата на тези колективни споразумения, в който бяха включени всички държавни служители. Колективните споразумения се прилагат и спрямо по-голямата част от публичния сектор и обхващат здравните работници, местните и националните органи на управление, културата, образованието и полицията.

| 5.2 | Официално създаден през 2005 г., ИСС представлява институционална платформа за тристранни преговори. Освен това към момента съществуват 18 икономически и социални съвета на местно равнище, макар че по-малко от половината от тях функционират пълноценно, главно заради липсата на ангажираност от страна на регионалните власти. ИСС все още е изправен пред редица проблеми, затрудняващи дейността му, най-сериозният от които е липсата на финансови и човешки ресурси. Все пак той успя да създаде постоянни работни групи по икономическите въпроси, законодателството, колективните споразумения и здравословните и безопасни условия на труд. Представители на социалните партньори вече участват редовно в заседанията на ИСС за разлика от правителството, което често бива представлявано от длъжностни лица. Участието им се повиши откакто Съветът беше повторно учреден през септември 2012 г. Дори министър-председателят сега е член на ИСС, но Съветът продължава да има проблеми с организирането на своите заседания. |
| --- | --- |

5.2

Официално създаден през 2005 г., ИСС представлява институционална платформа за тристранни преговори. Освен това към момента съществуват 18 икономически и социални съвета на местно равнище, макар че по-малко от половината от тях функционират пълноценно, главно заради липсата на ангажираност от страна на регионалните власти. ИСС все още е изправен пред редица проблеми, затрудняващи дейността му, най-сериозният от които е липсата на финансови и човешки ресурси. Все пак той успя да създаде постоянни работни групи по икономическите въпроси, законодателството, колективните споразумения и здравословните и безопасни условия на труд. Представители на социалните партньори вече участват редовно в заседанията на ИСС за разлика от правителството, което често бива представлявано от длъжностни лица. Участието им се повиши откакто Съветът беше повторно учреден през септември 2012 г. Дори министър-председателят сега е член на ИСС, но Съветът продължава да има проблеми с организирането на своите заседания.

| 5.3 | Въпреки че вече е постигнал резултати, социалният диалог все още се нуждае от укрепване и разширяване. Социалните партньори са слаби, особено в частния сектор. Макар и подписани, колективните споразумения не винаги се прилагат, а някои големи области просто не са обхванати от социалния диалог. На национално равнище не се провеждат систематични консултации с ИСС по всички въпроси от неговата компетентност, а когато има такива, те са чисто формални и препоръките на Съвета често не се взимат под внимание от правителството. Положително изключение в това отношение е Министерството на труда, което изпраща на Съвета за становище всички свои законопроекти и стратегии. Освен това министерството предложи неотдавна да бъде създадена тристранна работна група, която да подготви проект на изменения на трудовото законодателство. Наблюдават се и подобрения по отношение на законодателството в областта на образованието – Министерството на образованието и науката представи три законопроекта на Съвета за становище. Въпреки тези положителни признаци мнението на ИСС относно цялостните икономически политики и мерки, които оказват пряко въздействие върху дейностите на предприятията и работниците, до голяма степен продължава да бъде пренебрегвано. |
| --- | --- |

5.3

Въпреки че вече е постигнал резултати, социалният диалог все още се нуждае от укрепване и разширяване. Социалните партньори са слаби, особено в частния сектор. Макар и подписани, колективните споразумения не винаги се прилагат, а някои големи области просто не са обхванати от социалния диалог. На национално равнище не се провеждат систематични консултации с ИСС по всички въпроси от неговата компетентност, а когато има такива, те са чисто формални и препоръките на Съвета често не се взимат под внимание от правителството. Положително изключение в това отношение е Министерството на труда, което изпраща на Съвета за становище всички свои законопроекти и стратегии. Освен това министерството предложи неотдавна да бъде създадена тристранна работна група, която да подготви проект на изменения на трудовото законодателство. Наблюдават се и подобрения по отношение на законодателството в областта на образованието – Министерството на образованието и науката представи три законопроекта на Съвета за становище. Въпреки тези положителни признаци мнението на ИСС относно цялостните икономически политики и мерки, които оказват пряко въздействие върху дейностите на предприятията и работниците, до голяма степен продължава да бъде пренебрегвано.

| 5.4 | През 2005 г. беше създадена Агенция за мирно уреждане на трудовите спорове, която да урежда както индивидуални, така и колективни трудови спорове. Дейността ѝ е съсредоточена главно върху индивидуални случаи, в които арбитър, разполагащ със същите законови средства като съда, може да взема обвързващи решения. На практика обаче агенцията явно не успя да се утвърди като алтернатива и повечето конфликти все още се разглеждат от съдилищата, чиято свръхнатовареност е печално известна. Що се отнася до уреждането на колективни спорове, Агенцията играе ролята на посредник и следователно не може да налага решения на никоя от спорещите страни, а се опитва да убеди всяка от тях доброволно да приеме решение за мирно уреждане на спора. |
| --- | --- |

5.4

През 2005 г. беше създадена Агенция за мирно уреждане на трудовите спорове, която да урежда както индивидуални, така и колективни трудови спорове. Дейността ѝ е съсредоточена главно върху индивидуални случаи, в които арбитър, разполагащ със същите законови средства като съда, може да взема обвързващи решения. На практика обаче агенцията явно не успя да се утвърди като алтернатива и повечето конфликти все още се разглеждат от съдилищата, чиято свръхнатовареност е печално известна. Що се отнася до уреждането на колективни спорове, Агенцията играе ролята на посредник и следователно не може да налага решения на никоя от спорещите страни, а се опитва да убеди всяка от тях доброволно да приеме решение за мирно уреждане на спора.

| 5.5 | През 2013 г. правителството следва да подпише „Програма за достоен труд“ с МОТ. Тя би следвало да спомогне да се преразгледат различните аспекти на социалното законодателство и процедури с оглед привеждането им в пълно съответствие с международните стандарти и изграждането на капацитет на социалните партньори, за да могат те да допринасят ефективно за социалния диалог с помощта на финансирането и програмите на ЕС. |
| --- | --- |

5.5

През 2013 г. правителството следва да подпише „Програма за достоен труд“ с МОТ. Тя би следвало да спомогне да се преразгледат различните аспекти на социалното законодателство и процедури с оглед привеждането им в пълно съответствие с международните стандарти и изграждането на капацитет на социалните партньори, за да могат те да допринасят ефективно за социалния диалог с помощта на финансирането и програмите на ЕС.

| 5.6 | Жизненоважно е социалните партньори да бъдат по-добре интегрирани в правителствените икономически и социални политики и политики по заетостта, не на последно място с оглед на преговорите за присъединяване към ЕС. Те следва да участват и в подготвителната работа за покриване на изискванията, даващи право на Сърбия да получава средства от Европейския социален фонд и другите фондове на ЕС. Само тогава сръбските социални партньори ще могат да изпълняват ефективно бъдещата си роля във форумите на демокрацията на участието на равнище ЕС. |
| --- | --- |

5.6

Жизненоважно е социалните партньори да бъдат по-добре интегрирани в правителствените икономически и социални политики и политики по заетостта, не на последно място с оглед на преговорите за присъединяване към ЕС. Те следва да участват и в подготвителната работа за покриване на изискванията, даващи право на Сърбия да получава средства от Европейския социален фонд и другите фондове на ЕС. Само тогава сръбските социални партньори ще могат да изпълняват ефективно бъдещата си роля във форумите на демокрацията на участието на равнище ЕС.

6.   Социални партньори – актуално състояние

| 6.1 | Сръбското сдружение на работодателите (SAE) е главната национална организация на работодателите. То представлява сръбските работодатели в ИСС, но фактът, че в него не членуват повечето от най-големите предприятия, развиващи дейност в Сърбия, както и други организации като Сдружението на малките и средни предприятия (ASME), отслабва неговата легитимност като участник в социалния диалог. |
| --- | --- |

6.1

Сръбското сдружение на работодателите (SAE) е главната национална организация на работодателите. То представлява сръбските работодатели в ИСС, но фактът, че в него не членуват повечето от най-големите предприятия, развиващи дейност в Сърбия, както и други организации като Сдружението на малките и средни предприятия (ASME), отслабва неговата легитимност като участник в социалния диалог.

| 6.2 | По-рано Търговската и промишлена палата на Сърбия, която е най-голямото стопанско сдружение, не участваше в работата на ИСС заради съществуващата задължителна система на членство. На 1 януари 2013 г. обаче в Сърбия беше приета система на членство на доброволен принцип; сега камарата е поела твърд ангажимент да допринася за социалния диалог, особено в областта на професионалното обучение, насърчаването на външната търговия и регионалното развитие. Тя подкрепя засилването на позицията на Сръбското сдружение на работодателите в ИСС, при условие че то ще може да защитава интересите на възможно най-широк кръг работодатели посредством ефективен процес на консултации с участието на всички работодателски сдружения. |
| --- | --- |

6.2

По-рано Търговската и промишлена палата на Сърбия, която е най-голямото стопанско сдружение, не участваше в работата на ИСС заради съществуващата задължителна система на членство. На 1 януари 2013 г. обаче в Сърбия беше приета система на членство на доброволен принцип; сега камарата е поела твърд ангажимент да допринася за социалния диалог, особено в областта на професионалното обучение, насърчаването на външната търговия и регионалното развитие. Тя подкрепя засилването на позицията на Сръбското сдружение на работодателите в ИСС, при условие че то ще може да защитава интересите на възможно най-широк кръг работодатели посредством ефективен процес на консултации с участието на всички работодателски сдружения.

| 6.3 | С оглед високото равнище на безработицата работодателите следва да могат да оказват по-силно влияние върху развитието на добра стопанска среда. Тя би следвало да насърчава предприемачеството и по-бързото създаване на нови предприятия, особено малки и средни, които са един от основните източници на нови работни места в Европа. Някои от големите препятствия пред развитието на по-добър бизнес климат са: липсата на прозрачност и предсказуемост на законодателната рамка, непривлекателната данъчна система, включително някои парафискални такси, достъпът до финансиране, процедурите за регистриране на стопанска дейност, администрацията, отговаряща за външната търговия, и др. Общата оценка на стопанската общност в Сърбия е, че тя не участва достатъчно в законодателния процес и в оценяването на неговото въздействие, особено що се отнася до последиците за МСП. |
| --- | --- |

6.3

С оглед високото равнище на безработицата работодателите следва да могат да оказват по-силно влияние върху развитието на добра стопанска среда. Тя би следвало да насърчава предприемачеството и по-бързото създаване на нови предприятия, особено малки и средни, които са един от основните източници на нови работни места в Европа. Някои от големите препятствия пред развитието на по-добър бизнес климат са: липсата на прозрачност и предсказуемост на законодателната рамка, непривлекателната данъчна система, включително някои парафискални такси, достъпът до финансиране, процедурите за регистриране на стопанска дейност, администрацията, отговаряща за външната търговия, и др. Общата оценка на стопанската общност в Сърбия е, че тя не участва достатъчно в законодателния процес и в оценяването на неговото въздействие, особено що се отнася до последиците за МСП.

| 6.4 | Профсъюзите са разпокъсани и слаби. Много от тях са членове на една от двете най-големи конфедерации в Сърбия: Конфедерацията на автономните профсъюзи в Сърбия (SSSS) и Конфедерацията на профсъюзите „Независимост“ („Nezavisnost“). Съществуват още две конфедерации – Сдружението на свободните и независими профсъюзи на Сърбия (ASNS) и Конфедерацията на свободните профсъюзи (KSSS), които претендират за представителност. Това твърдение следва да се провери в съответствие с новия закон за представителността, който понастоящем е в процес на обсъждане. Освен това според Министерството на труда има около 2 000 профсъюзни организации в дружества, които не са членове на нито една от националните конфедерации. Необходимо е всички релевантни организации на работниците да участват в по-голяма степен във вземането на решения в рамките на социалното партньорство от страната на работниците. Ролята на профсъюзите в Сърбия е от съществено значение за укрепването на социалния диалог. |
| --- | --- |

6.4

Профсъюзите са разпокъсани и слаби. Много от тях са членове на една от двете най-големи конфедерации в Сърбия: Конфедерацията на автономните профсъюзи в Сърбия (SSSS) и Конфедерацията на профсъюзите „Независимост“ („Nezavisnost“). Съществуват още две конфедерации – Сдружението на свободните и независими профсъюзи на Сърбия (ASNS) и Конфедерацията на свободните профсъюзи (KSSS), които претендират за представителност. Това твърдение следва да се провери в съответствие с новия закон за представителността, който понастоящем е в процес на обсъждане. Освен това според Министерството на труда има около 2 000 профсъюзни организации в дружества, които не са членове на нито една от националните конфедерации. Необходимо е всички релевантни организации на работниците да участват в по-голяма степен във вземането на решения в рамките на социалното партньорство от страната на работниците. Ролята на профсъюзите в Сърбия е от съществено значение за укрепването на социалния диалог.

| 6.5 | Трудностите на прехода и икономическата криза извадиха на показ разпокъсаността и слабостта на профсъюзите. Тежката процедура за регистриране на профсъюзите, противопоставянето и понякога тормозът от страна на ръководителите, които не са готови да приемат провеждането на социален диалог на равнище предприятия, са все фактори, които възпрепятстват нормалното развитие на представителството на работниците и подкопават социалния диалог. И все пак на този фон би следвало да се приветства изграденото през последните години ефективно сътрудничество между двете представителни конфедерации SSSS и „Nezavisnost“. |
| --- | --- |

6.5

Трудностите на прехода и икономическата криза извадиха на показ разпокъсаността и слабостта на профсъюзите. Тежката процедура за регистриране на профсъюзите, противопоставянето и понякога тормозът от страна на ръководителите, които не са готови да приемат провеждането на социален диалог на равнище предприятия, са все фактори, които възпрепятстват нормалното развитие на представителството на работниците и подкопават социалния диалог. И все пак на този фон би следвало да се приветства изграденото през последните години ефективно сътрудничество между двете представителни конфедерации SSSS и „Nezavisnost“.

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Thomas Hammarbergh, комисар на Съвета на Европа по правата на човека, доклад след първото му посещение в Сърбия на 12-15 юни 2011 г., CommDH(2011)29.

1

(2)  SECO представлява работа в мрежа и изграждане на капацитет в областта на интеграцията в ЕС и участието на гражданското общество в процеса на програмиране на ИПП.

2

(3)  KOCDs са мрежи на организации в областта на социалната закрила за маргинализирани групи, които подхождат съвместно към лицата, вземащи решения в тази област.

3

(4)  Бюджетът на програмата за техническа помощ е 1,2 млн. евро, с акцент върху подкрепата за внасянето на допълнителни изменения в правната рамка, свързана с ОГО, въвеждането на рамка за прозрачно държавно финансиране и ангажирането на ОГО в процеса на вземане на решения.

4

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

491-ва пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г.

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/11

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Зелена книга „Дългосрочно финансиране на европейската икономика“

COM(2013) 150 final/2

2013/C 327/03

Докладчик: г-н Michael SMYTH

На 25 март 2013 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

Зелена книга „Дългосрочно финансиране на европейската икономика“

COM(2013) 150 final/2.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 19 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 151 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Един от най-важните елементи на стратегия, целяща да върне Европа към устойчивия растеж, е да се осигури адекватно предлагане на дългосрочно финансиране на разумна цена. Консултативният документ на Комисията по този въпрос се приема със задоволство и се счита за навременен. |
| --- | --- |

1.1

Един от най-важните елементи на стратегия, целяща да върне Европа към устойчивия растеж, е да се осигури адекватно предлагане на дългосрочно финансиране на разумна цена. Консултативният документ на Комисията по този въпрос се приема със задоволство и се счита за навременен.

| 1.2 | ЕИСК приветства акцента в Зелената книга върху продуктивните инвестиции и формирането на дълготрайни материални и нематериални капиталови активи, но призовава Комисията да обърне по-голямо внимание на необходимостта да се финансират повече „социално полезни“ капиталови инвестиции. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК приветства акцента в Зелената книга върху продуктивните инвестиции и формирането на дълготрайни материални и нематериални капиталови активи, но призовава Комисията да обърне по-голямо внимание на необходимостта да се финансират повече „социално полезни“ капиталови инвестиции.

| 1.3 | Ако в бъдеще банките ще изпълняват една по-второстепенна роля като доставчици на дългосрочно финансиране, могат да възникнат възможности за други посредници, като националните и многостранните банки за развитие, институционалните инвеститори, държавните фондове и най-вече – облигационните пазари. При все това е важно да се избягва създаването на пречки пред банките да изпълняват ролята си на основни доставчици на дългосрочно финансиране, както и да е налице правна рамка, която да предотвратява насочването на финансовите и капиталовите потоци извън регулирания сектор. |
| --- | --- |

1.3

Ако в бъдеще банките ще изпълняват една по-второстепенна роля като доставчици на дългосрочно финансиране, могат да възникнат възможности за други посредници, като националните и многостранните банки за развитие, институционалните инвеститори, държавните фондове и най-вече – облигационните пазари. При все това е важно да се избягва създаването на пречки пред банките да изпълняват ролята си на основни доставчици на дългосрочно финансиране, както и да е налице правна рамка, която да предотвратява насочването на финансовите и капиталовите потоци извън регулирания сектор.

| 1.4 | ЕИСК приветства наскоро извършената рекапитализация на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), тъй като това ще укрепи способността ѝ да набира допълнително частно инвестиционно финансиране и да играе по-голяма антициклична роля във финансирането на инвестициите и в предоставянето на кредити на МСП. Макар и капиталовата инжекция от 10 млрд евро да е значителна, ЕИСК смята, че тя не е достатъчна при настоящите обстоятелства. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК приветства наскоро извършената рекапитализация на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), тъй като това ще укрепи способността ѝ да набира допълнително частно инвестиционно финансиране и да играе по-голяма антициклична роля във финансирането на инвестициите и в предоставянето на кредити на МСП. Макар и капиталовата инжекция от 10 млрд евро да е значителна, ЕИСК смята, че тя не е достатъчна при настоящите обстоятелства.

| 1.5 | Също така, макар и да е в пилотната си фаза, въвеждането на облигации за проекти, което се извършва съгласно стратегията „Европа 2020“, също е положително развитие. Тези облигации за проекти са разработени съвместно от Комисията и ЕИБ. Би трябвало да се обърне внимание и на подобни съвместни дейности с държавните фондове. |
| --- | --- |

1.5

Също така, макар и да е в пилотната си фаза, въвеждането на облигации за проекти, което се извършва съгласно стратегията „Европа 2020“, също е положително развитие. Тези облигации за проекти са разработени съвместно от Комисията и ЕИБ. Би трябвало да се обърне внимание и на подобни съвместни дейности с държавните фондове.

| 1.6 | Ако инициативи, подобни на тази за облигациите за проекти, успеят да допринесат за разширяването на пазара за облигационно финансиране, мащабът им на действие би трябвало да се разгърне след приключването и оценката на пилотната фаза. |
| --- | --- |

1.6

Ако инициативи, подобни на тази за облигациите за проекти, успеят да допринесат за разширяването на пазара за облигационно финансиране, мащабът им на действие би трябвало да се разгърне след приключването и оценката на пилотната фаза.

| 1.7 | В Зелената книга се разглежда ролята на спестяванията в предоставянето на дългосрочно инвестиционно финансиране. Въпреки че някои държави членки са въвели специални схеми за спестявания с цел да мобилизират по-дългосрочни спестявания, предназначени за по-мащабни социално-инвестиционни дейности, си струва да се обмисли създаването на механизъм за спестявания в рамките на ЕС или на еврозоната, който да предлага, да кажем, премиален лихвен процент. |
| --- | --- |

1.7

В Зелената книга се разглежда ролята на спестяванията в предоставянето на дългосрочно инвестиционно финансиране. Въпреки че някои държави членки са въвели специални схеми за спестявания с цел да мобилизират по-дългосрочни спестявания, предназначени за по-мащабни социално-инвестиционни дейности, си струва да се обмисли създаването на механизъм за спестявания в рамките на ЕС или на еврозоната, който да предлага, да кажем, премиален лихвен процент.

| 1.8 | Някои държави членки са постигнали относителен успех в стимулирането на пенсионни и други спестявания посредством находчиво използване на данъчната система. Гражданите често се стряскат от перспективата да трябва да плащат данък върху доходите си и след това друг данък върху дългосрочните си спестявания, направени въз основа на вече обложените им доходи. В контекста на социално отговорните инвестиции трябва да бъде възможно да се разработят и пуснат на пазара подходящи персонални спестовни продукти, отличаващи се с ниска или нулева данъчна ставка и удобни годишни срокове, с цел да се насърчи по-активно дългосрочно финансово планиране. |
| --- | --- |

1.8

Някои държави членки са постигнали относителен успех в стимулирането на пенсионни и други спестявания посредством находчиво използване на данъчната система. Гражданите често се стряскат от перспективата да трябва да плащат данък върху доходите си и след това друг данък върху дългосрочните си спестявания, направени въз основа на вече обложените им доходи. В контекста на социално отговорните инвестиции трябва да бъде възможно да се разработят и пуснат на пазара подходящи персонални спестовни продукти, отличаващи се с ниска или нулева данъчна ставка и удобни годишни срокове, с цел да се насърчи по-активно дългосрочно финансово планиране.

| 1.9 | „Краткосрочното мислене“ във финансовата система е основна пречка за осигуряването на адекватни дългосрочни инвестиции и е тясно свързано с корпоративното управление. Промяната на стимулите, които да насърчават стремежа за постигане на дългосрочни резултати, не е малко предизвикателство. ЕИСК приветства предложенията на Комисията за по-голямо право на глас и по-високи дивиденти за дългосрочните инвеститори, както и за промени в Директивата за правата на акционерите. В допълнение може да се помисли и за координираното използване на данъчни облекчения върху прираста на капитала с цел да се стимулира по-дългосрочно дялово участие на управителите на фондове. |
| --- | --- |

1.9

„Краткосрочното мислене“ във финансовата система е основна пречка за осигуряването на адекватни дългосрочни инвестиции и е тясно свързано с корпоративното управление. Промяната на стимулите, които да насърчават стремежа за постигане на дългосрочни резултати, не е малко предизвикателство. ЕИСК приветства предложенията на Комисията за по-голямо право на глас и по-високи дивиденти за дългосрочните инвеститори, както и за промени в Директивата за правата на акционерите. В допълнение може да се помисли и за координираното използване на данъчни облекчения върху прираста на капитала с цел да се стимулира по-дългосрочно дялово участие на управителите на фондове.

| 1.10 | По отношение на рисковия капитал Зелената книга съдържа някои интересни предложения. В предходен момент ЕИСК предложи ролята на Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ) да бъде разширена така, че фондът да предоставя не само заеми, но и рисков капитал. Това предвиждаха първоначално създателите му през 1994 г. Ако ЕИФ, подобно на ЕИБ, бъде рекапитализиран в достатъчна степен, той би могъл да се превърне в един от основните доставчици на рисково финансиране на МСП. |
| --- | --- |

1.10

По отношение на рисковия капитал Зелената книга съдържа някои интересни предложения. В предходен момент ЕИСК предложи ролята на Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ) да бъде разширена така, че фондът да предоставя не само заеми, но и рисков капитал. Това предвиждаха първоначално създателите му през 1994 г. Ако ЕИФ, подобно на ЕИБ, бъде рекапитализиран в достатъчна степен, той би могъл да се превърне в един от основните доставчици на рисково финансиране на МСП.

| 1.11 | Накрая фактът, че националните правителства и регионалните управи вече прилагат практиката за насърчаване на оцеляването и дългосрочния растеж на МСП чрез своите органи за регионално развитие, е аргумент в полза на това тези органи да поемат роля във функционирането на платформите за търговия, създавани в подкрепа на МСП. Тази роля може да варира от оценка на кредитоспособността на МСП в качеството им на клиенти, до предоставяне на ограничени гаранции на институционалните инвеститори. |
| --- | --- |

1.11

Накрая фактът, че националните правителства и регионалните управи вече прилагат практиката за насърчаване на оцеляването и дългосрочния растеж на МСП чрез своите органи за регионално развитие, е аргумент в полза на това тези органи да поемат роля във функционирането на платформите за търговия, създавани в подкрепа на МСП. Тази роля може да варира от оценка на кредитоспособността на МСП в качеството им на клиенти, до предоставяне на ограничени гаранции на институционалните инвеститори.

| 1.12 | ЕИСК би искал да се наблегне повече на социално отговорните инвестиции и предлага да бъде създадена обсерватория, която да наблюдава условията за извършването на дългосрочни инвестиции. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК би искал да се наблегне повече на социално отговорните инвестиции и предлага да бъде създадена обсерватория, която да наблюдава условията за извършването на дългосрочни инвестиции.

2.   Въведение в съдържанието и в контекста на Зелената книга

| 2.1 | Основната мотивация на Европейската комисия при изготвянето на настоящата Зелена книга е необходимостта Европа да поеме отново по пътя на икономическия растеж, който да бъде интелигентен, устойчив и приобщаващ. Европа е изправена пред големи дългосрочни мащабни инвестиционни изисквания, които са основата на устойчивия растеж. Постигането на тази задача е силно усложнено от настоящото нежелание на домакинствата и предприятията да поемат рискове, както и от необходимостта от фискална консолидация, пред която са изправени много правителства, като съчетанието на тези две обстоятелства ограничава предоставянето на по-дългосрочно финансиране за инвестиции. |
| --- | --- |

2.1

Основната мотивация на Европейската комисия при изготвянето на настоящата Зелена книга е необходимостта Европа да поеме отново по пътя на икономическия растеж, който да бъде интелигентен, устойчив и приобщаващ. Европа е изправена пред големи дългосрочни мащабни инвестиционни изисквания, които са основата на устойчивия растеж. Постигането на тази задача е силно усложнено от настоящото нежелание на домакинствата и предприятията да поемат рискове, както и от необходимостта от фискална консолидация, пред която са изправени много правителства, като съчетанието на тези две обстоятелства ограничава предоставянето на по-дългосрочно финансиране за инвестиции.

| 2.2 | Смущенията в традиционните канали на финансовото посредничество създават проблеми в настоящия момент. До неотдавна банките бяха основният източник на инвестиционно финансиране в ЕС, но сега много от тях са ангажирани предимно с намаляване на задлъжнялостта и затова не могат да изпълняват обичайната си роля. Зелената книга отправя поглед отвъд настоящата криза и търси решения за осигуряването на необходимото дългосрочно финансиране за инвестиции. |
| --- | --- |

2.2

Смущенията в традиционните канали на финансовото посредничество създават проблеми в настоящия момент. До неотдавна банките бяха основният източник на инвестиционно финансиране в ЕС, но сега много от тях са ангажирани предимно с намаляване на задлъжнялостта и затова не могат да изпълняват обичайната си роля. Зелената книга отправя поглед отвъд настоящата криза и търси решения за осигуряването на необходимото дългосрочно финансиране за инвестиции.

| 2.3 | Комисията акцентира върху продуктивните инвестиции и формирането на дълготрайни материални и нематериални капиталови активи, които са сравнително по-малко проциклични, отколкото краткосрочните активи. Комисията дефинира дългосрочното финансиране като начина, по който финансовата система плаща за инвестиции, имащи по-дълъг проектен живот. |
| --- | --- |

2.3

Комисията акцентира върху продуктивните инвестиции и формирането на дълготрайни материални и нематериални капиталови активи, които са сравнително по-малко проциклични, отколкото краткосрочните активи. Комисията дефинира дългосрочното финансиране като начина, по който финансовата система плаща за инвестиции, имащи по-дълъг проектен живот.

| 2.4 | Европа предприе осъществяването на програма за реформа на финансовия сектор с цел да осигури по-голяма стабилност и доверие във финансовите пазари. Стабилността на финансовата система е необходимо условие за насърчаване на дългосрочните инвестиции, но сама по себе си не е достатъчна. Комисията определя редица допълнителни области, където са необходими действия, като например:






  — | способността на финансовите институции да насочват дългосрочно финансиране към проекти; |
| --- | --- | --- |

2.4

Европа предприе осъществяването на програма за реформа на финансовия сектор с цел да осигури по-голяма стабилност и доверие във финансовите пазари. Стабилността на финансовата система е необходимо условие за насърчаване на дългосрочните инвестиции, но сама по себе си не е достатъчна. Комисията определя редица допълнителни области, където са необходими действия, като например:

—

способността на финансовите институции да насочват дългосрочно финансиране към проекти;

| — | ефикасността и ефективността на финансовите пазари да предлагат дългосрочни финансови инструменти; |
| --- | --- |

—

ефикасността и ефективността на финансовите пазари да предлагат дългосрочни финансови инструменти;

| — | политиките за насърчаване на по-дългосрочни спестявания и инвестиции; както и |
| --- | --- |

—

политиките за насърчаване на по-дългосрочни спестявания и инвестиции; както и

| — | осигуряването на по-лесен достъп на МСП до банково и небанково финансиране. |
| --- | --- |

—

осигуряването на по-лесен достъп на МСП до банково и небанково финансиране.

3.   Бележки по предложението

3.1   Способността на финансовите институции да насочват дългосрочно финансиране към проекти

| 3.1.1 | Търговски банки. Анализът на Комисията на предизвикателствата при осигуряването на подходящо дългосрочно финансиране в Европа е в основите си правилен. Традиционната роля на банките като основен доставчик на дългосрочно финансиране се променя и за в бъдеще тази роля може да стане по-второстепенна. Няма дискусия относно потенциалната несъгласуваност между някои нови банкови регулаторни актове и целта на Зелената книга да стимулира дългосрочните инвестиции. В Зелената книга само се отбелязва, че въздействието на неотдавнашните и на вероятните бъдещи финансови реформи може да намали нивото на активност на банките в посредническата верига. Трябва да се постигне по-добър баланс между пруденциалните изисквания на „Базел III“ и мерките, предназначени да стимулират банките да продължат да предоставят финансиране за дългосрочни инвестиции. Във всеки случай, има вероятност да се отворят възможности за други видове посредници, като националните и многостранните банки за развитие, институционалните инвеститори, както и за по-широко използване на пазарите на облигации и на държавните фондове. ЕИСК насърчава ЕИБ да положи повече усилия, за да подкрепя осъществяването на мащабни трансгранични инфраструктурни проекти, пред които стоят специфични финансови пречки. |
| --- | --- |

3.1.1

Търговски банки. Анализът на Комисията на предизвикателствата при осигуряването на подходящо дългосрочно финансиране в Европа е в основите си правилен. Традиционната роля на банките като основен доставчик на дългосрочно финансиране се променя и за в бъдеще тази роля може да стане по-второстепенна. Няма дискусия относно потенциалната несъгласуваност между някои нови банкови регулаторни актове и целта на Зелената книга да стимулира дългосрочните инвестиции. В Зелената книга само се отбелязва, че въздействието на неотдавнашните и на вероятните бъдещи финансови реформи може да намали нивото на активност на банките в посредническата верига. Трябва да се постигне по-добър баланс между пруденциалните изисквания на „Базел III“ и мерките, предназначени да стимулират банките да продължат да предоставят финансиране за дългосрочни инвестиции. Във всеки случай, има вероятност да се отворят възможности за други видове посредници, като националните и многостранните банки за развитие, институционалните инвеститори, както и за по-широко използване на пазарите на облигации и на държавните фондове. ЕИСК насърчава ЕИБ да положи повече усилия, за да подкрепя осъществяването на мащабни трансгранични инфраструктурни проекти, пред които стоят специфични финансови пречки.

| 3.1.2 | Национални и многостранни банки за развитие. Тези институции играят важна роля в споделянето на риска с частните инвеститори и оператори при разработването на важни проекти, а оттук способстват и за предотвратяването на пазарния им провал. Те също така играят антициклична роля чрез своите дългосрочни стратегически действия. ЕИБ и ЕИФ играят все по-важна роля в споделянето на риска и наскоро извършената рекапитализация на ЕИБ, макар и недостатъчна според ЕИСК, несъмнено ще увеличи способността ѝ за набиране на допълнително частно инвестиционно финансиране. |
| --- | --- |

3.1.2

Национални и многостранни банки за развитие. Тези институции играят важна роля в споделянето на риска с частните инвеститори и оператори при разработването на важни проекти, а оттук способстват и за предотвратяването на пазарния им провал. Те също така играят антициклична роля чрез своите дългосрочни стратегически действия. ЕИБ и ЕИФ играят все по-важна роля в споделянето на риска и наскоро извършената рекапитализация на ЕИБ, макар и недостатъчна според ЕИСК, несъмнено ще увеличи способността ѝ за набиране на допълнително частно инвестиционно финансиране.

| 3.1.3 | ЕИСК приветства създаването на облигации за проекти, в съответствие със стратегията „Европа 2020“, и пилотното им въвеждане в употреба в редица ПЧП за инфраструктурни инвестиционни проекти в областта на енергетиката, транспорта и ИКТ инфраструктурата (1). В Зелената си книга Комисията засяга и въпроса за потенциалната роля на държавните фондове във финансирането на по-дългосрочни инвестиции. Както и в случая на облигациите за проекти, които са съвместна разработка на Комисията и ЕИБ, може да има полза от разработване на подобна съвместна инициатива с държавните фондове, като по този начин се увеличи наличността на по-дългосрочно инвестиционно финансиране. |
| --- | --- |

3.1.3

ЕИСК приветства създаването на облигации за проекти, в съответствие със стратегията „Европа 2020“, и пилотното им въвеждане в употреба в редица ПЧП за инфраструктурни инвестиционни проекти в областта на енергетиката, транспорта и ИКТ инфраструктурата (1). В Зелената си книга Комисията засяга и въпроса за потенциалната роля на държавните фондове във финансирането на по-дългосрочни инвестиции. Както и в случая на облигациите за проекти, които са съвместна разработка на Комисията и ЕИБ, може да има полза от разработване на подобна съвместна инициатива с държавните фондове, като по този начин се увеличи наличността на по-дългосрочно инвестиционно финансиране.

| 3.1.4 | По въпроса за институционалните инвеститори Зелената книга отбелязва потенциалния конфликт между нуждата на застрахователните предприятия да регулират ефективно риска за активите и нуждата същите тези предприятия да бъдат стимулирани да финансират по-дългосрочните инвестиции. Дискусиите между Комисията и европейските застрахователни органи по този въпрос са в ход. Комисията възнамерява да направи предложения за фондове за дългосрочни инвестиции (ФДИ), с оглед да се стимулира създаването на редица механизми за обединяване на рискове, в които да участват различни видове институционални инвеститори. Това предложение е похвално. Пенсионните фондове биха могли да поемат по-голяма роля по отношение на дългосрочните инвестиции, но според тях на пътя им има редица институционални, регулаторни и политически пречки. По-специално те се опасяват, че изготвящите политиката се опитват да ги заставят да финансират определени видове проекти, които не са в интерес на членовете им. С пенсионните фондове трябва да се проведат консултации, за да се намери начин за свеждане до минимум или преодоляване на тези пречки. Създаването на банков съюз може да бъде от помощ в този контекст. |
| --- | --- |

3.1.4

По въпроса за институционалните инвеститори Зелената книга отбелязва потенциалния конфликт между нуждата на застрахователните предприятия да регулират ефективно риска за активите и нуждата същите тези предприятия да бъдат стимулирани да финансират по-дългосрочните инвестиции. Дискусиите между Комисията и европейските застрахователни органи по този въпрос са в ход. Комисията възнамерява да направи предложения за фондове за дългосрочни инвестиции (ФДИ), с оглед да се стимулира създаването на редица механизми за обединяване на рискове, в които да участват различни видове институционални инвеститори. Това предложение е похвално. Пенсионните фондове биха могли да поемат по-голяма роля по отношение на дългосрочните инвестиции, но според тях на пътя им има редица институционални, регулаторни и политически пречки. По-специално те се опасяват, че изготвящите политиката се опитват да ги заставят да финансират определени видове проекти, които не са в интерес на членовете им. С пенсионните фондове трябва да се проведат консултации, за да се намери начин за свеждане до минимум или преодоляване на тези пречки. Създаването на банков съюз може да бъде от помощ в този контекст.

| 3.1.4.1 | В контекста на целта да се предизвика по-голямо участие на институционалните инвеститори в предоставянето на дългосрочно финансиране, определена роля биха могли да изиграят и стимули, свързани с корпоративното подоходно облагане. Система от облекчения, включваща прогресивно намаляващ данък („tapered allowances“) по отношение на големи инвестиционни инфраструктурни проекти, може да доведе до по-голямо участие на институционални инвеститори в тях. |
| --- | --- |

3.1.4.1

В контекста на целта да се предизвика по-голямо участие на институционалните инвеститори в предоставянето на дългосрочно финансиране, определена роля биха могли да изиграят и стимули, свързани с корпоративното подоходно облагане. Система от облекчения, включваща прогресивно намаляващ данък („tapered allowances“) по отношение на големи инвестиционни инфраструктурни проекти, може да доведе до по-голямо участие на институционални инвеститори в тях.

3.2   Ефикасността и ефективността на финансовите пазари да предлагат дългосрочни финансови инструменти

| 3.2.1 | В Зелената книга се отбелязва, че с оглед да се разшири и обогати ресурсът за дългосрочно финансиране, някои капиталови пазари в Европа трябва да се развият и да достигнат етап на зрелост. Облигационните пазари в ЕС са по-слабо развити, отколкото в САЩ и са табу за повечето дружества със средна капитализация и за МСП. Дори въвеждането на облигации за проекти беше посрещнато предпазливо от рейтинговите агенции, което подчертава тежката задача, която предстои във връзка с укрепването на капацитета на пазара на облигации. Ако инициативи, подобни на облигациите за проекти, които биха могли да генерират не по-малко от 4,6 млрд. евро за нови инфраструктурни проекти, успеят да допринесат за разширяването на пазара за облигационно финансиране, мащабът им на действие би трябвало да се разгърне след приключването и оценката на пилотната фаза. |
| --- | --- |

3.2.1

В Зелената книга се отбелязва, че с оглед да се разшири и обогати ресурсът за дългосрочно финансиране, някои капиталови пазари в Европа трябва да се развият и да достигнат етап на зрелост. Облигационните пазари в ЕС са по-слабо развити, отколкото в САЩ и са табу за повечето дружества със средна капитализация и за МСП. Дори въвеждането на облигации за проекти беше посрещнато предпазливо от рейтинговите агенции, което подчертава тежката задача, която предстои във връзка с укрепването на капацитета на пазара на облигации. Ако инициативи, подобни на облигациите за проекти, които биха могли да генерират не по-малко от 4,6 млрд. евро за нови инфраструктурни проекти, успеят да допринесат за разширяването на пазара за облигационно финансиране, мащабът им на действие би трябвало да се разгърне след приключването и оценката на пилотната фаза.

3.3   Политики за насърчаване на по-дългосрочни спестявания и инвестиции

| 3.3.1 | Направен е обстоен преглед на факторите, влияещи върху дългосрочното спестяване и финансиране. От гледна точка на предлагането, въпреки че някои държави членки положиха усилия за засилване на предлагането на дългосрочни спестявания, трябва да се направи много повече. В Зелената книга се предлага евентуалното създаване на общоевропейски механизми за спестявания с цел мобилизирането на по-дългосрочни спестявания, предназначени за реализирането на по-мащабни социални цели. Тази идея може да има предимства в контекста на разширяването на трансграничната инфраструктура. Тя може също така да стимулира по-голяма мобилност на работната сила и пенсионно планиране в рамките на единния пазар. Може да се наложи да се предложат нови спестовни продукти с премиален или стъпаловиден лихвен процент, за да се стимулират по-дългосрочните спестявания. |
| --- | --- |

3.3.1

Направен е обстоен преглед на факторите, влияещи върху дългосрочното спестяване и финансиране. От гледна точка на предлагането, въпреки че някои държави членки положиха усилия за засилване на предлагането на дългосрочни спестявания, трябва да се направи много повече. В Зелената книга се предлага евентуалното създаване на общоевропейски механизми за спестявания с цел мобилизирането на по-дългосрочни спестявания, предназначени за реализирането на по-мащабни социални цели. Тази идея може да има предимства в контекста на разширяването на трансграничната инфраструктура. Тя може също така да стимулира по-голяма мобилност на работната сила и пенсионно планиране в рамките на единния пазар. Може да се наложи да се предложат нови спестовни продукти с премиален или стъпаловиден лихвен процент, за да се стимулират по-дългосрочните спестявания.

| 3.3.2 | Данъчно облагане. Връзката между данъчното облагане, дългосрочните спестявания и дългосрочните инвестиции се разглежда в известна дълбочина. Корпоративното данъчно облагане на инвестициите по принцип води до предпочитането на дълговото финансиране пред финансирането чрез собствен капитал. В търсенето на подходящи реформи за насърчаване на по-широкото използване на собствен капитал за финансиране на по-дългосрочни инвестиции, може да се обмисли използването на система от облекчения, включваща прогресивно намаляващ данък. Такива системи са широко застъпени при данъчното облагане на прираста на капитала и могат да бъдат конфигурирани така, че да компенсират някои от настоящите данъчни предимства на дълговото финансиране. |
| --- | --- |

3.3.2

Данъчно облагане. Връзката между данъчното облагане, дългосрочните спестявания и дългосрочните инвестиции се разглежда в известна дълбочина. Корпоративното данъчно облагане на инвестициите по принцип води до предпочитането на дълговото финансиране пред финансирането чрез собствен капитал. В търсенето на подходящи реформи за насърчаване на по-широкото използване на собствен капитал за финансиране на по-дългосрочни инвестиции, може да се обмисли използването на система от облекчения, включваща прогресивно намаляващ данък. Такива системи са широко застъпени при данъчното облагане на прираста на капитала и могат да бъдат конфигурирани така, че да компенсират някои от настоящите данъчни предимства на дълговото финансиране.

| 3.3.3 | По отношение на дългосрочните спестявания и данъчната система, Комисията отбелязва колко е важно да се осигури стабилно и адекватно предлагане на спестявания, както и да се осигурят стимулите, необходими за реализирането на това предлагане. Някои държави членки са постигнали относителен успех в стимулирането на пенсионни и други спестявания, посредством находчиво използване на данъчната си система. Гражданите често се стряскат от перспективата да трябва да плащат данък върху доходите си и след това друг данък върху дългосрочните си спестявания, направени въз основа на вече обложените им доходи. Трябва да бъде възможно да се разработят и пуснат на пазара подходящи персонални спестовни продукти, отличаващи се с ниска или нулева данъчна ставка и удобни годишни срокове, с цел да се насърчи по-голямо дългосрочно финансово планиране. |
| --- | --- |

3.3.3

По отношение на дългосрочните спестявания и данъчната система, Комисията отбелязва колко е важно да се осигури стабилно и адекватно предлагане на спестявания, както и да се осигурят стимулите, необходими за реализирането на това предлагане. Някои държави членки са постигнали относителен успех в стимулирането на пенсионни и други спестявания, посредством находчиво използване на данъчната си система. Гражданите често се стряскат от перспективата да трябва да плащат данък върху доходите си и след това друг данък върху дългосрочните си спестявания, направени въз основа на вече обложените им доходи. Трябва да бъде възможно да се разработят и пуснат на пазара подходящи персонални спестовни продукти, отличаващи се с ниска или нулева данъчна ставка и удобни годишни срокове, с цел да се насърчи по-голямо дългосрочно финансово планиране.

| 3.3.4 | Използването на данъчни стимули за постигане на желаните дългосрочни инвестиционни резултати си има своите недостатъци. Има сериозни въпроси, които чакат решение, като например въпросът, свързан с липсата на стимулиращ ефект („deadweight“) и с арбитража. Въпреки това използването на данъчни стимули в рамките на една последователна и стабилна дългосрочна перспектива на планиране е необходимо, за да се стимулират и реализират желаните равнища на инвестиции. |
| --- | --- |

3.3.4

Използването на данъчни стимули за постигане на желаните дългосрочни инвестиционни резултати си има своите недостатъци. Има сериозни въпроси, които чакат решение, като например въпросът, свързан с липсата на стимулиращ ефект („deadweight“) и с арбитража. Въпреки това използването на данъчни стимули в рамките на една последователна и стабилна дългосрочна перспектива на планиране е необходимо, за да се стимулират и реализират желаните равнища на инвестиции.

| 3.3.5 | Корпоративно управление. Въпросът за „краткосрочното мислене“ е в основата на предлагането на дългосрочни инвестиции и е тясно обвързан с корпоративното управление. Досега много от стимулите за управителите на фондове, инвестиционните банкери и корпоративните ръководители бяха с краткосрочен характер. Промяната на тези стимули с цел насърчаване на постигането на по-високи равнища на дългосрочни резултати няма да бъде лесна задача. Зелената книга съдържа редица интересни предложения, включващи по-голямо право на глас и увеличени дивиденти за дългосрочните инвеститори, както и промени в Директивата за правата на акционерите. Може би по-активното използване на данъчни облекчения по отношение на прираста на капитала може да бъде едно от средствата за насърчаване на дългосрочно дялово участие на управителите на фондове. |
| --- | --- |

3.3.5

Корпоративно управление. Въпросът за „краткосрочното мислене“ е в основата на предлагането на дългосрочни инвестиции и е тясно обвързан с корпоративното управление. Досега много от стимулите за управителите на фондове, инвестиционните банкери и корпоративните ръководители бяха с краткосрочен характер. Промяната на тези стимули с цел насърчаване на постигането на по-високи равнища на дългосрочни резултати няма да бъде лесна задача. Зелената книга съдържа редица интересни предложения, включващи по-голямо право на глас и увеличени дивиденти за дългосрочните инвеститори, както и промени в Директивата за правата на акционерите. Може би по-активното използване на данъчни облекчения по отношение на прираста на капитала може да бъде едно от средствата за насърчаване на дългосрочно дялово участие на управителите на фондове.

3.4   Осигуряването на по-лесен достъп на МСП до банково и небанково финансиране

| 3.4.1 | В Зелената книга се отбелязват нарастващите затруднения, които срещат малките и средните предприятия в много държави членки по отношение на достъпа си до финансиране, което да им помага да оцеляват и да се развиват. В допълнение към въздействието, породено от дейностите за намаляване на задлъжнялостта на банките, МСП са изправени пред един фрагментиран и не особено съгласуван набор от алтернативни източници на финансиране. Местните банки в голяма степен са загубили или ограничили връзката си с районите, в които извършват дейността си. Взаимоотношенията между банките и МСП са отслабнали и трябва да се възстановят или укрепят. С цел да се осигурят небанкови източници на финансиране на малките и средните предприятия бяха предприети няколко инициативи, сред които осигуряване на достъп до някои фондове за рисков капитал, използване на обезпечени с активи ценни книжа (2), финансиране на веригата за доставки и групово финансиране (crowd financing). Необходимо е да се направи много повече. Застрахователната индустрия и пенсионните фондове са склонни да поемат по-голяма роля, но изискват подходящи стимули, които Комисията би трябвало да обмисли сега. Бъдещите мерки, предназначени да подпомагат достъпа на МСП до дългосрочно финансиране, би трябвало да им гарантират възможността да се възползват от тези мерки, както са първоначално замислени – без банките да налагат допълнителни прекомерни условия, при условие че мерките ще се осъществяват посредством банковите канали за кредитиране. |
| --- | --- |

3.4.1

В Зелената книга се отбелязват нарастващите затруднения, които срещат малките и средните предприятия в много държави членки по отношение на достъпа си до финансиране, което да им помага да оцеляват и да се развиват. В допълнение към въздействието, породено от дейностите за намаляване на задлъжнялостта на банките, МСП са изправени пред един фрагментиран и не особено съгласуван набор от алтернативни източници на финансиране. Местните банки в голяма степен са загубили или ограничили връзката си с районите, в които извършват дейността си. Взаимоотношенията между банките и МСП са отслабнали и трябва да се възстановят или укрепят. С цел да се осигурят небанкови източници на финансиране на малките и средните предприятия бяха предприети няколко инициативи, сред които осигуряване на достъп до някои фондове за рисков капитал, използване на обезпечени с активи ценни книжа (2), финансиране на веригата за доставки и групово финансиране (crowd financing). Необходимо е да се направи много повече. Застрахователната индустрия и пенсионните фондове са склонни да поемат по-голяма роля, но изискват подходящи стимули, които Комисията би трябвало да обмисли сега. Бъдещите мерки, предназначени да подпомагат достъпа на МСП до дългосрочно финансиране, би трябвало да им гарантират възможността да се възползват от тези мерки, както са първоначално замислени – без банките да налагат допълнителни прекомерни условия, при условие че мерките ще се осъществяват посредством банковите канали за кредитиране.

| 3.4.2 | Рисков капитал. Комисията предлага т. нар. подход „фондове на фондовете“ с цел създаване на критична маса от финансиране с рисков капитал. В допълнение предложеният фонд за гаранции за институционалните инвеститори би могъл да разшири пазара. В предходен момент ЕИСК предложи ролята на ЕИФ да бъде разширена така, че фондът да предоставя не само заеми, но и рисков капитал (3). Това предвиждаха първоначално създателите му през 1994 г. Ако ЕИФ бъде рекапитализиран, подобно на ЕИБ, той би могъл да се превърне в един от основните доставчици на рисков капитал за финансиране на МСП. |
| --- | --- |

3.4.2

Рисков капитал. Комисията предлага т. нар. подход „фондове на фондовете“ с цел създаване на критична маса от финансиране с рисков капитал. В допълнение предложеният фонд за гаранции за институционалните инвеститори би могъл да разшири пазара. В предходен момент ЕИСК предложи ролята на ЕИФ да бъде разширена така, че фондът да предоставя не само заеми, но и рисков капитал (3). Това предвиждаха първоначално създателите му през 1994 г. Ако ЕИФ бъде рекапитализиран, подобно на ЕИБ, той би могъл да се превърне в един от основните доставчици на рисков капитал за финансиране на МСП.

| 3.4.2.1 | Увеличаването на рисковия капитал за финансиране на МСП върви ръка за ръка с разширяването на съществуващи или създаването на нови платформи за търговия с цел финансиране на МСП чрез собствен капитал. Зелената книга съдържа редица полезни предложения на тази тема. Фактът, че националните правителства и регионалните управи вече прилагат практиката за насърчаване на оцеляването и дългосрочния растеж на МСП чрез своите органи за регионално развитие, е аргумент в полза на това тези органи да поемат роля във функционирането на подобни платформи за търговия, създавани в подкрепа на МСП. Тази роля може да варира от оценка на кредитоспособността на МСП в качеството им на клиенти, до предоставяне на ограничени гаранции на институционалните инвеститори. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Увеличаването на рисковия капитал за финансиране на МСП върви ръка за ръка с разширяването на съществуващи или създаването на нови платформи за търговия с цел финансиране на МСП чрез собствен капитал. Зелената книга съдържа редица полезни предложения на тази тема. Фактът, че националните правителства и регионалните управи вече прилагат практиката за насърчаване на оцеляването и дългосрочния растеж на МСП чрез своите органи за регионално развитие, е аргумент в полза на това тези органи да поемат роля във функционирането на подобни платформи за търговия, създавани в подкрепа на МСП. Тази роля може да варира от оценка на кредитоспособността на МСП в качеството им на клиенти, до предоставяне на ограничени гаранции на институционалните инвеститори.

| 3.4.3 | Според ЕИСК би било желателно Зелената книга да окаже по-голяма подкрепа за инвестирането в социално отговорни фондове, посредством създаването на подходящи данъчни и финансови разпоредби, както и чрез самото възлагане на обществени поръчки. В това отношение вероятно има основание да се помисли за създаването на европейска обсерватория за дългосрочните инвестиции. Този орган, с активното участие на организираното гражданско общество, би могъл да наблюдава развитието на нещата както по отношение на търсенето, така и на предлагането на дългосрочни инвестиции и спестявания, и да помага за осигуряването на достатъчен обем информация, която да позволява на икономическите субекти да вземат разумни решения за дългосрочно инвестиране. |
| --- | --- |

3.4.3

Според ЕИСК би било желателно Зелената книга да окаже по-голяма подкрепа за инвестирането в социално отговорни фондове, посредством създаването на подходящи данъчни и финансови разпоредби, както и чрез самото възлагане на обществени поръчки. В това отношение вероятно има основание да се помисли за създаването на европейска обсерватория за дългосрочните инвестиции. Този орган, с активното участие на организираното гражданско общество, би могъл да наблюдава развитието на нещата както по отношение на търсенето, така и на предлагането на дългосрочни инвестиции и спестявания, и да помага за осигуряването на достатъчен обем информация, която да позволява на икономическите субекти да вземат разумни решения за дългосрочно инвестиране.

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Вж. например COM(2009) 615 final.

1

(2)  Вж. така например Funding for Lending Scheme („Финансиране на схеми за отпускане на кредити“) http://www.hm-treasury.gov.uk/ukecon_fundingforlending_index.htm.

2

Funding for Lending Scheme

Финансиране на схеми за отпускане на кредити

(3)  ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр 15.

3

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/15

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет относно управлението на риска в областта на митниците и сигурността на веригата на доставки“

COM(2012) 793 final

2013/C 327/04

Докладчик: г-н PEZZINI

На 18 март 2013 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет относно управлението на риска в областта на митниците и сигурността на веригата на доставки

COM(2012) 793 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 168 гласа „за“ и 1 глас „против“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът счита, че е от съществено значение да се възприеме общ подход за управление на риска в областта на митниците и сигурността на веригата на доставки, за да се гарантира еднакво и недискриминационно прилагане на европейските разпоредби от страна на всички заинтересовани власти по цялата територия на Митническия съюз (МС), който, съгласно член 3 от ДФЕС, е от изключителната компетентност на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът счита, че е от съществено значение да се възприеме общ подход за управление на риска в областта на митниците и сигурността на веригата на доставки, за да се гарантира еднакво и недискриминационно прилагане на европейските разпоредби от страна на всички заинтересовани власти по цялата територия на Митническия съюз (МС), който, съгласно член 3 от ДФЕС, е от изключителната компетентност на Европейския съюз.

| 1.2 | Комитетът решително подкрепя предложенията на Комисията, насочени към гарантиране на по-висока ефективност и ефикасност на управлението на риска и движението на стоките през границите на ЕС чрез обща стратегия, разполагаща с подходящи информационни системи за управление на риска на равнище ЕС. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът решително подкрепя предложенията на Комисията, насочени към гарантиране на по-висока ефективност и ефикасност на управлението на риска и движението на стоките през границите на ЕС чрез обща стратегия, разполагаща с подходящи информационни системи за управление на риска на равнище ЕС.

| 1.3 | Комитетът изразява дълбока загриженост поради факта, че в митническия съюз – създаден с Договора от Рим от 1957 г. и осъществен от 1968 г. като обща политика за гарантиране на единно търговско пространство, в което се движат свободно хора и стоки и със система за „обслужване на едно гише“ за митническите практики на всички търговски оператори без дискриминационно третиране в целия ЕС – все още има различни насоки и приложения, които пречат за ефикасно и ефективно управление на риска в областта на митниците, като по този начин се забавят търговските потоци и свободното движение на стоките в ЕС. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът изразява дълбока загриженост поради факта, че в митническия съюз – създаден с Договора от Рим от 1957 г. и осъществен от 1968 г. като обща политика за гарантиране на единно търговско пространство, в което се движат свободно хора и стоки и със система за „обслужване на едно гише“ за митническите практики на всички търговски оператори без дискриминационно третиране в целия ЕС – все още има различни насоки и приложения, които пречат за ефикасно и ефективно управление на риска в областта на митниците, като по този начин се забавят търговските потоци и свободното движение на стоките в ЕС.

| 1.4 | ЕИСК счита, че е от съществено значение подобряването на митническите капацитети във всяка точка от европейската територия, за да се постигне високо равнище на управлението на рисковете в целия митнически съюз по отношение на еднаквото прилагане на определения, класификации, събиране и изпращане на данни в общностната база, в съответствие с еднозначни общи критерии, чието прилагане се проверява с единна система за осигуряване на качеството и се наблюдава, като на нарушителите се налагат санкции. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК счита, че е от съществено значение подобряването на митническите капацитети във всяка точка от европейската територия, за да се постигне високо равнище на управлението на рисковете в целия митнически съюз по отношение на еднаквото прилагане на определения, класификации, събиране и изпращане на данни в общностната база, в съответствие с еднозначни общи критерии, чието прилагане се проверява с единна система за осигуряване на качеството и се наблюдава, като на нарушителите се налагат санкции.

| 1.5 | Комитетът препоръчва да се разработят общи технически и регулаторни стандарти за еднакво прилагане на качествено управление на риска по всички външни граници на Съюза, и да се положат общностни усилия за предоставяне на обучение на високо равнище на специалистите, като се отчитат съответните ангажименти, свързани с различните национални особености. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът препоръчва да се разработят общи технически и регулаторни стандарти за еднакво прилагане на качествено управление на риска по всички външни граници на Съюза, и да се положат общностни усилия за предоставяне на обучение на високо равнище на специалистите, като се отчитат съответните ангажименти, свързани с различните национални особености.

| 1.6 | ЕИСК подчертава необходимостта да се гарантира пълна оперативна съвместимост между различните бази данни в европейската система за надзор на пазара, въз основа на обща стратегия и със силна подкрепа на програми на ЕС за технологично развитие, която да гарантира обмена на информация между различните органи на различни равнища в реално време, също и с цел да се засили борбата срещу възможен риск от дъмпинг в сферата на здравеопазването, околната среда и социалните дейности. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК подчертава необходимостта да се гарантира пълна оперативна съвместимост между различните бази данни в европейската система за надзор на пазара, въз основа на обща стратегия и със силна подкрепа на програми на ЕС за технологично развитие, която да гарантира обмена на информация между различните органи на различни равнища в реално време, също и с цел да се засили борбата срещу възможен риск от дъмпинг в сферата на здравеопазването, околната среда и социалните дейности.

| 1.7 | Комитетът призовава за засилване на действията за развитие на квалифицирани човешки ресурси и за насърчаване на управленческите умения и чрез мерки за по-добро балансиране в разпределението на задачите за контрол и създаване на Обща група за митническа подкрепа, която, при поискване, да гарантира бърза намеса за подкрепа в трудни ситуации. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът призовава за засилване на действията за развитие на квалифицирани човешки ресурси и за насърчаване на управленческите умения и чрез мерки за по-добро балансиране в разпределението на задачите за контрол и създаване на Обща група за митническа подкрепа, която, при поискване, да гарантира бърза намеса за подкрепа в трудни ситуации.

| 1.8 | Според ЕИСК е абсолютно необходимо да се укрепи партньорството между митническите власти, превозвачите и икономическите оператори, получили статут в рамките на програмите за ОИО, като се засилят техният статут и ползи, за да се гарантира оптимално сътрудничество при управлението на риска чрез едновременно изпращане на данни без излишни бюрократични дублирания. |
| --- | --- |

1.8

Според ЕИСК е абсолютно необходимо да се укрепи партньорството между митническите власти, превозвачите и икономическите оператори, получили статут в рамките на програмите за ОИО, като се засилят техният статут и ползи, за да се гарантира оптимално сътрудничество при управлението на риска чрез едновременно изпращане на данни без излишни бюрократични дублирания.

| 1.9 | Комитетът призовава за създаване на обновена система за управление, която да обхваща всички национални и европейски органи, агенциите и европейските системи за предупреждение и информация, за да се гарантира по-структурирано и системно сътрудничество между митниците и другите власти, работещи във вътрешния пазар. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът призовава за създаване на обновена система за управление, която да обхваща всички национални и европейски органи, агенциите и европейските системи за предупреждение и информация, за да се гарантира по-структурирано и системно сътрудничество между митниците и другите власти, работещи във вътрешния пазар.

| 1.10 | Комитетът призовава реализирането на пакета от действия, определени в многогодишния план за надзор на пазара, да бъде извършено по съгласуван и координиран начин, за да се избегнат дублирания на проверки, прилагане на различни критерии, умножаване на изискванията за едни и същи данни, различни визии на отделните органи за контрол и надзор на пазара и липса на оперативна съвместимост. |
| --- | --- |

1.10

Комитетът призовава реализирането на пакета от действия, определени в многогодишния план за надзор на пазара, да бъде извършено по съгласуван и координиран начин, за да се избегнат дублирания на проверки, прилагане на различни критерии, умножаване на изискванията за едни и същи данни, различни визии на отделните органи за контрол и надзор на пазара и липса на оперативна съвместимост.

2.   Въведение

| 2.1 | Съгласно член 3 от ДФЕС Митническият съюз е от изключителната компетентност на Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.1

Съгласно член 3 от ДФЕС Митническият съюз е от изключителната компетентност на Европейския съюз.

| 2.2 | Още в 2004 г. Комитетът подчерта необходимостта от „пренасочване на стратегическия подход, свързан с политиките относно митническите услуги, което с право поставя специален акцент върху предизвикателствата, свързани с прилагането на общите митнически политики към новите външни граници на Съюза след разширяването. ЕИСК признава също така, че контекстът се промени вследствие на безпокойствата, по-специално след събитията в Съединените щати по отношение на процедурите за сигурност за защита на гражданите на Съюза“ (1). |
| --- | --- |

2.2

Още в 2004 г. Комитетът подчерта необходимостта от „пренасочване на стратегическия подход, свързан с политиките относно митническите услуги, което с право поставя специален акцент върху предизвикателствата, свързани с прилагането на общите митнически политики към новите външни граници на Съюза след разширяването. ЕИСК признава също така, че контекстът се промени вследствие на безпокойствата, по-специално след събитията в Съединените щати по отношение на процедурите за сигурност за защита на гражданите на Съюза“ (1).

| 2.3 | В отговор на сериозните проблеми във функционирането на Митническия съюз поради различното прилагане на разпоредбите на ЕС, което има опасност да намали общата ефективност с недостатъци, разхищения и липса на синхрон между потребностите и наличието на ресурси, ЕИСК подчерта, че трябва „да се провежда единна митническа политика, основаваща се на стандартизирани актуализирани, прозрачни, ефикасни и опростени процедури, която да е в състояние да допринася за икономическата конкурентоспособност на ЕС в световен мащаб“ (2). |
| --- | --- |

2.3

В отговор на сериозните проблеми във функционирането на Митническия съюз поради различното прилагане на разпоредбите на ЕС, което има опасност да намали общата ефективност с недостатъци, разхищения и липса на синхрон между потребностите и наличието на ресурси, ЕИСК подчерта, че трябва „да се провежда единна митническа политика, основаваща се на стандартизирани актуализирани, прозрачни, ефикасни и опростени процедури, която да е в състояние да допринася за икономическата конкурентоспособност на ЕС в световен мащаб“ (2).

| 2.4 | Митническият съюз е оперативният орган за голяма част от мерките на ЕС във връзка с търговската политика и прилага множество международни споразумения по отношение на търговските потоци в ЕС, развивайки – посредством митническите администрации на държавите членки - важни хоризонтални процеси, включващи управление на данни, управление на търговските оператори и „управление на риска в това число установяване, оценяване, анализ и ограничаване на различните видове и степени на риск, свързан с международната търговия на стоки“ (3). |
| --- | --- |

2.4

Митническият съюз е оперативният орган за голяма част от мерките на ЕС във връзка с търговската политика и прилага множество международни споразумения по отношение на търговските потоци в ЕС, развивайки – посредством митническите администрации на държавите членки - важни хоризонтални процеси, включващи управление на данни, управление на търговските оператори и „управление на риска в това число установяване, оценяване, анализ и ограничаване на различните видове и степени на риск, свързан с международната търговия на стоки“ (3).

| 2.5 | Въвеждането на общ подход за интегрирано управление на риска при входните и изходни пунктове би могло да включва следните цели:






  — | по-добро разпределение на човешките и финансови ресурси, като се съсредоточават там, където е необходимо; |
| --- | --- | --- |

2.5

Въвеждането на общ подход за интегрирано управление на риска при входните и изходни пунктове би могло да включва следните цели:

—

по-добро разпределение на човешките и финансови ресурси, като се съсредоточават там, където е необходимо;

| — | пълно и еднакво прилагане на митническите разпоредби на ЕС; |
| --- | --- |

—

пълно и еднакво прилагане на митническите разпоредби на ЕС;

| — | интегрирана система за сътрудничество между органи, оператори и превозвачи; |
| --- | --- |

—

интегрирана система за сътрудничество между органи, оператори и превозвачи;

| — | опростяване на практиките и намаляване на сроковете и разходите по сделките. |
| --- | --- |

—

опростяване на практиките и намаляване на сроковете и разходите по сделките.

3.   Роля на митниците по отношение на сигурността

| 3.1 | Както е посочено в доклада на Комисията относно състоянието на Митническия съюз в края на 2012 г. „Митниците са единственият публичен орган, който изцяло отговаря за прегледа и контрола на всички стоки, преминаващи през външните граници на ЕС, които, веднъж пуснати в свободно обращение от митниците в която и да е част на ЕС, могат да се движат свободно навсякъде в митническата територия на ЕС“ (4). |
| --- | --- |

3.1

Както е посочено в доклада на Комисията относно състоянието на Митническия съюз в края на 2012 г. „Митниците са единственият публичен орган, който изцяло отговаря за прегледа и контрола на всички стоки, преминаващи през външните граници на ЕС, които, веднъж пуснати в свободно обращение от митниците в която и да е част на ЕС, могат да се движат свободно навсякъде в митническата територия на ЕС“ (4).

| 3.2 | Благодарение на тази единна позиция, митническите органи отговарят основно за надзора на външната търговия на Общността и допринасят за изпълнението на външните аспекти на вътрешния пазар и на общата търговска политика и други общи политики на Общността по отношение на търговията, както и за общата сигурност на веригата на доставките. |
| --- | --- |

3.2

Благодарение на тази единна позиция, митническите органи отговарят основно за надзора на външната търговия на Общността и допринасят за изпълнението на външните аспекти на вътрешния пазар и на общата търговска политика и други общи политики на Общността по отношение на търговията, както и за общата сигурност на веригата на доставките.

| 3.3 | В неотдавнашно свое становище Комитетът подчерта, че „ефективен митнически съюз е conditio sine qua non за процеса на европейска интеграция, за да се гарантира ефикасното, сигурно и прозрачно свободно движение на стоки, с максимална защита на потребителите и на околната среда и ефективна борба срещу измамите и фалшификациите, хармонизирано по територията на целия Съюз“ (5) и препоръча единна митническа политика, основана на еднакви, актуализирани, прозрачни, ефикасни и опростени процедури. |
| --- | --- |

3.3

В неотдавнашно свое становище Комитетът подчерта, че „ефективен митнически съюз е conditio sine qua non за процеса на европейска интеграция, за да се гарантира ефикасното, сигурно и прозрачно свободно движение на стоки, с максимална защита на потребителите и на околната среда и ефективна борба срещу измамите и фалшификациите, хармонизирано по територията на целия Съюз“ (5) и препоръча единна митническа политика, основана на еднакви, актуализирани, прозрачни, ефикасни и опростени процедури.

| 3.4 | Въпреки че е основан на общо законодателство и обща политика, оперативното функциониране на Митническия съюз е сложно и все още се осъществява от 27 различни администрации в ЕС, използвайки комбинация от човешки, технически и финансови фактори на различни равнища, както при прилагането на процедурите за митническо освобождаване и контрол, така и при управлението и обработката на данните, на икономическите оператори, на управлението на различни равнища на рисковете, свързани с международната търговия на стоки и сигурността на веригата на доставки. |
| --- | --- |

3.4

Въпреки че е основан на общо законодателство и обща политика, оперативното функциониране на Митническия съюз е сложно и все още се осъществява от 27 различни администрации в ЕС, използвайки комбинация от човешки, технически и финансови фактори на различни равнища, както при прилагането на процедурите за митническо освобождаване и контрол, така и при управлението и обработката на данните, на икономическите оператори, на управлението на различни равнища на рисковете, свързани с международната търговия на стоки и сигурността на веригата на доставки.

| 3.5 | Освен това ЕИСК подчертава, също така категорично, че не трябва да се допуска държавите членки да бъдат „пристягани в усмирителна риза“ при прилагането на митническото законодателство, за да могат и занапред да отчитат обема на съответните стокови потоци. Във връзка с това Комитетът посочва, че държавите членки създадоха различни инструменти за улесняване на търговията: цифровизиране на формалностите, опростени процедури, въвеждане на статута на одобрен икономически оператор. |
| --- | --- |

3.5

Освен това ЕИСК подчертава, също така категорично, че не трябва да се допуска държавите членки да бъдат „пристягани в усмирителна риза“ при прилагането на митническото законодателство, за да могат и занапред да отчитат обема на съответните стокови потоци. Във връзка с това Комитетът посочва, че държавите членки създадоха различни инструменти за улесняване на търговията: цифровизиране на формалностите, опростени процедури, въвеждане на статута на одобрен икономически оператор.

| 3.6 | Всяка хармонизация следва да се основава на най-добрите практики, а не на усреднено европейско равнище. |
| --- | --- |

3.6

Всяка хармонизация следва да се основава на най-добрите практики, а не на усреднено европейско равнище.

| 3.7 | Ако целта е да се рационализират разходите, да се наблегне на постигането на резултати, включително за доходите и финансовите аспекти, и да се осъществи действителен напредък, според Комитета е желателно не толкова да се извършва контрол върху отделните операции, а по-скоро да се прилага системен подход, основаващ се на оценка на риска. |
| --- | --- |

3.7

Ако целта е да се рационализират разходите, да се наблегне на постигането на резултати, включително за доходите и финансовите аспекти, и да се осъществи действителен напредък, според Комитета е желателно не толкова да се извършва контрол върху отделните операции, а по-скоро да се прилага системен подход, основаващ се на оценка на риска.

4.   Управление на риска на веригата на доставки

| 4.1 | В условия на непрекъснато увеличаване на търговските потоци, на нови, все по-сложни и действащи по-бързо модели, оперативното функциониране на Митническия съюз е подложено на все по-голям натиск с бързо растящ обем на задачите и очакванията на заинтересованите страни. Модернизацията на оперативните функции в електронна митническа среда предполага:






  — | прилагане на нови процедури в европейски мащаб; |
| --- | --- | --- |

4.1

В условия на непрекъснато увеличаване на търговските потоци, на нови, все по-сложни и действащи по-бързо модели, оперативното функциониране на Митническия съюз е подложено на все по-голям натиск с бързо растящ обем на задачите и очакванията на заинтересованите страни. Модернизацията на оперативните функции в електронна митническа среда предполага:

—

прилагане на нови процедури в европейски мащаб;

| — | повече инвестиции в информационните технологии; |
| --- | --- |

—

повече инвестиции в информационните технологии;

| — | нови умения на персонала. |
| --- | --- |

—

нови умения на персонала.

| 4.2 | За да се създадат общи ефикасни стратегии за анализ, контрол и управление на риска, е необходимо преди всичко културно пренасочване във всички съответни администрации към стратегически цели и общи методики, в съвместна рамка за управление на риска с други агенции и международни партньори, най-вече в секторите на сигурността, здравеопазването и защитата на околната среда. |
| --- | --- |

4.2

За да се създадат общи ефикасни стратегии за анализ, контрол и управление на риска, е необходимо преди всичко културно пренасочване във всички съответни администрации към стратегически цели и общи методики, в съвместна рамка за управление на риска с други агенции и международни партньори, най-вече в секторите на сигурността, здравеопазването и защитата на околната среда.

| 4.3 | По-специално, за ефективно управление на риска е необходимо по-тясно сътрудничество между митническите органи и органите за надзор на пазара на национално и общностно равнище, без което създаването на общи критерии за риска и за конкретни профили на риска ще бъде сериозно затруднено. |
| --- | --- |

4.3

По-специално, за ефективно управление на риска е необходимо по-тясно сътрудничество между митническите органи и органите за надзор на пазара на национално и общностно равнище, без което създаването на общи критерии за риска и за конкретни профили на риска ще бъде сериозно затруднено.

| 4.4 | При въвеждането на общ подход за управлението на риска във входните и изходните пунктове трябва да се вземе предвид това, че понастоящем над 60 правни акта (6) делегират отговорността за контрол на митниците, докато на органите за надзор е делегирана верига от взаимозависими процеси, от инспекции до вземане на проби, лабораторни изследвания, тълкуване на резултатите, оценка на риска, коригиращи и санкциониращи мерки, насочени към подобряване на безопасността на продуктите, които са в обращение на пазара, както е предвидено в Акта за единния пазар I (7) и II (8). |
| --- | --- |

4.4

При въвеждането на общ подход за управлението на риска във входните и изходните пунктове трябва да се вземе предвид това, че понастоящем над 60 правни акта (6) делегират отговорността за контрол на митниците, докато на органите за надзор е делегирана верига от взаимозависими процеси, от инспекции до вземане на проби, лабораторни изследвания, тълкуване на резултатите, оценка на риска, коригиращи и санкциониращи мерки, насочени към подобряване на безопасността на продуктите, които са в обращение на пазара, както е предвидено в Акта за единния пазар I (7) и II (8).

| 4.5 | Методите за оценка на риска следва да могат да бъдат обединени в обща системна платформа – и чрез групи за административно сътрудничество – между митническите органи и органите за надзор на пазара на различни равнища и да могат да се възползват от извлечения опит от различните бази данни, които действат в различни области. |
| --- | --- |

4.5

Методите за оценка на риска следва да могат да бъдат обединени в обща системна платформа – и чрез групи за административно сътрудничество – между митническите органи и органите за надзор на пазара на различни равнища и да могат да се възползват от извлечения опит от различните бази данни, които действат в различни области.

| 4.6 | Митническите органи и органите за надзор на пазара следва да обединят ресурсите и експертния си опит, за да „прилагат благоприятен за МСП метод“ (9) и чрез прилагането на насоките от страна на двата вида органи като се засилят координацията и сътрудничеството, обмена на информация и съвместните дейности, за да се управляват целесъобразно пратките, които пораждат високи рискове за безопасността. |
| --- | --- |

4.6

Митническите органи и органите за надзор на пазара следва да обединят ресурсите и експертния си опит, за да „прилагат благоприятен за МСП метод“ (9) и чрез прилагането на насоките от страна на двата вида органи като се засилят координацията и сътрудничеството, обмена на информация и съвместните дейности, за да се управляват целесъобразно пратките, които пораждат високи рискове за безопасността.

5.   Ролята на митническото партньорство между търговските оператори и превозвачите

| 5.1 | Ролята на партньорството между митническите органи и търговските оператори и превозвачите е от съществено значение, за да може да се гарантира и предпази целостта на веригата на доставки в интерес на гражданите, предприятията и публичната администрация. |
| --- | --- |

5.1

Ролята на партньорството между митническите органи и търговските оператори и превозвачите е от съществено значение, за да може да се гарантира и предпази целостта на веригата на доставки в интерес на гражданите, предприятията и публичната администрация.

| 5.2 | Това партньорство следва да се основава на солидни механизми на взаимно доверие, което включва:






  — | привеждане в съответствие на общите задължения на икономическите оператори, за да се гарантира безопасността на продуктите и ясна отговорност за производителите, вносителите и дистрибуторите, като се приемат значителни мерки, за да се направи сигурна веригата на доставки; |
| --- | --- | --- |

5.2

Това партньорство следва да се основава на солидни механизми на взаимно доверие, което включва:

—

привеждане в съответствие на общите задължения на икономическите оператори, за да се гарантира безопасността на продуктите и ясна отговорност за производителите, вносителите и дистрибуторите, като се приемат значителни мерки, за да се направи сигурна веригата на доставки;

| — | предоставяне от страна на операторите на кодирани качествени данни за всички органи, участващи в управлението на риска, като в същото време се гарантира идентифицирането и проследяемостта на стоките и действителните участващи страни; |
| --- | --- |

—

предоставяне от страна на операторите на кодирани качествени данни за всички органи, участващи в управлението на риска, като в същото време се гарантира идентифицирането и проследяемостта на стоките и действителните участващи страни;

| — | гаранция за равно третиране на операторите по отношение на управление на риска в целия Съюз и във всяка точка на външните му граници, като се избягва всякакво различно третиране; |
| --- | --- |

—

гаранция за равно третиране на операторите по отношение на управление на риска в целия Съюз и във всяка точка на външните му граници, като се избягва всякакво различно третиране;

| — | по-тясно сътрудничество с предприятията, които превозват стоки през границите; |
| --- | --- |

—

по-тясно сътрудничество с предприятията, които превозват стоки през границите;

| — | намаляване на административната, процедурна и бюрократична тежест за оператора, по-специално за МСП. |
| --- | --- |

—

намаляване на административната, процедурна и бюрократична тежест за оператора, по-специално за МСП.

| 5.3 | От друга страна не бива да се забравя, че в Конвенцията от Киото за опростяване и хармонизиране на митническите процедури (преразгледана) под егидата на Световната митническа организация (СМО) (10) е предвидено ограничаване на прекалено строгите проверки, както и в преговорите на СТО относно улеснения в търговията (11), въпреки изкушенията за засилване на системните проверки, по-специално след събитията от 11 септември 2001 г. |
| --- | --- |

5.3

От друга страна не бива да се забравя, че в Конвенцията от Киото за опростяване и хармонизиране на митническите процедури (преразгледана) под егидата на Световната митническа организация (СМО) (10) е предвидено ограничаване на прекалено строгите проверки, както и в преговорите на СТО относно улеснения в търговията (11), въпреки изкушенията за засилване на системните проверки, по-специално след събитията от 11 септември 2001 г.

| 5.4 | Необходимо е да се премахне разпокъсаността на информационните потоци и да се преодолеят затрудненията, свързани с разликите в капацитета за управление на риска между държавите членки, за да се гарантира единен стандарт за електронен анализ и управление на риска: в основата на това продължава да стои обща европейска култура на управлението на риска и на сигурността на доставките. |
| --- | --- |

5.4

Необходимо е да се премахне разпокъсаността на информационните потоци и да се преодолеят затрудненията, свързани с разликите в капацитета за управление на риска между държавите членки, за да се гарантира единен стандарт за електронен анализ и управление на риска: в основата на това продължава да стои обща европейска култура на управлението на риска и на сигурността на доставките.

6.   Новите технологии: оперативна съвместимост на системите и обмен на информация

| 6.1 | Многогодишните рамкови програми на ЕС за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности – по-специално Седмата рамкова програма, а също и програмите на IDABC (12) и ISA (13) за оперативна съвместимост между публичните администрации – поставиха основите за разработването на различни съвместни проекти в сферата на управлението на риска с нови инструменти, които могат да избегнат националните процедури и националния обхват на ИТ инфраструктурата и приложенията, които значително се различават в отделните държави членки. |
| --- | --- |

6.1

Многогодишните рамкови програми на ЕС за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности – по-специално Седмата рамкова програма, а също и програмите на IDABC (12) и ISA (13) за оперативна съвместимост между публичните администрации – поставиха основите за разработването на различни съвместни проекти в сферата на управлението на риска с нови инструменти, които могат да избегнат националните процедури и националния обхват на ИТ инфраструктурата и приложенията, които значително се различават в отделните държави членки.

| 6.2 | От съществено значение е в ЕС да бъдат координирани усилията в областта на научноизследователската и развойна дейност и иновациите във връзка с управлението на риска и сигурността на веригата на доставки, за да се гарантира своевременното внедряване и реализиране на пазара на технологиите. По-специално, демонстрационните проекти за доказване на приложимостта на концепцията и производствените пилотни линии са предпоставки за разгръщането на технологиите в промишлен мащаб. Публично-частните партньорства могат да финансират такива инициативи, като се оползотворяват структурните фондове или възможностите по „Хоризонт 2020“, както и други общностни програми. |
| --- | --- |

6.2

От съществено значение е в ЕС да бъдат координирани усилията в областта на научноизследователската и развойна дейност и иновациите във връзка с управлението на риска и сигурността на веригата на доставки, за да се гарантира своевременното внедряване и реализиране на пазара на технологиите. По-специално, демонстрационните проекти за доказване на приложимостта на концепцията и производствените пилотни линии са предпоставки за разгръщането на технологиите в промишлен мащаб. Публично-частните партньорства могат да финансират такива инициативи, като се оползотворяват структурните фондове или възможностите по „Хоризонт 2020“, както и други общностни програми.

7.   Структурирано и системно сътрудничество и координация между митници и други органи

| 7.1 | Неотдавна Комитетът имаше възможност да изтъкне необходимостта от „по-тясно сътрудничество между митническите администрации, органите за пазарен надзор, службите на Комисията и европейските агенции, с цел по-добър контрол на качеството на стоките, преминаващи през границите“ (14), като подчерта, че е необходимо да се предоставя подходяща информация и съвместно обучение. |
| --- | --- |

7.1

Неотдавна Комитетът имаше възможност да изтъкне необходимостта от „по-тясно сътрудничество между митническите администрации, органите за пазарен надзор, службите на Комисията и европейските агенции, с цел по-добър контрол на качеството на стоките, преминаващи през границите“ (14), като подчерта, че е необходимо да се предоставя подходяща информация и съвместно обучение.

| 7.2 | Според Комисията „на равнище ЕС е необходимо по-добро обединяване на капацитета и ресурсите на държавите членки за по-ефективно постигане на целите за управлението на риска на равнището на ЕС по всички точки по външната граница“ и чрез „въвеждането в реално време на инструмент за електронен анализ на риска“, като се засили капацитетът на равнището на Съюза. |
| --- | --- |

7.2

Според Комисията „на равнище ЕС е необходимо по-добро обединяване на капацитета и ресурсите на държавите членки за по-ефективно постигане на целите за управлението на риска на равнището на ЕС по всички точки по външната граница“ и чрез „въвеждането в реално време на инструмент за електронен анализ на риска“, като се засили капацитетът на равнището на Съюза.

| 7.3 | Според ЕИСК въпросът за сътрудничеството и координацията в сферата на управление на риска е един от ключовите моменти в предложението на Комисията, не само на равнището на системната координация на органите на държавите членки, но и на равнището на самата Общност между различните генерални дирекции и оперативни агенции. |
| --- | --- |

7.3

Според ЕИСК въпросът за сътрудничеството и координацията в сферата на управление на риска е един от ключовите моменти в предложението на Комисията, не само на равнището на системната координация на органите на държавите членки, но и на равнището на самата Общност между различните генерални дирекции и оперативни агенции.

8.   Общи бележки

| 8.1 | ЕИСК приветства инициативата на Комисията, насочена към гарантиране на ефективността и ефикасността на управлението на риска и движението на стоките през границите на ЕС посредством обща стратегия на различни равнища, за да се идентифицира вида и равнището на риска и набора от възможни отговори в европейска рамка за координация между различните организации въз основа на еднакъв подход и предварително определени общи критерии. |
| --- | --- |

8.1

ЕИСК приветства инициативата на Комисията, насочена към гарантиране на ефективността и ефикасността на управлението на риска и движението на стоките през границите на ЕС посредством обща стратегия на различни равнища, за да се идентифицира вида и равнището на риска и набора от възможни отговори в европейска рамка за координация между различните организации въз основа на еднакъв подход и предварително определени общи критерии.

| 8.2 | Комитетът е твърдо убеден в необходимостта да се централизира процесът на електронно митническо освобождаване, предоставяйки на Комисията подходящи информационни системи за управление на риска на общностно равнище на основата на мрежа от оперативно съвместими бази данни и със системно използване на стандартизирани методи на работа, при които да се запазва защитата спрямо рисковете от дъмпинг в сферата на здравеопазването, околната среда и социалните дейности за работниците, потребителите и предприятията. |
| --- | --- |

8.2

Комитетът е твърдо убеден в необходимостта да се централизира процесът на електронно митническо освобождаване, предоставяйки на Комисията подходящи информационни системи за управление на риска на общностно равнище на основата на мрежа от оперативно съвместими бази данни и със системно използване на стандартизирани методи на работа, при които да се запазва защитата спрямо рисковете от дъмпинг в сферата на здравеопазването, околната среда и социалните дейности за работниците, потребителите и предприятията.

| 8.3 | Според ЕИСК е от съществено значение увеличаването на митническите капацитети, за да бъде гарантирано във всяка точка на европейската територия равностойно равнище на управление на риска в съответствие с общи еднозначни критерии, чието прилагане се проверява с единна система за гарантиране на качеството и се наблюдават като на нарушителите се налагат санкции. |
| --- | --- |

8.3

Според ЕИСК е от съществено значение увеличаването на митническите капацитети, за да бъде гарантирано във всяка точка на европейската територия равностойно равнище на управление на риска в съответствие с общи еднозначни критерии, чието прилагане се проверява с единна система за гарантиране на качеството и се наблюдават като на нарушителите се налагат санкции.

| 8.4 | Комитетът счита, че този въпрос следва правилно да бъде включен в рамките на многогодишния план за надзор на пазара, в който са определени 20 конкретни действия
   (15), които трябва да се осъществят до 2015 г. с особено внимание към:






  — | подкрепа от страна на митническите органи и органите за надзор на пазара при прилагането на насоките в държавите членки (действие 17); |
| --- | --- | --- |

8.4

Комитетът счита, че този въпрос следва правилно да бъде включен в рамките на многогодишния план за надзор на пазара, в който са определени 20 конкретни действия
   (15), които трябва да се осъществят до 2015 г. с особено внимание към:

—

подкрепа от страна на митническите органи и органите за надзор на пазара при прилагането на насоките в държавите членки (действие 17);

| — | подобряване на ефективността на извършваните на границите проверки на безопасността и съответствието (действие 18); |
| --- | --- |

—

подобряване на ефективността на извършваните на границите проверки на безопасността и съответствието (действие 18);

| — | преглед на разликите при проверките за безопасност и съответствие на внасяните в Съюза продукти (действие 19); |
| --- | --- |

—

преглед на разликите при проверките за безопасност и съответствие на внасяните в Съюза продукти (действие 19);

| — | разработване на общ подход за оценка на риска при митническите проверки по отношение на безопасността и съответствието на продуктите (действие 20). |
| --- | --- |

—

разработване на общ подход за оценка на риска при митническите проверки по отношение на безопасността и съответствието на продуктите (действие 20).

| 8.5 | Комитетът счита, че управлението на митническите проверки и на надзора на пазара не може да бъде разглеждано поотделно и че определянето на общ подход на европейско равнище трябва да се търси съвместно, заедно с пълната оперативна съвместимост на инструментите за анализ, за събиране и изготвяне на данни в мрежа, от страна на различните съответни органи. |
| --- | --- |

8.5

Комитетът счита, че управлението на митническите проверки и на надзора на пазара не може да бъде разглеждано поотделно и че определянето на общ подход на европейско равнище трябва да се търси съвместно, заедно с пълната оперативна съвместимост на инструментите за анализ, за събиране и изготвяне на данни в мрежа, от страна на различните съответни органи.

| 8.6 | ЕИСК одобрява създаването на система в подкрепа на засилването на капацитета на държавите членки за управление на риска, за да се гарантират високи стандарти за качество и да се предостави общностен механизъм за проверка, контрол, мониторинг и санкции, но заедно с по-големи усилия от страна на Съюза за обучение на квалифицирани специалисти, търсени най-вече там, където ангажиментите и разходите са по-големи, както на границите на Шенгенското пространство. |
| --- | --- |

8.6

ЕИСК одобрява създаването на система в подкрепа на засилването на капацитета на държавите членки за управление на риска, за да се гарантират високи стандарти за качество и да се предостави общностен механизъм за проверка, контрол, мониторинг и санкции, но заедно с по-големи усилия от страна на Съюза за обучение на квалифицирани специалисти, търсени най-вече там, където ангажиментите и разходите са по-големи, както на границите на Шенгенското пространство.

| 8.7 | Във връзка с това ЕИСК призовава за засилване на действията на Общността за развитие на квалифицирани човешки ресурси и за укрепване на управленските способности и чрез създаване на Обща група за митническа подкрепа, която да гарантира бърза намеса за подкрепа в трудни ситуации. |
| --- | --- |

8.7

Във връзка с това ЕИСК призовава за засилване на действията на Общността за развитие на квалифицирани човешки ресурси и за укрепване на управленските способности и чрез създаване на Обща група за митническа подкрепа, която да гарантира бърза намеса за подкрепа в трудни ситуации.

| 8.8 | С цел да се гарантират общи, ясни и съгласувани стандарти на целия единен пазар за еднакви равнища на сигурност по отношение на съответствието на надзора на пазара и проверки за безопасност по цялата верига на доставки при управлението на риска, Комитетът настойчиво призовава за по-тясно сътрудничество и обмен на информация – в съответствие с общи и високи стандарти – между митническите администрации, органите за контрол на пазара, службите на Комисията и европейските агенции с цел по-добър контрол на качеството на стоките, които преминават през границите. |
| --- | --- |

8.8

С цел да се гарантират общи, ясни и съгласувани стандарти на целия единен пазар за еднакви равнища на сигурност по отношение на съответствието на надзора на пазара и проверки за безопасност по цялата верига на доставки при управлението на риска, Комитетът настойчиво призовава за по-тясно сътрудничество и обмен на информация – в съответствие с общи и високи стандарти – между митническите администрации, органите за контрол на пазара, службите на Комисията и европейските агенции с цел по-добър контрол на качеството на стоките, които преминават през границите.

| 8.9 | ЕИСК приветства заключенията на Съвета относно постигнатия напредък в прилагането на стратегията за развитие на митническия съюз (16) относно подобряването на управлението на Митническия съюз, на способността му да оценява собственото си въздействие и да насърчава еднакво прилагане на разпоредбите, да подобрява сътрудничеството между агенциите и преди всичко „да се приеме по-всеобхватен подход по отношение на международната верига за доставки“, да се улесни търговията и „да се осигурят реални и осезаеми ползи на одобрените икономически оператори“. |
| --- | --- |

8.9

ЕИСК приветства заключенията на Съвета относно постигнатия напредък в прилагането на стратегията за развитие на митническия съюз (16) относно подобряването на управлението на Митническия съюз, на способността му да оценява собственото си въздействие и да насърчава еднакво прилагане на разпоредбите, да подобрява сътрудничеството между агенциите и преди всичко „да се приеме по-всеобхватен подход по отношение на международната верига за доставки“, да се улесни търговията и „да се осигурят реални и осезаеми ползи на одобрените икономически оператори“.

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  ОВ С 110 от 30.4.2004 г., стр. 72.

1

(2)  ОВ С 229 от 31.7.2012 г., стр. 68.

2

(3)  COM(2012) 791final.

3

(4)  COM(2012) 791 final.

4

(5)  ОВ С 229 от 31.7.2012 г., стр. 68.

5

(6)  Вж. приложение 2 към Работен документ на Комисията – „Оценка на въздействието на програма за действие за митниците и данъчното облагане в Европейския съюз за периода 2014-2020 г. (FISCUS)“– SEC(2011) 1317 final.

6

(7)  COM(2011) 206 final.

7

(8)  COM(2012) 573 final.

8

(9)  COM(2013) 76 final, действие 9.

9

(10)  СМО 2003 г.

10

(11)  Член 8 от ГАТТ, с който се цели ограничаване на процедурите, необходими за операциите за внос и износ.

11

(12)  Interoperable Delivery of Pan-European e-Government Services to Public Administrations, Businesses and Citizens. IDABC contributes to the i2010 initiative of modernising the European public sector (Паневропейски електронноправителствени услуги за публичните администрации, стопанските предприятия и гражданите. Принос на IDABC към инициативата „i2010“ за модернизиране на европейския публичен сектор).

12

Interoperable Delivery of Pan-European e-Government Services to Public Administrations, Businesses and Citizens. IDABC contributes to the i2010 initiative of modernising the European public sector

(13)  Interoperability Solutions for European Public Administrations Program 2010–15 (Програма за 2010-2015 г. относно решенията за оперативна съвместимост за европейските публични администрации).

13

Interoperability Solutions for European Public Administrations Program 2010–15

(14)  ОВ C 229 от 31.7.2012 г., стр. 68.

14

(15)  COM(2013) 76 final.

15

(16)  ОВ С 80 от 19.3.2013 г., стр. 11.

16

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/20

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Установяване на европейски план за действие в областта на търговията“

COM(2013) 36 final

2013/C 327/05

Докладчик: г-жа RONDINELLI

На 18 март 2013 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Установяване на европейски план за действие в областта на търговията“

COM(2013) 36 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 174 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепя цялостния подход на Плана за действие и вече изрази мнението си относно много от 11-те предложени действия, които обаче, за да бъдат приложени, се нуждаят от различно време и подкрепа, включително от икономическо естество. |
| --- | --- |

1.1

Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепя цялостния подход на Плана за действие и вече изрази мнението си относно много от 11-те предложени действия, които обаче, за да бъдат приложени, се нуждаят от различно време и подкрепа, включително от икономическо естество.

| 1.2 | ЕИСК счита, че има риск някои от тези действия да останат неизпълнени или да не бъдат напълно осъществени, поради това, че не е взето предвид въздействието, което икономическата криза оказва върху сектора, особено в държавите, които са най-засегнати от мерките за строга бюджетна дисциплина. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК счита, че има риск някои от тези действия да останат неизпълнени или да не бъдат напълно осъществени, поради това, че не е взето предвид въздействието, което икономическата криза оказва върху сектора, особено в държавите, които са най-засегнати от мерките за строга бюджетна дисциплина.

| 1.3 | При прилагането на Плана, Комитетът препоръчва да се вземе под внимание и да се насърчи многообразието, което често се проявява под формата на МСП и микропредприятия. |
| --- | --- |

1.3

При прилагането на Плана, Комитетът препоръчва да се вземе под внимание и да се насърчи многообразието, което често се проявява под формата на МСП и микропредприятия.

| 1.4 | ЕИСК приветства предложението за създаване на постоянна група за конкурентоспособността на търговията и се надява, че европейските социални партньори, представителите на организациите на потребителите и на МСП могат да се присъединят към нея. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК приветства предложението за създаване на постоянна група за конкурентоспособността на търговията и се надява, че европейските социални партньори, представителите на организациите на потребителите и на МСП могат да се присъединят към нея.

| 1.5 | ЕИСК препоръчва подходящата и достоверна информация не само да се направи достъпна, но и да бъде наистина разбираема за потребителя, представена в сбита и лесна за възприемане форма (не техническа или юридическа). |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК препоръчва подходящата и достоверна информация не само да се направи достъпна, но и да бъде наистина разбираема за потребителя, представена в сбита и лесна за възприемане форма (не техническа или юридическа).

| 1.6 | Препоръчително е държавите членки да бъдат насърчени да определят формите на търговия на дребно, които могат да бъдат включени в общите интереси (социални и културни), посочени в Директивата за услугите. |
| --- | --- |

1.6

Препоръчително е държавите членки да бъдат насърчени да определят формите на търговия на дребно, които могат да бъдат включени в общите интереси (социални и културни), посочени в Директивата за услугите.

| 1.7 | Комитетът призовава предприятията да бъдат стимулирани да интегрират онлайн и офлайн търговията, което днес в много случаи все още е само алтернатива, също и с оглед на преодоляването на проблемите, свързани с работното време и дните, в които магазините ще бъдат отворени или затворени. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът призовава предприятията да бъдат стимулирани да интегрират онлайн и офлайн търговията, което днес в много случаи все още е само алтернатива, също и с оглед на преодоляването на проблемите, свързани с работното време и дните, в които магазините ще бъдат отворени или затворени.

| 1.8 | Прекомерната концентрация на търговската дистрибуция поставя редица проблеми, включително и обективна трудност да се реализира истинска конкуренция. |
| --- | --- |

1.8

Прекомерната концентрация на търговската дистрибуция поставя редица проблеми, включително и обективна трудност да се реализира истинска конкуренция.

| 1.9 | ЕИСК предлага да се потърси решение на европейско равнище на проблема със злоупотребите с трансферно ценообразуване (transfer pricing), при което цените се формират в рамките на една корпоративна група въз основа на параметри за оценка, зависещи от данъчните изисквания на въпросната група, а не от обичайните условия, които преобладават на пазара, както беше предложено в предходно становище на Комитета (1). |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК предлага да се потърси решение на европейско равнище на проблема със злоупотребите с трансферно ценообразуване (transfer pricing), при което цените се формират в рамките на една корпоративна група въз основа на параметри за оценка, зависещи от данъчните изисквания на въпросната група, а не от обичайните условия, които преобладават на пазара, както беше предложено в предходно становище на Комитета (1).

| 1.10 | ЕИСК препоръчва да се работи за устойчивостта на търговията и за намаляване на разхищенията, включително чрез подпомагане на разпространението на системата за насипна продажба, която намалява замърсяващите опаковки. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК препоръчва да се работи за устойчивостта на търговията и за намаляване на разхищенията, включително чрез подпомагане на разпространението на системата за насипна продажба, която намалява замърсяващите опаковки.

| 1.11 | Комисията следва да продължи да осъществява активно нововъведенията и промените с всички инструменти, с които разполага, тъй като конкуренцията представлява условие за промяна, а не катализатор. |
| --- | --- |

1.11

Комисията следва да продължи да осъществява активно нововъведенията и промените с всички инструменти, с които разполага, тъй като конкуренцията представлява условие за промяна, а не катализатор.

| 1.12 | За ЕИСК е изключително важно съответствието между търсените експертни познания и уменията на работниците и служителите, и счита, че участието на предприятията не може да се ограничава само до съдържанието на обучението, а трябва да се изразява и чрез целенасочени инвестиции. |
| --- | --- |

1.12

За ЕИСК е изключително важно съответствието между търсените експертни познания и уменията на работниците и служителите, и счита, че участието на предприятията не може да се ограничава само до съдържанието на обучението, а трябва да се изразява и чрез целенасочени инвестиции.

| 1.13 | Въз основа на опита на Европейския съвет по уменията в областта на търговията ЕИСК призовава държавите членки да създадат двустранни органи на социалните партньори за развитие на професионалното обучение (съответствие между уменията, програми за обучение, финансиране, определяне на нуждите от обучение, провеждане на обучение и получаване на обратна информация за него). |
| --- | --- |

1.13

Въз основа на опита на Европейския съвет по уменията в областта на търговията ЕИСК призовава държавите членки да създадат двустранни органи на социалните партньори за развитие на професионалното обучение (съответствие между уменията, програми за обучение, финансиране, определяне на нуждите от обучение, провеждане на обучение и получаване на обратна информация за него).

| 1.14 | Комитетът подкрепя инициативата на Комисията да се започне диалог с всички заинтересовани страни, за да се определят на равнището на ЕС ефективни мерки за борба със сивата икономика и недекларирания труд. Призовава за силна политическа воля от страна на държавите членки, която Комисията би могла да координира посредством засилено партньорство. |
| --- | --- |

1.14

Комитетът подкрепя инициативата на Комисията да се започне диалог с всички заинтересовани страни, за да се определят на равнището на ЕС ефективни мерки за борба със сивата икономика и недекларирания труд. Призовава за силна политическа воля от страна на държавите членки, която Комисията би могла да координира посредством засилено партньорство.

2.   Създаване на вътрешен пазар на търговската дистрибуция

| 2.1 | За създаването на вътрешен пазар на търговската дистрибуция в рамките на стратегията „Европа 2020“, в плана за действие се предлага пътна карта с 5 приоритета и 11 действия, които трябва да бъдат изпълнени до 2014 г. Комисията ще гарантира наблюдението им и през 2015 г. ще представи доклад за постигнатия напредък. |
| --- | --- |

2.1

За създаването на вътрешен пазар на търговската дистрибуция в рамките на стратегията „Европа 2020“, в плана за действие се предлага пътна карта с 5 приоритета и 11 действия, които трябва да бъдат изпълнени до 2014 г. Комисията ще гарантира наблюдението им и през 2015 г. ще представи доклад за постигнатия напредък.

| 2.2 | В ЕС търговската дистрибуция играе важна роля за стимулиране на растежа, за създаване на работни места и на новаторски и по-устойчиви модели на потребление. Секторът представлява 11 % от БВП и близо 15 % от общия брой на заетите лица, което се равнява на около 36 милиона души и 6 милиона предприятия, които представляват 29 % от всички предприятия в ЕС, с много висок дял на МСП и на микропредприятия. |
| --- | --- |

2.2

В ЕС търговската дистрибуция играе важна роля за стимулиране на растежа, за създаване на работни места и на новаторски и по-устойчиви модели на потребление. Секторът представлява 11 % от БВП и близо 15 % от общия брой на заетите лица, което се равнява на около 36 милиона души и 6 милиона предприятия, които представляват 29 % от всички предприятия в ЕС, с много висок дял на МСП и на микропредприятия.

| 2.3 | Планът за действие показва как търговската дистрибуция все повече се интегрира с други отрасли на икономиката, както и че разликата между тях става все по-незабележима. Отбелязва, че съществуват пречки, които възпрепятстват създаването на ефективен, конкурентен и интегриран вътрешен пазар за търговска дистрибуция. Следователно трябва да се подобри конкурентоспособността и производителността на сектора и да се повишат икономическите, социалните и екологичните резултати, като се вземат предвид разнообразието като цяло, положението на МСП и по-специално това на микропредприятията. |
| --- | --- |

2.3

Планът за действие показва как търговската дистрибуция все повече се интегрира с други отрасли на икономиката, както и че разликата между тях става все по-незабележима. Отбелязва, че съществуват пречки, които възпрепятстват създаването на ефективен, конкурентен и интегриран вътрешен пазар за търговска дистрибуция. Следователно трябва да се подобри конкурентоспособността и производителността на сектора и да се повишат икономическите, социалните и екологичните резултати, като се вземат предвид разнообразието като цяло, положението на МСП и по-специално това на микропредприятията.

| 2.4 | Комитетът отбелязва, че независимо от процеса на модернизация в сектора през последните 20 години, много търговски МСП фалират, не само поради причини, свързани с по-голямата ценова конкуренция и намаляването на маржовете за печалба, но и заради икономическата криза, която доведе до значително свиване на потреблението и по-ниска склонност за покупки. |
| --- | --- |

2.4

Комитетът отбелязва, че независимо от процеса на модернизация в сектора през последните 20 години, много търговски МСП фалират, не само поради причини, свързани с по-голямата ценова конкуренция и намаляването на маржовете за печалба, но и заради икономическата криза, която доведе до значително свиване на потреблението и по-ниска склонност за покупки.

| 2.5 | Финансовата криза, покачването на цените на суровините, застаряването на населението, необходимостта от по-голяма устойчивост и технологични иновации (например електронни плащания, „self scanning“) променят основно процесите и бизнес моделите както на големите търговски вериги, така и на МСП. |
| --- | --- |

2.5

Финансовата криза, покачването на цените на суровините, застаряването на населението, необходимостта от по-голяма устойчивост и технологични иновации (например електронни плащания, „self scanning“) променят основно процесите и бизнес моделите както на големите търговски вериги, така и на МСП.

| 2.6 | ЕИСК приветства предложението за създаване на постоянна група за конкурентоспособността на търговията на дребно (държавите членки, заинтересованите страни, малките и средни предприятия) с цел поставяне на проблемите в този отрасъл в центъра на европейския политически дебат, идентифициране на възможностите за развитие, наблюдение постигнатия напредък и предоставяне на препоръки. Комитетът призовава европейските социални партньори в сектора (UNI Europa commerce и EuroCommerce), които от края на 80-те години са започнали конструктивен социален диалог, да се включат в тази група, така както и представителите на гражданското общество, и по-специално на организациите на потребителите и на малките и средни предприятия. |
| --- | --- |

2.6

ЕИСК приветства предложението за създаване на постоянна група за конкурентоспособността на търговията на дребно (държавите членки, заинтересованите страни, малките и средни предприятия) с цел поставяне на проблемите в този отрасъл в центъра на европейския политически дебат, идентифициране на възможностите за развитие, наблюдение постигнатия напредък и предоставяне на препоръки. Комитетът призовава европейските социални партньори в сектора (UNI Europa commerce и EuroCommerce), които от края на 80-те години са започнали конструктивен социален диалог, да се включат в тази група, така както и представителите на гражданското общество, и по-специално на организациите на потребителите и на малките и средни предприятия.

| 2.7 | ЕИСК препоръчва на Комисията и държавите членки да стимулират и насърчават всички справедливи и балансирани форми на сътрудничество и търговски сдружаване между независимите търговски дейности и големите компании за дистрибуция, въз основа на договори с ясни и балансирани гаранции. |
| --- | --- |

2.7

ЕИСК препоръчва на Комисията и държавите членки да стимулират и насърчават всички справедливи и балансирани форми на сътрудничество и търговски сдружаване между независимите търговски дейности и големите компании за дистрибуция, въз основа на договори с ясни и балансирани гаранции.

3.   По-големи права за потребителите (действия 1 и 2)

| 3.1 | Правата са наистина права, когато се знаят и упражняват. Информацията не е равна на познанието, което е първото право на потребителите, така че да могат да ориентират свободно потреблението към постигане на индивидуално и колективно благосъстояние и удобство. Днес много от решенията за правене на покупки са съпроводени от обективно голямо количество налична информация. |
| --- | --- |

3.1

Правата са наистина права, когато се знаят и упражняват. Информацията не е равна на познанието, което е първото право на потребителите, така че да могат да ориентират свободно потреблението към постигане на индивидуално и колективно благосъстояние и удобство. Днес много от решенията за правене на покупки са съпроводени от обективно голямо количество налична информация.

| 3.2 | Понастоящем един от най-големите проблеми в сектора представлява маркетингът на големите търговски вериги, който се фокусира почти изцяло върху продажната цена за потребителите, а пренебрегва съотношението между качество и цена. В много държави членки резултатът е намаляване на качеството на храната, което се дължи и на замяната на естествени съставки със заместители. Това явление намалява избора на потребителите, които често са склонни да плащат повече за качествен продукт, но не могат да го намерят в гамата от предлаганите продукти. |
| --- | --- |

3.2

Понастоящем един от най-големите проблеми в сектора представлява маркетингът на големите търговски вериги, който се фокусира почти изцяло върху продажната цена за потребителите, а пренебрегва съотношението между качество и цена. В много държави членки резултатът е намаляване на качеството на храната, което се дължи и на замяната на естествени съставки със заместители. Това явление намалява избора на потребителите, които често са склонни да плащат повече за качествен продукт, но не могат да го намерят в гамата от предлаганите продукти.

| 3.3 | Познаването на характеристиките на продуктите позволява при покупките си гражданите да извършват информиран избор, насочвайки предлагането към качество, диверсификация и обслужване. Наличието на информация, обаче, не означава, че гражданите познават по-добре продуктите. Всъщност, в много случаи става точно обратното: изправени пред прекалено много информация, потребителите често решават да не я четат поради липсата на време и твърде техническия и труден за разбиране език. |
| --- | --- |

3.3

Познаването на характеристиките на продуктите позволява при покупките си гражданите да извършват информиран избор, насочвайки предлагането към качество, диверсификация и обслужване. Наличието на информация, обаче, не означава, че гражданите познават по-добре продуктите. Всъщност, в много случаи става точно обратното: изправени пред прекалено много информация, потребителите често решават да не я четат поради липсата на време и твърде техническия и труден за разбиране език.

| 3.4 | Освен разработването на насоки за добри практики и кодекси на поведение (действие 1) (2), Комисията би трябвало да предвиди ефективни и обвързващи инструменти, които да улеснят производителите и дистрибуторите в уведомяването на потребителите относно всички характеристики на техните продукти, услуги и цени, които са от съществено значение за други социални, екологични, териториални и икономически цели. В допълнение, цялата необходима информация следва да бъде предоставена в кратки и лесно разбираеми съобщения. По този начин потребителите могат свободно да решат на коя от тези характеристики да дадат приоритет, без да се основават единствено на маркетингови показатели. |
| --- | --- |

3.4

Освен разработването на насоки за добри практики и кодекси на поведение (действие 1) (2), Комисията би трябвало да предвиди ефективни и обвързващи инструменти, които да улеснят производителите и дистрибуторите в уведомяването на потребителите относно всички характеристики на техните продукти, услуги и цени, които са от съществено значение за други социални, екологични, териториални и икономически цели. В допълнение, цялата необходима информация следва да бъде предоставена в кратки и лесно разбираеми съобщения. По този начин потребителите могат свободно да решат на коя от тези характеристики да дадат приоритет, без да се основават единствено на маркетингови показатели.

| 3.5 | Системата за предлагане произвежда много знания, които са полезни за потребителя в момента на избора, но е фокусирана най-вече върху аспекти, свързани с покупката и първоначалното използване на продукта, като се акцентира върху началното удовлетворение и се пренебрегва по-нататъшния живот на продукта (възможност за рециклиране на опаковката, продължителност на ефективността, достъпност на сервизи и резервни части, продажна стойност към момента на неговото препродаване като продукт втора употреба и услуги след продажбата). |
| --- | --- |

3.5

Системата за предлагане произвежда много знания, които са полезни за потребителя в момента на избора, но е фокусирана най-вече върху аспекти, свързани с покупката и първоначалното използване на продукта, като се акцентира върху началното удовлетворение и се пренебрегва по-нататъшния живот на продукта (възможност за рециклиране на опаковката, продължителност на ефективността, достъпност на сервизи и резервни части, продажна стойност към момента на неговото препродаване като продукт втора употреба и услуги след продажбата).

| 3.6 | Освен предлагането на европейски методики за оценяване и оповестяване на общото въздействие на продукти и организации върху околната среда (действие 2) (3), би било целесъобразно Комисията да поеме задачата за попълване на знанията, с които потребителите изграждат своите решения за покупка (4). Следователно прилагането на действието следва да предостави ясни насоки относно:






  — | възможност за рециклиране на продуктите и техните опаковки; |
| --- | --- | --- |

3.6

Освен предлагането на европейски методики за оценяване и оповестяване на общото въздействие на продукти и организации върху околната среда (действие 2) (3), би било целесъобразно Комисията да поеме задачата за попълване на знанията, с които потребителите изграждат своите решения за покупка (4). Следователно прилагането на действието следва да предостави ясни насоки относно:

—

възможност за рециклиране на продуктите и техните опаковки;

| — | количеството опаковка, необходимо за основните функции на опаковането (преносимост, полезна информация, съхраняване и поддържане на хигиена, срок на годност в периода на използване), спрямо това, което се счита за допълнително; |
| --- | --- |

—

количеството опаковка, необходимо за основните функции на опаковането (преносимост, полезна информация, съхраняване и поддържане на хигиена, срок на годност в периода на използване), спрямо това, което се счита за допълнително;

| — | степен на съвместимост на веригата на производство и дистрибуция с правилата за производство и опазване на околната среда и зачитане на правата на работниците; |
| --- | --- |

—

степен на съвместимост на веригата на производство и дистрибуция с правилата за производство и опазване на околната среда и зачитане на правата на работниците;

| — | възможност за достъп до следпродажбено обслужване. |
| --- | --- |

—

възможност за достъп до следпродажбено обслужване.

| 3.7 | По тази причина ЕИСК предлага това действие да се изпълни по ефективен и реалистичен начин, за по-голяма защита както на потребителите, така и на предприятията, и най-вече на МСП, за да съумеят да го приложат в практиката. |
| --- | --- |

3.7

По тази причина ЕИСК предлага това действие да се изпълни по ефективен и реалистичен начин, за по-голяма защита както на потребителите, така и на предприятията, и най-вече на МСП, за да съумеят да го приложат в практиката.

4.   Подобрен достъп до по-устойчиви и конкурентоспособни услуги на дребно (действия 3, 4 и 5)

| 4.1 | Директивата за услугите, като забранява изпълнението на определени условия, освобождава от забраната онези „планови изисквания, които нямат икономическа цел, а са продиктувани от императивни съображения от обществен интерес“ и, освен това, „не засяга свободата на държавите членки да определят, в съответствие с правото на Общността, това, което те считат за услуги от общ икономически интерес“. Сред „императивните съображения от обществен интерес“ директивата изрично посочва „опазването на националното историческо и художествено наследство и целите на социалната и културната политика“. |
| --- | --- |

4.1

Директивата за услугите, като забранява изпълнението на определени условия, освобождава от забраната онези „планови изисквания, които нямат икономическа цел, а са продиктувани от императивни съображения от обществен интерес“ и, освен това, „не засяга свободата на държавите членки да определят, в съответствие с правото на Общността, това, което те считат за услуги от общ икономически интерес“. Сред „императивните съображения от обществен интерес“ директивата изрично посочва „опазването на националното историческо и художествено наследство и целите на социалната и културната политика“.

| 4.2 | Съществуват форми на търговия на дребно, които са характерен израз на културата и начина на живот на даден район. Тези форми — и единствено те — трябва да могат да се конкурират в една система от сходни дейности, която се стреми към непрекъснато подобряване на качеството и ефективността в полза на потребителите. Излагането на тези предприятия на риск от „прегазване“ от страна на големите организации, в краткосрочен план може да представлява реализиране на принципите на свободния пазар, но ще разруши културното наследство и начин на живот, което трудно би могло да бъде възстановено, а това ще отслаби общността и района, включително и в икономически аспект. |
| --- | --- |

4.2

Съществуват форми на търговия на дребно, които са характерен израз на културата и начина на живот на даден район. Тези форми — и единствено те — трябва да могат да се конкурират в една система от сходни дейности, която се стреми към непрекъснато подобряване на качеството и ефективността в полза на потребителите. Излагането на тези предприятия на риск от „прегазване“ от страна на големите организации, в краткосрочен план може да представлява реализиране на принципите на свободния пазар, но ще разруши културното наследство и начин на живот, което трудно би могло да бъде възстановено, а това ще отслаби общността и района, включително и в икономически аспект.

| 4.3 | Конкуренцията е довела търговията на дребно до подобряване на качеството на услугите и ефективност на производството. От съществено значение е Комисията да разграничи здравословната конкуренция между сходни дейности, която води до непрекъснат стремеж към подобряване на качеството и ефективността в полза на потребителите, и останалите форми на икономически и търговски конфликт между предприятия. |
| --- | --- |

4.3

Конкуренцията е довела търговията на дребно до подобряване на качеството на услугите и ефективност на производството. От съществено значение е Комисията да разграничи здравословната конкуренция между сходни дейности, която води до непрекъснат стремеж към подобряване на качеството и ефективността в полза на потребителите, и останалите форми на икономически и търговски конфликт между предприятия.

| 4.4 | Поради това е важно в даден район да съществува лоялна конкуренция между предприятията в определен сектор, независимо от тяхната големина, и не в интерес на поглъщането, а на способността да бъдат стимул едно за друго в един положителен цикъл. Това означава по-добро обслужване, по-голям асортимент, по-удобни структури, по-добри цени и идентичност на местната общност. |
| --- | --- |

4.4

Поради това е важно в даден район да съществува лоялна конкуренция между предприятията в определен сектор, независимо от тяхната големина, и не в интерес на поглъщането, а на способността да бъдат стимул едно за друго в един положителен цикъл. Това означава по-добро обслужване, по-голям асортимент, по-удобни структури, по-добри цени и идентичност на местната общност.

| 4.5 | Когато благодарение на икономическата си сила голямата верига започне да измества традиционните магазини, трябва да признаем, че това нанася щети, тъй като разрушава културното наследство и начин на живот, както и местната, териториалната, икономическата и социалната структура, която е характерна за територията и общността и чиято стойност, следователно, надхвърля обикновените предимства за потребителите по отношение на асортимент и цени. |
| --- | --- |

4.5

Когато благодарение на икономическата си сила голямата верига започне да измества традиционните магазини, трябва да признаем, че това нанася щети, тъй като разрушава културното наследство и начин на живот, както и местната, териториалната, икономическата и социалната структура, която е характерна за територията и общността и чиято стойност, следователно, надхвърля обикновените предимства за потребителите по отношение на асортимент и цени.

| 4.6 | По отношение на действия 3 и 4, в съответствие с Директивата за услугите, Комисията трябва да насърчава държавите членки да преценят дали и чрез какви форми на търговия на дребно могат да се постигнат целите на социалната и културна политика. Следователно тя трябва да насърчава включването на традиционната, местна и независима търговия на дребно в общите интереси, когато тя се проявява във форми, които са израз на района и изразяват неговите специфики. Необходимо е обаче да се избегне частни интереси, свързани с територията, да бъдат представяни като общи интереси на общността, като например околната среда и градоустройството. За тази цел Комисията трябва да посочи много ясно кои са приемливите общи интереси за даден район, дори и като изиска от всеки един регион/район да определи сам списък с три приоритетни интереса, които трябва да бъдат разглеждани при оценката на нови търговски комплекси. |
| --- | --- |

4.6

По отношение на действия 3 и 4, в съответствие с Директивата за услугите, Комисията трябва да насърчава държавите членки да преценят дали и чрез какви форми на търговия на дребно могат да се постигнат целите на социалната и културна политика. Следователно тя трябва да насърчава включването на традиционната, местна и независима търговия на дребно в общите интереси, когато тя се проявява във форми, които са израз на района и изразяват неговите специфики. Необходимо е обаче да се избегне частни интереси, свързани с територията, да бъдат представяни като общи интереси на общността, като например околната среда и градоустройството. За тази цел Комисията трябва да посочи много ясно кои са приемливите общи интереси за даден район, дори и като изиска от всеки един регион/район да определи сам списък с три приоритетни интереса, които трябва да бъдат разглеждани при оценката на нови търговски комплекси.

| 4.7 | Онлайн търговията на дребно не може да замени физическата търговия, но двата модела трябва да намерят форми на интеграция, особено поради факта, че търговията на дребно осъществява важна социална функция, която не се изразява само в доставката на стоки и услуги на по-ниска цена. |
| --- | --- |

4.7

Онлайн търговията на дребно не може да замени физическата търговия, но двата модела трябва да намерят форми на интеграция, особено поради факта, че търговията на дребно осъществява важна социална функция, която не се изразява само в доставката на стоки и услуги на по-ниска цена.

| 4.8 | ЕИСК призовава Комисията да стимулира, съвместно с държавите членки и в сътрудничество с организациите на МСП, обучението на МСП, насочено към интегрирането на различни форми на продажба, които допълват традиционните. |
| --- | --- |

4.8

ЕИСК призовава Комисията да стимулира, съвместно с държавите членки и в сътрудничество с организациите на МСП, обучението на МСП, насочено към интегрирането на различни форми на продажба, които допълват традиционните.

| 4.9 | Потенциалът за развитие на електронната търговия е непредвидим, тъй като зависи от това как ще бъде регулиран от страна на пазарите и институциите. Комисията би трябвало да инициира и да улесни всяко действие, което има за цел да се възползва от non-sale услугите, т.е. тези, които не са пряко свързани с конкретна покупка, и са предоставени от търговията на дребно офлайн. |
| --- | --- |

4.9

Потенциалът за развитие на електронната търговия е непредвидим, тъй като зависи от това как ще бъде регулиран от страна на пазарите и институциите. Комисията би трябвало да инициира и да улесни всяко действие, което има за цел да се възползва от non-sale услугите, т.е. тези, които не са пряко свързани с конкретна покупка, и са предоставени от търговията на дребно офлайн.

| 4.10 | Днес магазините предоставят набор от безплатни услуги за потребителите (например витрина – window shopping), цената на които се заплаща от маржа от продажбата. По този причина производителите често възпрепятстват покупките онлайн, налагайки на потребителите да пазаруват офлайн. Все повече потребители, обаче, са склонни да следват процес на смесена покупка – онлайн (за сравняване на продукти и цени) и офлайн (за да докоснат продукта с ръка, да го опитат). ЕИСК препоръчва да се преодолее това съревнование онлайн/офлайн, като се създадат благоприятни условия за интегрирането и насърчаването на услугите, предлагани от традиционния магазин, тъй като физическото пазаруване поражда реални физически и социални отношения, които не могат да бъдат преобразувани в цифрови връзки. Необходимо е интегриране, а не заместване. |
| --- | --- |

4.10

Днес магазините предоставят набор от безплатни услуги за потребителите (например витрина – window shopping), цената на които се заплаща от маржа от продажбата. По този причина производителите често възпрепятстват покупките онлайн, налагайки на потребителите да пазаруват офлайн. Все повече потребители, обаче, са склонни да следват процес на смесена покупка – онлайн (за сравняване на продукти и цени) и офлайн (за да докоснат продукта с ръка, да го опитат). ЕИСК препоръчва да се преодолее това съревнование онлайн/офлайн, като се създадат благоприятни условия за интегрирането и насърчаването на услугите, предлагани от традиционния магазин, тъй като физическото пазаруване поражда реални физически и социални отношения, които не могат да бъдат преобразувани в цифрови връзки. Необходимо е интегриране, а не заместване.

| 4.11 | ЕИСК отбелязва, че в отделните държави членки съществуват различни законодателства по отношение на работното време и дните, в които магазините са отворени и на работата в неделя и през нощта. Освен това тези законодателства са и обект на сравняване в рамките на много държави, във връзка с конкуренцията между независимите субекти, МСП и микропредприятията и отражението върху персонала. ЕИСК призовава Комисията да продължи да работи за преодоляването на това препятствие пред доизграждането на единния пазар и европейския социален модел, включително и чрез интегрирането на търговията онлайн и офлайн. |
| --- | --- |

4.11

ЕИСК отбелязва, че в отделните държави членки съществуват различни законодателства по отношение на работното време и дните, в които магазините са отворени и на работата в неделя и през нощта. Освен това тези законодателства са и обект на сравняване в рамките на много държави, във връзка с конкуренцията между независимите субекти, МСП и микропредприятията и отражението върху персонала. ЕИСК призовава Комисията да продължи да работи за преодоляването на това препятствие пред доизграждането на единния пазар и европейския социален модел, включително и чрез интегрирането на търговията онлайн и офлайн.

5.   По-почтени търговски отношения по веригата за доставка на дребно (действие 5)
   (5)

| 5.1 | ЕИСК счита, че отрасълът на търговията на дребно е един от най-концентрираните. Във всяка държава членка 3/5 от пазара се контролира от предприятия, които често са с международен обхват. Това създава голям проблем от гледна точка на конкуренцията, тъй като секторът е станал прекалено мощен в сравнение с този на доставчиците, които са много по-многобройни. |
| --- | --- |

5.1

ЕИСК счита, че отрасълът на търговията на дребно е един от най-концентрираните. Във всяка държава членка 3/5 от пазара се контролира от предприятия, които често са с международен обхват. Това създава голям проблем от гледна точка на конкуренцията, тъй като секторът е станал прекалено мощен в сравнение с този на доставчиците, които са много по-многобройни.

6.   Разработване на по-устойчива верига за доставки на дребно (действия 6 и 7)

| 6.1 | ЕИСК подкрепя действие 6, чиято цел е да подпомогне търговците на дребно да приемат мерки за намаляване на разхищението на храна (6) и приветства решението за приемане на съобщение относно храната, съобразено с принципите на устойчивото развитие през 2013 г. |
| --- | --- |

6.1

ЕИСК подкрепя действие 6, чиято цел е да подпомогне търговците на дребно да приемат мерки за намаляване на разхищението на храна (6) и приветства решението за приемане на съобщение относно храната, съобразено с принципите на устойчивото развитие през 2013 г.

| 6.2 | ДЕИСК подкрепя действие 7 на Комисията, насочено „да направи веригите за доставки по-екосъобразни и устойчиви“ посредством всяка практика за намаляване на използваната енергия и получаване на замърсяващи материали. Във връзка с тях – една от практиките, които ЕИСК препоръчва да бъде насърчавана е търговския модел за доставка на стоки за широко потребление за насипна продажба като алтернатива на опакованите продукти. За конкретното прилагане на това действие, целящо намаляването на опаковки за изхвърляне като отпадъци, ЕИСК призовава Комисията да се консултира с всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

6.2

ДЕИСК подкрепя действие 7 на Комисията, насочено „да направи веригите за доставки по-екосъобразни и устойчиви“ посредством всяка практика за намаляване на използваната енергия и получаване на замърсяващи материали. Във връзка с тях – една от практиките, които ЕИСК препоръчва да бъде насърчавана е търговския модел за доставка на стоки за широко потребление за насипна продажба като алтернатива на опакованите продукти. За конкретното прилагане на това действие, целящо намаляването на опаковки за изхвърляне като отпадъци, ЕИСК призовава Комисията да се консултира с всички заинтересовани страни.

| 6.3 | Тази практика понастоящем се използва в ограничен контекст и за изключително малко продукти, но съществува широко поле за разширяване на нейния обхват:






  — | Намаляване на опаковките. Чрез получаването на продукта от автомат, потребителите ще бъдат подтикнати да не закупуват нова опаковка, а да използват отново онази, която вече притежават. |
| --- | --- | --- |

6.3

Тази практика понастоящем се използва в ограничен контекст и за изключително малко продукти, но съществува широко поле за разширяване на нейния обхват:

—

Намаляване на опаковките. Чрез получаването на продукта от автомат, потребителите ще бъдат подтикнати да не закупуват нова опаковка, а да използват отново онази, която вече притежават.

| — | Хигиенна безопасност. Автоматът предоставя по-ефективна защита на продукта, тъй като не го излага на манипулация от страна на лицата, които го докосват, без да го купуват. |
| --- | --- |

—

Хигиенна безопасност. Автоматът предоставя по-ефективна защита на продукта, тъй като не го излага на манипулация от страна на лицата, които го докосват, без да го купуват.

| — | Намаляване на разхищението. Закупуването на насипни продукти позволява също така дозирането на количествата, като се избягва закупуването на продукти в размери, които не съответстват на личните нужди — основна причина за разхищение. |
| --- | --- |

—

Намаляване на разхищението. Закупуването на насипни продукти позволява също така дозирането на количествата, като се избягва закупуването на продукти в размери, които не съответстват на личните нужди — основна причина за разхищение.

| — | Повече информация за марките. Автоматът за насипни продукти е инструмент, чийто размер обикновено е по-голям от този на единичната опаковка, и чиято повърхност може да се използва за предаване на повече информация, отколкото чрез малкия етикет. |
| --- | --- |

—

Повече информация за марките. Автоматът за насипни продукти е инструмент, чийто размер обикновено е по-голям от този на единичната опаковка, и чиято повърхност може да се използва за предаване на повече информация, отколкото чрез малкия етикет.

| 6.4 | Този модел в момента се използва в малко случаи, като например продажбата на прясно мляко, докато автомобилните горива представляват продукт, който вече използва в изключително голям мащаб принципа за насипна продажба. Самият продукт не е екологичен в строгия смисъл на думата, но неговото разпространение не произвежда дори един грам пластмаса, нито пък се разхищават количества. |
| --- | --- |

6.4

Този модел в момента се използва в малко случаи, като например продажбата на прясно мляко, докато автомобилните горива представляват продукт, който вече използва в изключително голям мащаб принципа за насипна продажба. Самият продукт не е екологичен в строгия смисъл на думата, но неговото разпространение не произвежда дори един грам пластмаса, нито пък се разхищават количества.

| 6.5 | Моделът предполага промяна в структурата на магазините, които трябва да се снабдят със системи за захранване от склада до рафтовете или поне със системи за зареждане на автоматите. Във всички случаи, рафтът вече няма да представлява недиференцирано и инертно средство. |
| --- | --- |

6.5

Моделът предполага промяна в структурата на магазините, които трябва да се снабдят със системи за захранване от склада до рафтовете или поне със системи за зареждане на автоматите. Във всички случаи, рафтът вече няма да представлява недиференцирано и инертно средство.

| 6.6 | За да има реален шанс за разпространение, тази промяна в модела трябва да бъде възприета от големите дистрибутори, които разпространяват съществена част от потребителските продукти, и които биха разполагали с уменията и ресурсите, необходими за започването на този процес на коренна промяна. В този контекст на МСП също следва да бъде отредена ключова роля. |
| --- | --- |

6.6

За да има реален шанс за разпространение, тази промяна в модела трябва да бъде възприета от големите дистрибутори, които разпространяват съществена част от потребителските продукти, и които биха разполагали с уменията и ресурсите, необходими за започването на този процес на коренна промяна. В този контекст на МСП също следва да бъде отредена ключова роля.

| 6.7 | Комисията би могла да спомогне за стартирането на тази промяна, като изложи нейните социални и екологични преимущества и използва всички инструменти, с които разполага, за насърчаване и улесняване на инициативи и конкретни проекти. |
| --- | --- |

6.7

Комисията би могла да спомогне за стартирането на тази промяна, като изложи нейните социални и екологични преимущества и използва всички инструменти, с които разполага, за насърчаване и улесняване на инициативи и конкретни проекти.

7.   Повече иновационни решения (действия 8, 9 и 10)

| 7.1 | Възстановяването на реалната икономика преминава и през иновациите, които секторът ще бъде в състояние да развие, и затова е от жизненоважно значение МСП да получат по-голям и по-лесен достъп до банкови кредити за стартиране на проекти и иновативни дейности. |
| --- | --- |

7.1

Възстановяването на реалната икономика преминава и през иновациите, които секторът ще бъде в състояние да развие, и затова е от жизненоважно значение МСП да получат по-голям и по-лесен достъп до банкови кредити за стартиране на проекти и иновативни дейности.

| 7.2 | За разлика от направеното в САЩ, от съществено значение е фирмените инвестиции в иновации да съчетават защитата на работниците и качеството на заетостта. |
| --- | --- |

7.2

За разлика от направеното в САЩ, от съществено значение е фирмените инвестиции в иновации да съчетават защитата на работниците и качеството на заетостта.

| 7.3 | Комисията изглежда очаква тези промени да се породят от увеличената „конкурентоспособност на търговията на дребно“, насърчаването на която ще бъде единствената цел на действията, предложени в съобщението. Но докато липсата на конкуренция представлява пречка за промените, конкуренцията сама по себе си не е гаранция за тях. |
| --- | --- |

7.3

Комисията изглежда очаква тези промени да се породят от увеличената „конкурентоспособност на търговията на дребно“, насърчаването на която ще бъде единствената цел на действията, предложени в съобщението. Но докато липсата на конкуренция представлява пречка за промените, конкуренцията сама по себе си не е гаранция за тях.

| 7.4 | Оценявайки търговските предприятия като „умножаващи иновациите“ Комисията признава, че поради прекия си контакт с потребителите МСП в търговията на дребно усещат по-добре новите изисквания и следователно — понеже същевременно са по-гъвкави от едно голямо предприятие — съумяват по-добре да адаптират предлагането към променливото и многостранно търсене. |
| --- | --- |

7.4

Оценявайки търговските предприятия като „умножаващи иновациите“ Комисията признава, че поради прекия си контакт с потребителите МСП в търговията на дребно усещат по-добре новите изисквания и следователно — понеже същевременно са по-гъвкави от едно голямо предприятие — съумяват по-добре да адаптират предлагането към променливото и многостранно търсене.

| 7.5 | Въпреки това, някои промени в системата или модела изискват умения за проектиране и - най-вече - стабилни договори, които превръщат голямото предприятие в незаменимо действащо лице. Комисията трябва да положи всички усилия в процесите на иновация и промяна да бъдат включени всички предприятия – малки, средни и големи. |
| --- | --- |

7.5

Въпреки това, някои промени в системата или модела изискват умения за проектиране и - най-вече - стабилни договори, които превръщат голямото предприятие в незаменимо действащо лице. Комисията трябва да положи всички усилия в процесите на иновация и промяна да бъдат включени всички предприятия – малки, средни и големи.

| 7.6 | ЕИСК приветства създаването на база данни, която да обедини европейските и националните правила за етикетиране на хранителните продукти (действие 9) (7). |
| --- | --- |

7.6

ЕИСК приветства създаването на база данни, която да обедини европейските и националните правила за етикетиране на хранителните продукти (действие 9) (7).

| 7.7 | ЕИСК подкрепя Комисията в гарантирането на по-добра интеграция на пазара на плащанията чрез карти, интернет и мобилни телефони (действие 10) (8) и призовава за ускоряване на разпространението им. |
| --- | --- |

7.7

ЕИСК подкрепя Комисията в гарантирането на по-добра интеграция на пазара на плащанията чрез карти, интернет и мобилни телефони (действие 10) (8) и призовава за ускоряване на разпространението им.

8.   По-добра работна среда (действие 11)

| 8.1 | Съответствието на уменията е от съществено значение за качествения растеж на заетостта (9) в сектора, който често представлява първата възможност за влизане или завръщане на пазара на труда, но често и не навсякъде се възприема като привлекателна и интересна област, в която да се инвестира собствения професионален живот. |
| --- | --- |

8.1

Съответствието на уменията е от съществено значение за качествения растеж на заетостта (9) в сектора, който често представлява първата възможност за влизане или завръщане на пазара на труда, но често и не навсякъде се възприема като привлекателна и интересна област, в която да се инвестира собствения професионален живот.

| 8.2 | За да се увеличи конкурентоспособността и производителността на търговията на дребно, от съществено значение е съществуването на по-тясна връзка между изискваните професионални умения и тези на служителите (действие 11), които трябва да могат да бъдат поставени в положение за увеличаване на своя професионален капацитет, включително по отношение на въведените повишени нива на автоматизация. |
| --- | --- |

8.2

За да се увеличи конкурентоспособността и производителността на търговията на дребно, от съществено значение е съществуването на по-тясна връзка между изискваните професионални умения и тези на служителите (действие 11), които трябва да могат да бъдат поставени в положение за увеличаване на своя професионален капацитет, включително по отношение на въведените повишени нива на автоматизация.

| 8.3 | Комисията възнамерява да засили сътрудничеството между социалните партньори за подобряване на политиките за обучение и преквалификация, включително в рамките на секторния съвет по уменията на ЕС. |
| --- | --- |

8.3

Комисията възнамерява да засили сътрудничеството между социалните партньори за подобряване на политиките за обучение и преквалификация, включително в рамките на секторния съвет по уменията на ЕС.

| 8.4 | Въпреки действията за технологично обновяване, производителността в сектора продължава да бъде твърде ниска и за МСП е трудно да инвестират в нови технологии, иновации и професионално обучение на своите служители. |
| --- | --- |

8.4

Въпреки действията за технологично обновяване, производителността в сектора продължава да бъде твърде ниска и за МСП е трудно да инвестират в нови технологии, иновации и професионално обучение на своите служители.

| 8.5 | Освен това планът за действие не може да пренебрегне факта, че в рамките на вътрешния пазар секторът търпи социален дъмпинг и нелоялна конкуренция между търговските предприятия, независимо от техния размер, тъй като системите за индустриални отношения, както и тези за колективно договаряне, се различават в отделните държави, а от това произтичат различни модели на политики за развитие и инвестиции. |
| --- | --- |

8.5

Освен това планът за действие не може да пренебрегне факта, че в рамките на вътрешния пазар секторът търпи социален дъмпинг и нелоялна конкуренция между търговските предприятия, независимо от техния размер, тъй като системите за индустриални отношения, както и тези за колективно договаряне, се различават в отделните държави, а от това произтичат различни модели на политики за развитие и инвестиции.

| 8.6 | Твърде ограничено е анализът да се позовава единствено на съответствието между търсените професионални умения и наличните такива, а да не взема предвид всички онези въпроси, които понастоящем възпрепятстват ефективното създаване на интегриран европейски и конкурентоспособен вътрешен пазар в сектора, и които са свързани с условията на труд, организацията на работа, ниските заплати, гъвкавостта, несигурната работа и високия брой на псевдо самостоятелно заети лица. |
| --- | --- |

8.6

Твърде ограничено е анализът да се позовава единствено на съответствието между търсените професионални умения и наличните такива, а да не взема предвид всички онези въпроси, които понастоящем възпрепятстват ефективното създаване на интегриран европейски и конкурентоспособен вътрешен пазар в сектора, и които са свързани с условията на труд, организацията на работа, ниските заплати, гъвкавостта, несигурната работа и високия брой на псевдо самостоятелно заети лица.

| 8.7 | Съобщението предлага инвестиции в обучение, отговорност за които следва да носят правителствата, отделните лица и образователната система, като на предприятията се отрежда важна роля при разработването на нови програми за обучение, образование и стажове. ЕИСК вярва, че участието на предприятията не трябва да се ограничава само до определянето на потребностите от обучение, но също така да се предвижда проактивно участие от тяхна страна чрез целенасочени инвестиции за придобиване на необходимите умения (10). |
| --- | --- |

8.7

Съобщението предлага инвестиции в обучение, отговорност за които следва да носят правителствата, отделните лица и образователната система, като на предприятията се отрежда важна роля при разработването на нови програми за обучение, образование и стажове. ЕИСК вярва, че участието на предприятията не трябва да се ограничава само до определянето на потребностите от обучение, но също така да се предвижда проактивно участие от тяхна страна чрез целенасочени инвестиции за придобиване на необходимите умения (10).

| 8.8 | Тези взаимно интегрирани публични и частни инвестиции ще подпомогнат на пазара на труда да навлязат не само младите хора, но също и категориите, които срещат трудности при завръщането си (дългосрочно безработните, по-възрастните работници, имигрантите и хората с увреждания). Особено внимание следва да се обърне на заетостта на жените, които са най-изложени на риск от загуба на работата си поради процеси на реорганизация, и които срещат повече трудности при съчетаването на личния и професионалния живот. |
| --- | --- |

8.8

Тези взаимно интегрирани публични и частни инвестиции ще подпомогнат на пазара на труда да навлязат не само младите хора, но също и категориите, които срещат трудности при завръщането си (дългосрочно безработните, по-възрастните работници, имигрантите и хората с увреждания). Особено внимание следва да се обърне на заетостта на жените, които са най-изложени на риск от загуба на работата си поради процеси на реорганизация, и които срещат повече трудности при съчетаването на личния и професионалния живот.

| 8.9 | Постигането на съответствие между уменията и укрепването на партньорствата между училища и предприятия, както и свързаното със стажовете обучение няма да доведе до очакваните резултати по отношение на мобилност на служителите и повишаване на производителността в сектора, ако едновременно с това не се пристъпи към признаване в европейски мащаб на дипломи, стажове, чиракуване и придобити умения. |
| --- | --- |

8.9

Постигането на съответствие между уменията и укрепването на партньорствата между училища и предприятия, както и свързаното със стажовете обучение няма да доведе до очакваните резултати по отношение на мобилност на служителите и повишаване на производителността в сектора, ако едновременно с това не се пристъпи към признаване в европейски мащаб на дипломи, стажове, чиракуване и придобити умения.

| 8.10 | Въпреки усилията на национално равнище, недекларираният труд все още остава сериозен проблем, който поставя предприятията в нелоялна конкуренция помежду им по отношение на разходите за труд. Работниците, които попадат в сивата икономика, са изключени не само от здравното и социалното осигуряване, но също така и от възможността за достъп до обучение и стаж, като това оказва очевидно отрицателно въздействие върху техните възможности за придобиване на умения и професионализъм. |
| --- | --- |

8.10

Въпреки усилията на национално равнище, недекларираният труд все още остава сериозен проблем, който поставя предприятията в нелоялна конкуренция помежду им по отношение на разходите за труд. Работниците, които попадат в сивата икономика, са изключени не само от здравното и социалното осигуряване, но също така и от възможността за достъп до обучение и стаж, като това оказва очевидно отрицателно въздействие върху техните възможности за придобиване на умения и професионализъм.

| 8.11 | Ето защо се приветства инициативата на Комисията да започне диалог с всички заинтересовани страни, за да се оцени влиянието на сивата икономика върху условията на труд и да се определят ефективни мерки на равнището на ЕС за борба с нея. Комитетът счита, че тази инициатива ще бъде още по-ефективна, ако държавите членки проявят силна политическа воля в това отношение, която Комисията да може да координира посредством засилено партньорство. |
| --- | --- |

8.11

Ето защо се приветства инициативата на Комисията да започне диалог с всички заинтересовани страни, за да се оцени влиянието на сивата икономика върху условията на труд и да се определят ефективни мерки на равнището на ЕС за борба с нея. Комитетът счита, че тази инициатива ще бъде още по-ефективна, ако държавите членки проявят силна политическа воля в това отношение, която Комисията да може да координира посредством засилено партньорство.

| 8.12 | ЕИСК счита за важно мерките относно начините за борба с недекларирания и неофициалния труд да се превърнат в обект на постоянно обсъждане между социалните партньори в сектора, както и в рамките на Европейския социален диалог (11). |
| --- | --- |

8.12

ЕИСК счита за важно мерките относно начините за борба с недекларирания и неофициалния труд да се превърнат в обект на постоянно обсъждане между социалните партньори в сектора, както и в рамките на Европейския социален диалог (11).

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Данъчните и финансовите убежища – заплаха за вътрешния пазар на ЕС“, параграфи 3.25 и 3.26,ОВ C 229, 31.7.2012 г., стр. 7.

1

(2)  Докладът „Инструменти за сравнение“ (“Comparison Tools”) бе представен на европейската среща на високо равнище на потребителите от 18 март 2013 г.

2

(3)  „Единен пазар за зелени продукти“, приет от Комисията на 9 април 2013 г.

3

(4)  Примери за информация, която се е превърнала в познание: произход на месото и веригата за доставка; териториалното покритие на сигнала при мобилните телефони; верига от 0 км в хранително-вкусовия сектор.

4

(5)  Становище та ЕИСК относно „Нелоялни търговски практики / верига на доставки“ (Виж страница 26 от настоящия брой на Официален вестник).

5

(6)  Становище та ЕИСК относно „Предотвратяване и намаляване на разхищението на храни“, докладчик: г-н Сомвил.

6

(7)  ОВ C 198 от 10.7.2013 г., стр. 77 и ОВ C 204 от 9.8.2008 г., стр. 47.

7

(8)  ОВ, С 351 от 15.11.2012 г., стр. 52.

8

(9)  32 % от всички заети в търговията са ниско- или средноквалифицирани, в сравнение със средния дял от 27 % от работната сила като цяло; 15 % от всички работници в отрасъла на търговията са на възраст под 24 години, в сравнение със средния дял от 9 %; 60 % от заетите лица са жени.

9

(10)  В някои държави като Италия и Франция е натрупан значителен опит, благодарение на фондовете за обучение в рамките на двустранните агенции или смесените комисии.

10

(11)  Общо известие на UNI-Europa Commerce и EuroCommerce от 24 април 2012 г.

11

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/26

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Зелена книга относно нелоялните търговски практики по веригата за доставки на хранителни и нехранителни стоки между стопански субекти в Европа“

COM(2013) 37 final

2013/C 327/06

Докладчик: г-н Igor ŠARMÍR

На 18 март 2013 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Зелена книга относно нелоялните търговски практики по веригата за доставки на хранителни и нехранителни стоки между стопански субекти в Европа“

COM(2013) 37 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 140 гласа „за“, 1 глас „против“ и 9 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК отбелязва публикуването от Европейската комисия на тази Зелена книга, която представлява положителна и значима промяна в подхода на Комисията към нелоялните търговски практики (НТП). |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК отбелязва публикуването от Европейската комисия на тази Зелена книга, която представлява положителна и значима промяна в подхода на Комисията към нелоялните търговски практики (НТП).

| 1.2 | ЕИСК счита, че използването на нелоялни търговски практики е не само „нечестно“ и „неетично“, но и че то противоречи на основните правни принципи и на интересите на тези, които представляват страната на търсенето и страната на предлагането. Тъй като на практика то представлява злоупотреба с една изключително силна позиция на пазара, препоръчваме да се използва терминът „злоумишлени търговски практики“, който се ползва рутинно например във френския и английския език. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК счита, че използването на нелоялни търговски практики е не само „нечестно“ и „неетично“, но и че то противоречи на основните правни принципи и на интересите на тези, които представляват страната на търсенето и страната на предлагането. Тъй като на практика то представлява злоупотреба с една изключително силна позиция на пазара, препоръчваме да се използва терминът „злоумишлени търговски практики“, който се ползва рутинно например във френския и английския език.

| 1.3 | Комитетът счита, че настоящите мащаб и честота на нелоялните търговски практики са пряко следствие от сливанията и придобиванията през последните десетилетия. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът счита, че настоящите мащаб и честота на нелоялните търговски практики са пряко следствие от сливанията и придобиванията през последните десетилетия.

| 1.4 | Комитетът е на мнение, че до момента резултатите от Форума на високо равнище за подобряване на предлагането на храни са неясни, а предлаганите подходи са недостатъчни за решаване на проблема с нелоялните търговски практики. Затова той призовава Европейската комисия да предложи други инициативи. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът е на мнение, че до момента резултатите от Форума на високо равнище за подобряване на предлагането на храни са неясни, а предлаганите подходи са недостатъчни за решаване на проблема с нелоялните търговски практики. Затова той призовава Европейската комисия да предложи други инициативи.

| 1.5 | Въпреки че ЕИСК не се съмнява, че нелоялни практики могат да се прилагат при всички видове договорни отношения, той е убеден, че положението е особено сериозно по отношение на сделките между супермаркетите, от една страна, и земеделските производители и МСП в хранително-вкусовата промишленост, от друга. Злоупотребите в тези случаи се реализират във форми и мащаби, които не се срещат в други сектори. |
| --- | --- |

1.5

Въпреки че ЕИСК не се съмнява, че нелоялни практики могат да се прилагат при всички видове договорни отношения, той е убеден, че положението е особено сериозно по отношение на сделките между супермаркетите, от една страна, и земеделските производители и МСП в хранително-вкусовата промишленост, от друга. Злоупотребите в тези случаи се реализират във форми и мащаби, които не се срещат в други сектори.

| 1.6 | ЕИСК изразява особено задоволство от факта, че в Зелената книга Комисията изрично поставя под съмнение съществуването на реална договорна свобода там, където отношенията са твърде неравнопоставени, възприемайки по този начин становището на ЕИСК. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК изразява особено задоволство от факта, че в Зелената книга Комисията изрично поставя под съмнение съществуването на реална договорна свобода там, където отношенията са твърде неравнопоставени, възприемайки по този начин становището на ЕИСК.

| 1.7 | Комитетът счита, че в Зелената книга на Комисията са обхванати много добре същността на нелоялните търговски практики и основните им видове. Той обаче изразява твърдото си убеждение, че Комисията следва да осигури единно определение за НТП, сходно с вече заложеното в Директива 2005/29/ЕО, тъй като практиките, за които се говори в Зелената книга, приличат до известна степен на „заблуждаващи търговски практики“ (1). |
| --- | --- |

1.7

Комитетът счита, че в Зелената книга на Комисията са обхванати много добре същността на нелоялните търговски практики и основните им видове. Той обаче изразява твърдото си убеждение, че Комисията следва да осигури единно определение за НТП, сходно с вече заложеното в Директива 2005/29/ЕО, тъй като практиките, за които се говори в Зелената книга, приличат до известна степен на „заблуждаващи търговски практики“ (1).

| 1.8 | НТП са най-разпространени, когато е налице „климат на страх“, при който по-слабата договаряща страна се страхува да не загуби по-силната страна като клиент. Точно това се случва, когато големите търговци на дребно оказват нелоялен натиск върху доставчиците си и/или прехвърлят твърде високите цени върху търговците на дребно на по-високи цени, а оттам и върху потребителите. |
| --- | --- |

1.8

НТП са най-разпространени, когато е налице „климат на страх“, при който по-слабата договаряща страна се страхува да не загуби по-силната страна като клиент. Точно това се случва, когато големите търговци на дребно оказват нелоялен натиск върху доставчиците си и/или прехвърлят твърде високите цени върху търговците на дребно на по-високи цени, а оттам и върху потребителите.

| 1.9 | ЕИСК счита, че последствията от нелоялните търговски практики не се ограничават до сделките между предприятия, нито пък засягат само по-слабите договарящи страни. Потребителите също са жертви, както и националните икономически интереси – факт, който не е застъпен в достатъчна степен в Зелената книга. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК счита, че последствията от нелоялните търговски практики не се ограничават до сделките между предприятия, нито пък засягат само по-слабите договарящи страни. Потребителите също са жертви, както и националните икономически интереси – факт, който не е застъпен в достатъчна степен в Зелената книга.

| 1.10 | ЕИСК счита, че приетите от няколко държави членки закони за ограничаване на нелоялните търговски практики отразяват факта, че настоящото положение е неприемливо. Въпреки че по различни причини резултатите от тези закони са незадоволителни, би било погрешно да се твърди, че не е постигнато нищо. Един от успехите се състои в по-голямата прозрачност по отношение на начина, по който се споделят ползите, и прекратяването на най-явните изнудвачески практики. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК счита, че приетите от няколко държави членки закони за ограничаване на нелоялните търговски практики отразяват факта, че настоящото положение е неприемливо. Въпреки че по различни причини резултатите от тези закони са незадоволителни, би било погрешно да се твърди, че не е постигнато нищо. Един от успехите се състои в по-голямата прозрачност по отношение на начина, по който се споделят ползите, и прекратяването на най-явните изнудвачески практики.

| 1.11 | Въпреки че ЕИСК не разполага с информация, която да навежда на мисълта, че приемането на тези закони от държавите членки би имало отрицателно въздействие върху свободното движение на стоки в ЕС, все пак могат да се появят някои ограничения. При все това никой от тези закони не е протекционистичен по своето естество и те важат в еднаква степен за националните предприятия и за предприятията от други държави членки. |
| --- | --- |

1.11

Въпреки че ЕИСК не разполага с информация, която да навежда на мисълта, че приемането на тези закони от държавите членки би имало отрицателно въздействие върху свободното движение на стоки в ЕС, все пак могат да се появят някои ограничения. При все това никой от тези закони не е протекционистичен по своето естество и те важат в еднаква степен за националните предприятия и за предприятията от други държави членки.

| 1.12 | ЕИСК препоръчва когато бъде констатирана липса на свобода на договаряне при някои отношения, да бъдат започват обсъждания на начините за решаване на проблема с НТП. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК препоръчва когато бъде констатирана липса на свобода на договаряне при някои отношения, да бъдат започват обсъждания на начините за решаване на проблема с НТП.

| 1.13 | ЕИСК препоръчва при евентуални бъдещи предложения за регулиране на неравнопоставени търговски отношения да се отчита „факторът страх“. Трябва да се гарантира абсолютно необходимият баланс между договарящите страни, за да могат те да имат справедливи отношения помежду си. Затова основната цел на регулирането на НТП не бива да бъде единствено да защитава преди всичко по-слабите договарящи страни, но да пази също и националния икономически интерес. Това би означавало, например, на засегнатите доставчици на хранителни стоки да не се налага да вземат активно участие в административни и съдебни производства. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК препоръчва при евентуални бъдещи предложения за регулиране на неравнопоставени търговски отношения да се отчита „факторът страх“. Трябва да се гарантира абсолютно необходимият баланс между договарящите страни, за да могат те да имат справедливи отношения помежду си. Затова основната цел на регулирането на НТП не бива да бъде единствено да защитава преди всичко по-слабите договарящи страни, но да пази също и националния икономически интерес. Това би означавало, например, на засегнатите доставчици на хранителни стоки да не се налага да вземат активно участие в административни и съдебни производства.

| 1.14 | ЕИСК призовава Европейската комисия да предложи законодателство, което забранява НТП. То следва да се основава на примерен списък на най-типичните подобни практики, използвани от по-силната договаряща страна и имащи за цел да прехвърлят обичайните разходи и рискове на тази страна върху по-слабата. |
| --- | --- |

1.14

ЕИСК призовава Европейската комисия да предложи законодателство, което забранява НТП. То следва да се основава на примерен списък на най-типичните подобни практики, използвани от по-силната договаряща страна и имащи за цел да прехвърлят обичайните разходи и рискове на тази страна върху по-слабата.

| 1.15 | ЕИСК призовава Европейската комисия да работи с националните органи в областта на конкуренцията при провеждането, въз основа на конкретния опит от последните десетилетия, на радикален преглед на настоящите, очевидно остарели, правила в областта на конкуренцията с цел да се създаде лоялна конкуренция, основана на обективен обмен на подходяща информация в този сектор, позволяваща да се отчитат всички случаи на господстващо положение в реалността. |
| --- | --- |

1.15

ЕИСК призовава Европейската комисия да работи с националните органи в областта на конкуренцията при провеждането, въз основа на конкретния опит от последните десетилетия, на радикален преглед на настоящите, очевидно остарели, правила в областта на конкуренцията с цел да се създаде лоялна конкуренция, основана на обективен обмен на подходяща информация в този сектор, позволяваща да се отчитат всички случаи на господстващо положение в реалността.

2.   Въведение

| 2.1 | В Зелената книга се прави разлика между вериги за доставка и дистрибуция на хранителни и нехранителни стоки. Това е напълно оправдано, тъй като и едните и другите имат специфични характерни особености. |
| --- | --- |

2.1

В Зелената книга се прави разлика между вериги за доставка и дистрибуция на хранителни и нехранителни стоки. Това е напълно оправдано, тъй като и едните и другите имат специфични характерни особености.

| 2.2 | През последните десетилетия сред предприятията от веригите за доставка и дистрибуция се извърши значителна консолидация, която доведе до създаването на структури, които на практика са олигополи. По отношение на веригите за доставка и дистрибуция това важи с особена сила за сектора на търговията на дребно, не толкова за преработващата промишленост и най-слабо за първичното производство на селскостопански продукти. Това доведе до големи дисбаланси по веригата на доставка, тъй като олигополите имат огромна сила при воденето на преговори с търговските си партньори, които са много по-разединени. |
| --- | --- |

2.2

През последните десетилетия сред предприятията от веригите за доставка и дистрибуция се извърши значителна консолидация, която доведе до създаването на структури, които на практика са олигополи. По отношение на веригите за доставка и дистрибуция това важи с особена сила за сектора на търговията на дребно, не толкова за преработващата промишленост и най-слабо за първичното производство на селскостопански продукти. Това доведе до големи дисбаланси по веригата на доставка, тъй като олигополите имат огромна сила при воденето на преговори с търговските си партньори, които са много по-разединени.

| 2.3 | ЕИСК изразява убеждението, че в някои случаи появилите се структурни дисбаланси водят до използването на НТП и че тези практики често не само имат отрицателно въздействие върху лоялността, честността и етичността, но и противоречат на основните правни принципи. |
| --- | --- |

2.3

ЕИСК изразява убеждението, че в някои случаи появилите се структурни дисбаланси водят до използването на НТП и че тези практики често не само имат отрицателно въздействие върху лоялността, честността и етичността, но и противоречат на основните правни принципи.

| 2.4 | В Зелената книга погрешно се посочва, че темата за НТП се разглежда за първи път на равнището на ЕС през 2009 г. Всъщност през посочената година тази тема беше включена за първи път в официалната програма на Европейската комисия. Още през 2005 г., когато въпросът за НТП все още беше табу, Европейският икономически и социален комитет публикува важно становище (2), в което очерта и разкритикува редица отрицателни аспекти на поведението на веригите за търговия на дребно. Следва също да се спомене важната роля, която изигра през 2007 г. документът „Писмена декларация относно разследването и премахването на злоупотребите с власт от страна на големите супермаркети, които осъществяват дейността си в Европейския съюз“ (3), в която Европейската комисия беше пряко призована да предприеме необходимите стъпки за справяне със ситуацията. |
| --- | --- |

2.4

В Зелената книга погрешно се посочва, че темата за НТП се разглежда за първи път на равнището на ЕС през 2009 г. Всъщност през посочената година тази тема беше включена за първи път в официалната програма на Европейската комисия. Още през 2005 г., когато въпросът за НТП все още беше табу, Европейският икономически и социален комитет публикува важно становище (2), в което очерта и разкритикува редица отрицателни аспекти на поведението на веригите за търговия на дребно. Следва също да се спомене важната роля, която изигра през 2007 г. документът „Писмена декларация относно разследването и премахването на злоупотребите с власт от страна на големите супермаркети, които осъществяват дейността си в Европейския съюз“ (3), в която Европейската комисия беше пряко призована да предприеме необходимите стъпки за справяне със ситуацията.

| 2.5 | ЕИСК счита, че до момента резултатите от Форума на високо равнище за подобряване на предлагането на храни са доста несигурни, тъй като предложената рамка за прилагане на добри практики не доведе до договореност за справянето с НТП – нещо, за което трима европейски комисари, наред с всички останали, изразиха съжаление (4). |
| --- | --- |

2.5

ЕИСК счита, че до момента резултатите от Форума на високо равнище за подобряване на предлагането на храни са доста несигурни, тъй като предложената рамка за прилагане на добри практики не доведе до договореност за справянето с НТП – нещо, за което трима европейски комисари, наред с всички останали, изразиха съжаление (4).

| 2.6 | В доклад на Европейската мрежа по конкуренция (ЕМК) се потвърждава, че използването на НТП е реалност, особено в хранително-вкусовия сектор. Това съвпада с убеждението на ЕИСК, че злоупотребите с по-силно икономическо положение от страна на супермаркетите спрямо МСП, произвеждащи и преработващи хранителни продукти, са многократно по-големи отколкото при другите договорни отношения. Фактът, че в продължение на години постъпват оплаквания само от тези доставчици на хранителни стоки за веригите за търговия на дребно, е поредното доказателство за това. |
| --- | --- |

2.6

В доклад на Европейската мрежа по конкуренция (ЕМК) се потвърждава, че използването на НТП е реалност, особено в хранително-вкусовия сектор. Това съвпада с убеждението на ЕИСК, че злоупотребите с по-силно икономическо положение от страна на супермаркетите спрямо МСП, произвеждащи и преработващи хранителни продукти, са многократно по-големи отколкото при другите договорни отношения. Фактът, че в продължение на години постъпват оплаквания само от тези доставчици на хранителни стоки за веригите за търговия на дребно, е поредното доказателство за това.

| 2.7 | ЕИСК отбелязва изказването на Комисията, че НТП вредят на европейската икономика като цяло, а не само на договорните отношения между две предприятия. |
| --- | --- |

2.7

ЕИСК отбелязва изказването на Комисията, че НТП вредят на европейската икономика като цяло, а не само на договорните отношения между две предприятия.

3.   Определение за нелоялни търговски практики

3.1   Понятието нелоялни търговски практики

| 3.1.1 | Досега не се изразяваше официално съмнение относно наличието на договорна свобода в търговските отношения, включително между супермаркетите и МСП, произвеждащи хранителни продукти. До неотдавна тази свобода беше един от основните аргументи не само за супермаркетите, но и за публичните органи, срещу регулирането на НТП, което според тях би ограничило тази свобода. ЕИСК счита за особено значим факта, че в настоящата Зелена книга най-накрая се загърбва това твърдение и изрично се признава, че при наличието на ясно изразено неравенство в икономическата сила на две договарящи се страни липсва реална свобода на договаряне. |
| --- | --- |

3.1.1

Досега не се изразяваше официално съмнение относно наличието на договорна свобода в търговските отношения, включително между супермаркетите и МСП, произвеждащи хранителни продукти. До неотдавна тази свобода беше един от основните аргументи не само за супермаркетите, но и за публичните органи, срещу регулирането на НТП, което според тях би ограничило тази свобода. ЕИСК счита за особено значим факта, че в настоящата Зелена книга най-накрая се загърбва това твърдение и изрично се признава, че при наличието на ясно изразено неравенство в икономическата сила на две договарящи се страни липсва реална свобода на договаряне.

| 3.1.2 | За Европейския икономически и социален комитет това признаване на липсата на свобода на договаряне е основна предпоставка за ефективно определяне на всеобхватни решения на проблеми, породени от съществуващите дисбаланси по веригата на доставка и дистрибуция, най-вече по отношение на хранителните стоки. |
| --- | --- |

3.1.2

За Европейския икономически и социален комитет това признаване на липсата на свобода на договаряне е основна предпоставка за ефективно определяне на всеобхватни решения на проблеми, породени от съществуващите дисбаланси по веригата на доставка и дистрибуция, най-вече по отношение на хранителните стоки.

| 3.1.3 | В този раздел на Зелената книга Европейската комисия много добре описва основните видове НТП и тяхната същност. По-специално при отношенията между супермаркетите и доставчиците на хранителни стоки липсва реална алтернатива, тъй като броят на големите клиенти на пазара е твърде малък и, което е по-важно, всички те се държат по сходен начин с доставчиците. |
| --- | --- |

3.1.3

В този раздел на Зелената книга Европейската комисия много добре описва основните видове НТП и тяхната същност. По-специално при отношенията между супермаркетите и доставчиците на хранителни стоки липсва реална алтернатива, тъй като броят на големите клиенти на пазара е твърде малък и, което е по-важно, всички те се държат по сходен начин с доставчиците.

| 3.1.4 | Няколко примера за НТП, посочени в Зелената книга, разкриват, че някои изкупчици не се колебаят да използват всякакви средства, за да си осигурят допълнителни и напълно неоснователни ползи в ущърб на другата страна. Плащането за фиктивни услуги или за ненужни услуги, които нямат стойност за другата страна, е особена форма на НТП. |
| --- | --- |

3.1.4

Няколко примера за НТП, посочени в Зелената книга, разкриват, че някои изкупчици не се колебаят да използват всякакви средства, за да си осигурят допълнителни и напълно неоснователни ползи в ущърб на другата страна. Плащането за фиктивни услуги или за ненужни услуги, които нямат стойност за другата страна, е особена форма на НТП.

| 3.1.5 | Позицията на ЕИСК по отношение на въпросите, поставени в този раздел на Зелената книга, е следната:






  — | Въпрос 1): ЕИСК счита, че в Зелената книга следва да бъде дадено определение на НТП, подобно на вече даденото в Директива 2005/29/ЕО. Комитетът обаче е съгласен с елементите и параметрите, които според Зелената книга характеризират ситуации на НТП. |
| --- | --- | --- |

3.1.5

Позицията на ЕИСК по отношение на въпросите, поставени в този раздел на Зелената книга, е следната:

—

Въпрос 1): ЕИСК счита, че в Зелената книга следва да бъде дадено определение на НТП, подобно на вече даденото в Директива 2005/29/ЕО. Комитетът обаче е съгласен с елементите и параметрите, които според Зелената книга характеризират ситуации на НТП.

| — | Въпрос 3): Понятието НТП не бива да се ограничава до преговорите по условията на договорите, а следва да обхваща целия период, в който продължават търговските отношения. |
| --- | --- |

—

Въпрос 3): Понятието НТП не бива да се ограничава до преговорите по условията на договорите, а следва да обхваща целия период, в който продължават търговските отношения.

| — | Въпрос 4): Теоретично НТП могат да се проявят на всеки етап от веригата на доставка и дистрибуция, но в обсъжданата форма се проявяват единствено в отношенията между супермаркетите и МСП, произвеждащи и преработващи хранителни стоки. Така например, няма данни многонационалните предприятия в хранително-вкусовата промишленост, които също са олигополи, да искат от доставчиците си да им плащат такси за вписване или да плащат за фиктивни услуги. Въпреки това следва да се споменат някои случаи, в които многонационалните предприятия в хранително-вкусовата промишленост обвързват доставките на своите (желани) продукти с условието подобни стоки да не се купуват от техни конкуренти. |
| --- | --- |

—

Въпрос 4): Теоретично НТП могат да се проявят на всеки етап от веригата на доставка и дистрибуция, но в обсъжданата форма се проявяват единствено в отношенията между супермаркетите и МСП, произвеждащи и преработващи хранителни стоки. Така например, няма данни многонационалните предприятия в хранително-вкусовата промишленост, които също са олигополи, да искат от доставчиците си да им плащат такси за вписване или да плащат за фиктивни услуги. Въпреки това следва да се споменат някои случаи, в които многонационалните предприятия в хранително-вкусовата промишленост обвързват доставките на своите (желани) продукти с условието подобни стоки да не се купуват от техни конкуренти.

| — | Въпрос 5): Факторът страх е позната реалност, особено в отношенията между веригите за търговия на дребно и МСП, произвеждащи хранителни стоки. Той се дължи на изричната или подразбираща се заплаха да бъде прекратена търговията с доставчика с произтичащите от това сериозни икономически трудности за него. Всеки опит за регулиране на НТП следва да отчита този фактор, защото той прави безпочвени очакванията, че доставчикът ще внесе жалба или дори ще представи доказателства в хода на евентуално административно или съдебно производство. |
| --- | --- |

—

Въпрос 5): Факторът страх е позната реалност, особено в отношенията между веригите за търговия на дребно и МСП, произвеждащи хранителни стоки. Той се дължи на изричната или подразбираща се заплаха да бъде прекратена търговията с доставчика с произтичащите от това сериозни икономически трудности за него. Всеки опит за регулиране на НТП следва да отчита този фактор, защото той прави безпочвени очакванията, че доставчикът ще внесе жалба или дори ще представи доказателства в хода на евентуално административно или съдебно производство.

3.2   Примери за нелоялни търговски практики

| 3.2.1 | ЕИСК приветства факта, че Европейската комисия е използвала информация, предоставена от редица национални органи в областта на конкуренцията. Освен с вече споменатите национални органи, препоръчваме настоятелно и сътрудничество с френските и чешките органи, които имат пряк опит в прилагането на своите национални закони в областта на НТП. При извършването на проверки антимонополните органи имат право да проверяват счетоводни документи (договори, фактури, банкови извлечения и др.), които могат да докажат пряко използването на НТП. |
| --- | --- |

3.2.1

ЕИСК приветства факта, че Европейската комисия е използвала информация, предоставена от редица национални органи в областта на конкуренцията. Освен с вече споменатите национални органи, препоръчваме настоятелно и сътрудничество с френските и чешките органи, които имат пряк опит в прилагането на своите национални закони в областта на НТП. При извършването на проверки антимонополните органи имат право да проверяват счетоводни документи (договори, фактури, банкови извлечения и др.), които могат да докажат пряко използването на НТП.

| 3.2.2 | Примерите, предоставени от органите в областта на конкуренцията в Обединеното кралство, Испания и Ирландия, показват, че е неправилно голяма част от използваните практики да се наричат просто „неетични“, тъй като очевидно излизат извън границите на законното (особено когато включват „принуда и заплаха“). |
| --- | --- |

3.2.2

Примерите, предоставени от органите в областта на конкуренцията в Обединеното кралство, Испания и Ирландия, показват, че е неправилно голяма част от използваните практики да се наричат просто „неетични“, тъй като очевидно излизат извън границите на законното (особено когато включват „принуда и заплаха“).

3.3   Потенциални въздействия на нелоялните търговски практики

| 3.3.1 | Отрицателното въздействие от използването на НТП от силната страна срещу слабата е несъмнено, а ограничаването на инвестициите и иновациите в производството е негова логична последица. При все това ЕИСК счита, че въздействието върху потребителите не се посочва по подходящ начин, тъй като то причинява много повече от ограничаване на иновациите. Въпреки това в този раздел се пренебрегва напълно заплахата за националните икономически интереси, която се споменава бегло в предходните текстове на Зелената книга. Тази заплаха е най-очевидна в страните от Централна и Източна Европа, където супермаркетите са изцяло в ръцете на предприятия от други държави членки. Като се има предвид фактът, че националните производители, по-голямата част от които са МСП, не могат да отговорят на често изнудваческите условия, целият сектор на селскостопанските хранителни стоки в този регион се срива, а страни, които по традиция бяха самодостатъчни в производството на хранителни стоки, губят до голяма степен продоволствената си сигурност. Така националното производство се заменя с внос с често твърде съмнително качество. |
| --- | --- |

3.3.1

Отрицателното въздействие от използването на НТП от силната страна срещу слабата е несъмнено, а ограничаването на инвестициите и иновациите в производството е негова логична последица. При все това ЕИСК счита, че въздействието върху потребителите не се посочва по подходящ начин, тъй като то причинява много повече от ограничаване на иновациите. Въпреки това в този раздел се пренебрегва напълно заплахата за националните икономически интереси, която се споменава бегло в предходните текстове на Зелената книга. Тази заплаха е най-очевидна в страните от Централна и Източна Европа, където супермаркетите са изцяло в ръцете на предприятия от други държави членки. Като се има предвид фактът, че националните производители, по-голямата част от които са МСП, не могат да отговорят на често изнудваческите условия, целият сектор на селскостопанските хранителни стоки в този регион се срива, а страни, които по традиция бяха самодостатъчни в производството на хранителни стоки, губят до голяма степен продоволствената си сигурност. Така националното производство се заменя с внос с често твърде съмнително качество.

| 3.3.2 | ЕИСК дава следните отговори на въпросите, поставени в този раздел на Зелената книга:






  — | Въпрос 6): НТП се използват рутинно в хранително-вкусовия сектор, особено от супермаркетите, в ежедневната им практика. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

ЕИСК дава следните отговори на въпросите, поставени в този раздел на Зелената книга:

—

Въпрос 6): НТП се използват рутинно в хранително-вкусовия сектор, особено от супермаркетите, в ежедневната им практика.

| — | Въпрос 7): Доставките на нехранителни стоки са обект на НТП в значително по-малка степен. Това вероятно се дължи на по-малката им зависимост от големи мрежи за търговия на дребно, тъй като доставките на играчки, спортни стоки или дрехи, например, имат много по-широк спектър от потенциални купувачи в сравнение с хранителните продукти. Във франчайзинг отношенията съществуват нелоялни търговски практики както в хранителния, така и в нехранителния сектор и при тях се забелязват същите проблеми като тези, посочени в становището относно веригата за доставка, тъй като във франчайзинг отношенията става въпрос за същите неравнопоставени отношения между една силна страна (франчайзодател/верига) и една по-слаба страна (франчайзополучател) и следователно за същата липса на свобода (на договаряне) при сключването на договори. Франчайзополучателят подписва договор с условията, наложени от франчайзодателя, и няма друг избор, ако иска да получи договора. Направените по-горе коментари относно фактора страх и прехвърлянето на разходите, свързани с дистрибуцията (франчайзодателя) на франчайзополучателя без компенсация/печалба за него, са приложими също и за франчайзинг отношенията. По време на изпълнението на договора франчайзодателят често налага едностранно промени в договореното посредством „указания“, следователно извън договора. |
| --- | --- |

—

Въпрос 7): Доставките на нехранителни стоки са обект на НТП в значително по-малка степен. Това вероятно се дължи на по-малката им зависимост от големи мрежи за търговия на дребно, тъй като доставките на играчки, спортни стоки или дрехи, например, имат много по-широк спектър от потенциални купувачи в сравнение с хранителните продукти. Във франчайзинг отношенията съществуват нелоялни търговски практики както в хранителния, така и в нехранителния сектор и при тях се забелязват същите проблеми като тези, посочени в становището относно веригата за доставка, тъй като във франчайзинг отношенията става въпрос за същите неравнопоставени отношения между една силна страна (франчайзодател/верига) и една по-слаба страна (франчайзополучател) и следователно за същата липса на свобода (на договаряне) при сключването на договори. Франчайзополучателят подписва договор с условията, наложени от франчайзодателя, и няма друг избор, ако иска да получи договора. Направените по-горе коментари относно фактора страх и прехвърлянето на разходите, свързани с дистрибуцията (франчайзодателя) на франчайзополучателя без компенсация/печалба за него, са приложими също и за франчайзинг отношенията. По време на изпълнението на договора франчайзодателят често налага едностранно промени в договореното посредством „указания“, следователно извън договора.

| — | Въпрос 8): НТП имат голямо въздействие върху възможностите на МСП в областта на земеделското производство и хранително-вкусовата промишленост да инвестират и да създават иновации. Инвестициите за защита на аспекти на обществения интерес, като околната среда, условията на труд, хуманното отношение към животните и изменението на климата, са по-малки поради зависимостта от малък брой купувачи и несигурността, която поражда това положение. |
| --- | --- |

—

Въпрос 8): НТП имат голямо въздействие върху възможностите на МСП в областта на земеделското производство и хранително-вкусовата промишленост да инвестират и да създават иновации. Инвестициите за защита на аспекти на обществения интерес, като околната среда, условията на труд, хуманното отношение към животните и изменението на климата, са по-малки поради зависимостта от малък брой купувачи и несигурността, която поражда това положение.

| — | Въпрос 9): Въздействието върху потребителите на НТП в сделките между предприятия е разгледано подробно в специално проучване (5). Настоящата система влияе негативно върху потребителите, особено в дългосрочен план, тъй като липсват инвестиции в устойчиво производство и иновации. В дългосрочна перспектива те губят и в резултат от провала на пазара в области като околната среда, изменението на климата, условията на труд и хуманното отношение към животните. За да се противодейства на това ни се струва по-приемливо потребителите да плащат малко повече за храна сега, тъй като конкуренцията между веригите за продажба на дребно понастоящем се основава единствено на най-ниската възможна цена за потребителя и всичко друго се жертва за тази цел. |
| --- | --- |

—

Въпрос 9): Въздействието върху потребителите на НТП в сделките между предприятия е разгледано подробно в специално проучване (5). Настоящата система влияе негативно върху потребителите, особено в дългосрочен план, тъй като липсват инвестиции в устойчиво производство и иновации. В дългосрочна перспектива те губят и в резултат от провала на пазара в области като околната среда, изменението на климата, условията на труд и хуманното отношение към животните. За да се противодейства на това ни се струва по-приемливо потребителите да плащат малко повече за храна сега, тъй като конкуренцията между веригите за продажба на дребно понастоящем се основава единствено на най-ниската възможна цена за потребителя и всичко друго се жертва за тази цел.

| — | Въпрос 10): Няма съмнение, че НТП оказват отрицателно въздействие върху функционирането на единния пазар, тъй като ограничават значително възможностите за печалба на малките и средните оператори. На практика големите търговци на дребно решават какво и къде да се продава, като в много случаи критерият не е най-доброто качество за съответната цена, а по-голямото „желание“ или „способност“ за приемане на НТП. |
| --- | --- |

—

Въпрос 10): Няма съмнение, че НТП оказват отрицателно въздействие върху функционирането на единния пазар, тъй като ограничават значително възможностите за печалба на малките и средните оператори. На практика големите търговци на дребно решават какво и къде да се продава, като в много случаи критерият не е най-доброто качество за съответната цена, а по-голямото „желание“ или „способност“ за приемане на НТП.

4.   Правна рамка в областта на нелоялните търговски практики

| 4.1 | В анализа на настоящите правни рамки в държавите членки и на равнище ЕС се очертават два факта. На първо място, използването на НТП от някои силни икономически играчи вече е всеизвестен и неоспорим факт, като съответните органи в няколко държави членки са заключили, че настоящото положение изисква регулиране. |
| --- | --- |

4.1

В анализа на настоящите правни рамки в държавите членки и на равнище ЕС се очертават два факта. На първо място, използването на НТП от някои силни икономически играчи вече е всеизвестен и неоспорим факт, като съответните органи в няколко държави членки са заключили, че настоящото положение изисква регулиране.

| 4.2 | Настоящите размери на НТП, особено в сделките между големи вериги за търговия на дребно и производители на хранителни стоки, разкриват преди всичко колко е остаряло законодателството в областта на конкуренцията. Някои форми на НТП подчертават жестокото изкривяване на конкурентната среда и наличието на реални господстващи позиции, на които настоящото законодателство в областта на монополите не успява да се противопостави. |
| --- | --- |

4.2

Настоящите размери на НТП, особено в сделките между големи вериги за търговия на дребно и производители на хранителни стоки, разкриват преди всичко колко е остаряло законодателството в областта на конкуренцията. Някои форми на НТП подчертават жестокото изкривяване на конкурентната среда и наличието на реални господстващи позиции, на които настоящото законодателство в областта на монополите не успява да се противопостави.

| 4.3 | В допълнение към преразглеждането на законодателството в областта на конкуренцията ЕИСК счита, че е напълно оправдано на равнище ЕС да се забрани използването на определени НТП и по този начин да се постигне необходимата хармонизация на различните правни рамки. Въпреки това, обаче, трябва да има логическа връзка между регулирането на НТП и преразгледаното антимонополно законодателство, за да се гарантира, че ще бъдат санкционирани само логическите инициатори на договори с НТП, т.е. страните с господстващо положение. |
| --- | --- |

4.3

В допълнение към преразглеждането на законодателството в областта на конкуренцията ЕИСК счита, че е напълно оправдано на равнище ЕС да се забрани използването на определени НТП и по този начин да се постигне необходимата хармонизация на различните правни рамки. Въпреки това, обаче, трябва да има логическа връзка между регулирането на НТП и преразгледаното антимонополно законодателство, за да се гарантира, че ще бъдат санкционирани само логическите инициатори на договори с НТП, т.е. страните с господстващо положение.

| 4.4 | За да бъде ефективно това хармонизирано регулиране, то трябва да отчита „заплахата от сваляне от продажба“, а оттам и неспособността на по-слабите договарящи страни, особено МСП – доставчици на супермаркети, да подават жалби; то трябва да бъде разработено така, че да постигне нещо повече от решаване на проблемите в отношенията между предприятията. |
| --- | --- |

4.4

За да бъде ефективно това хармонизирано регулиране, то трябва да отчита „заплахата от сваляне от продажба“, а оттам и неспособността на по-слабите договарящи страни, особено МСП – доставчици на супермаркети, да подават жалби; то трябва да бъде разработено така, че да постигне нещо повече от решаване на проблемите в отношенията между предприятията.

| 4.5 | ЕИСК дава следните отговори на въпросите, поставени в този раздел на Зелената книга, които не са получили отговор в предходните раздели:






  — | Въпрос 11): Приетите в някои държави членки законови актове във връзка с НТП все още не са дали задоволителни резултати. ЕИСК счита, че това се дължи отчасти на факта, че по-голямата част от тези актове бяха приети сравнително неотдавна (в Италия, Словакия, Чешката република, Унгария и Румъния), но и на това, че правните основания за тях не са свързани изрично с липсата на свобода на договаряне, въпреки че самото признание, че се използват НТП, непряко означава, че не всичко е наред по отношение на свободата на договаряне. Би било неправилно, обаче, да се твърди, че тези закони не са постигнали нищо. В страните, които са ги приели, престана практиката да се налагат най-скандални договорни условия и супермаркетите трябва да използват по-сложни методи, ако искат да си осигурят предимства, на които нямат право. Най-голям напредък е постигнат във Франция, където натискът на законодателството и действията за неговото прилагане сведе отстъпките на доставчиците до приемливи равнища (между 10 и 15 процента в сравнение с 50 до 60 процента в миналото) (6). Резултатът е много по-голяма прозрачност в разпределението на ползите по веригата на доставка. |
| --- | --- | --- |

4.5

ЕИСК дава следните отговори на въпросите, поставени в този раздел на Зелената книга, които не са получили отговор в предходните раздели:

—

Въпрос 11): Приетите в някои държави членки законови актове във връзка с НТП все още не са дали задоволителни резултати. ЕИСК счита, че това се дължи отчасти на факта, че по-голямата част от тези актове бяха приети сравнително неотдавна (в Италия, Словакия, Чешката република, Унгария и Румъния), но и на това, че правните основания за тях не са свързани изрично с липсата на свобода на договаряне, въпреки че самото признание, че се използват НТП, непряко означава, че не всичко е наред по отношение на свободата на договаряне. Би било неправилно, обаче, да се твърди, че тези закони не са постигнали нищо. В страните, които са ги приели, престана практиката да се налагат най-скандални договорни условия и супермаркетите трябва да използват по-сложни методи, ако искат да си осигурят предимства, на които нямат право. Най-голям напредък е постигнат във Франция, където натискът на законодателството и действията за неговото прилагане сведе отстъпките на доставчиците до приемливи равнища (между 10 и 15 процента в сравнение с 50 до 60 процента в миналото) (6). Резултатът е много по-голяма прозрачност в разпределението на ползите по веригата на доставка.

| — | Въпрос 12): Доколко е належащо приемането на специализирано законодателство зависи, между другото, от мащабите на използване на НТП, но те са различни във всяка страна. Положението в южната част на Европа е различно от това в страните от Централна и Източна Европа или в тези от Северна Европа. Всеки регион има малко по-различна правна култура и традиции. Затова някои страни имат регулаторна (или саморегулаторна) рамка, а други – не. |
| --- | --- |

—

Въпрос 12): Доколко е належащо приемането на специализирано законодателство зависи, между другото, от мащабите на използване на НТП, но те са различни във всяка страна. Положението в южната част на Европа е различно от това в страните от Централна и Източна Европа или в тези от Северна Европа. Всеки регион има малко по-различна правна култура и традиции. Затова някои страни имат регулаторна (или саморегулаторна) рамка, а други – не.

| — | Въпрос 14): ЕИСК е убеден, че на равнището на ЕС следва да се приемат нови мерки за хармонизация (вж. параграфи 4.2, 4.3 и 4.4 по-горе). |
| --- | --- |

—

Въпрос 14): ЕИСК е убеден, че на равнището на ЕС следва да се приемат нови мерки за хармонизация (вж. параграфи 4.2, 4.3 и 4.4 по-горе).

| — | Въпрос 15): Вече се наблюдава определено положително въздействие на регулирането (вж. по-горе). Съществуват определени тревоги по отношение на регулирането на тази област, но те са свързани с концепцията за свобода на договаряне. Тъй като тя на практика липсва при разглежданите договорни отношения, тези тревоги са неоснователни. |
| --- | --- |

—

Въпрос 15): Вече се наблюдава определено положително въздействие на регулирането (вж. по-горе). Съществуват определени тревоги по отношение на регулирането на тази област, но те са свързани с концепцията за свобода на договаряне. Тъй като тя на практика липсва при разглежданите договорни отношения, тези тревоги са неоснователни.

5.   Прилагане на правилата срещу нелоялните търговски практики

5.1   Механизми за осигуряване на прилагане на национално равнище

| 5.1.1 | ЕИСК подкрепя мнението на Европейската комисия, че прилаганите понастоящем механизми на национално равнище срещу НТП са като цяло неадекватни. Това се дължи основно на факта, че те не отчитат наличието на климат на страх, произтичащ от липсата на реална свобода на договаряне и заплахата от сваляне от продажба. До момента тези проблеми са решени най-добре във Франция, където надзорният орган може да действа въз основа на неофициална информация и по собствена инициатива. Основание за ограничаването на НТП е и защитата на националния икономически интерес, а не защитата на по-слабата договаряща страна. |
| --- | --- |

5.1.1

ЕИСК подкрепя мнението на Европейската комисия, че прилаганите понастоящем механизми на национално равнище срещу НТП са като цяло неадекватни. Това се дължи основно на факта, че те не отчитат наличието на климат на страх, произтичащ от липсата на реална свобода на договаряне и заплахата от сваляне от продажба. До момента тези проблеми са решени най-добре във Франция, където надзорният орган може да действа въз основа на неофициална информация и по собствена инициатива. Основание за ограничаването на НТП е и защитата на националния икономически интерес, а не защитата на по-слабата договаряща страна.

| 5.1.2 | Докато някои държави членки имат закони за борба с използването на нелоялни практики в процеса на договаряне, в други те липсват. Нещо повече, налице са значителни разлики между отделните закони. Няма съмнение, че тези два факта са пречка пред трансграничната търговия (въпрос 16). |
| --- | --- |

5.1.2

Докато някои държави членки имат закони за борба с използването на нелоялни практики в процеса на договаряне, в други те липсват. Нещо повече, налице са значителни разлики между отделните закони. Няма съмнение, че тези два факта са пречка пред трансграничната търговия (въпрос 16).

| 5.1.3 | ЕИСК счита, че единственият разумен общ подход към справянето с отрицателното въздействие от различията между приложимото законодателство се състои в приемането на хармонизирано законодателство по отношение на използването на НТП (въпрос 17). |
| --- | --- |

5.1.3

ЕИСК счита, че единственият разумен общ подход към справянето с отрицателното въздействие от различията между приложимото законодателство се състои в приемането на хармонизирано законодателство по отношение на използването на НТП (въпрос 17).

5.2   Механизми за осигуряване на прилагане на равнището на ЕС

| 5.2.1 | ЕИСК е съгласен с твърдението на Комисията, че понастоящем на равнището на ЕС липсва конкретен механизъм за борба с НТП. Комитетът е убеден също така, че е необходимо, ако бъде преодолян факторът страх, на националните органи в тази сфера да бъдат дадени правомощия да действат по собствена инициатива, да получават анонимни или неофициални оплаквания и да налагат санкции (въпрос 18). |
| --- | --- |

5.2.1

ЕИСК е съгласен с твърдението на Комисията, че понастоящем на равнището на ЕС липсва конкретен механизъм за борба с НТП. Комитетът е убеден също така, че е необходимо, ако бъде преодолян факторът страх, на националните органи в тази сфера да бъдат дадени правомощия да действат по собствена инициатива, да получават анонимни или неофициални оплаквания и да налагат санкции (въпрос 18).

6.   Видове нелоялни търговски практики

| 6.1 | ЕИСК е съгласен, че НТП се прилагат както по веригата за доставка на хранителни, така и на нехранителни стоки, но – в съответствие с казаното по-горе – изразява убеждението, че положението е най-сериозно в сделките между супермаркетите и производителите МСП. |
| --- | --- |

6.1

ЕИСК е съгласен, че НТП се прилагат както по веригата за доставка на хранителни, така и на нехранителни стоки, но – в съответствие с казаното по-горе – изразява убеждението, че положението е най-сериозно в сделките между супермаркетите и производителите МСП.

| 6.2 | Що се отнася до таксите за вписване, не е ясно какви са основанията за таксата, която трябва да заплаща бъдещият доставчик. В голямото мнозинство от случаите дори плащането на тази такса – което е предварително и необходимо условие при всички форми на търговски сделки – не дава на доставчика никаква гаранция, че купувачът действително ще закупи въпросните стоки и няма безпричинно да свали стоките му от продажба. |
| --- | --- |

6.2

Що се отнася до таксите за вписване, не е ясно какви са основанията за таксата, която трябва да заплаща бъдещият доставчик. В голямото мнозинство от случаите дори плащането на тази такса – което е предварително и необходимо условие при всички форми на търговски сделки – не дава на доставчика никаква гаранция, че купувачът действително ще закупи въпросните стоки и няма безпричинно да свали стоките му от продажба.

| 6.3 | Отстъпките, предоставяни на доставчиците, са обичайна част от настоящите практики на големите вериги за търговия на дребно. ЕИСК е убеден, че общата полза от тях е, меко казано, съмнителна. От една страна, отстъпките на доставчиците са символ на злоупотребата с реално господстващо положение, тъй като те често прикриват ненужни и фиктивни услуги; от друга страна, те създават значителна липса на прозрачност по отношение на разпределението на ползите. Съществуването на отстъпки на доставчиците означава, че доставчиците (и външните наблюдатели) срещат големи трудности да определят колко точно са получили за доставените стоки. На практика поръчката за доставка на стоки е обвързана с приемането на услуги, предлагани от купувача. ЕИСК счита, че таксите за реални или оправдани услуги, предоставяни от купувача на доставчика, следва да бъдат включени в покупната цена на хранителните стоки. |
| --- | --- |

6.3

Отстъпките, предоставяни на доставчиците, са обичайна част от настоящите практики на големите вериги за търговия на дребно. ЕИСК е убеден, че общата полза от тях е, меко казано, съмнителна. От една страна, отстъпките на доставчиците са символ на злоупотребата с реално господстващо положение, тъй като те често прикриват ненужни и фиктивни услуги; от друга страна, те създават значителна липса на прозрачност по отношение на разпределението на ползите. Съществуването на отстъпки на доставчиците означава, че доставчиците (и външните наблюдатели) срещат големи трудности да определят колко точно са получили за доставените стоки. На практика поръчката за доставка на стоки е обвързана с приемането на услуги, предлагани от купувача. ЕИСК счита, че таксите за реални или оправдани услуги, предоставяни от купувача на доставчика, следва да бъдат включени в покупната цена на хранителните стоки.

| 6.4 | ЕИСК дава следните отговори на въпросите, поставени в този раздел на Зелената книга, които не са получили отговор в предходните раздели:






  — | Въпрос 19): Бихме прибавили към списъка на НТП плащанията за фиктивни и ненужни услуги, неоснователно високите плащания за реално предоставени услуги и прехвърлянето на търговския риск и маркетинговите разходи към доставчика. |
| --- | --- | --- |

6.4

ЕИСК дава следните отговори на въпросите, поставени в този раздел на Зелената книга, които не са получили отговор в предходните раздели:

—

Въпрос 19): Бихме прибавили към списъка на НТП плащанията за фиктивни и ненужни услуги, неоснователно високите плащания за реално предоставени услуги и прехвърлянето на търговския риск и маркетинговите разходи към доставчика.

| — | Въпрос 20): Списъкът на НТП е предпоставка за борбата с тези практики. Той, разбира се, следва да се актуализира редовно. Но само списъците не са достатъчни. Трябва да бъде предложено достатъчно широко определение за НТП, което да обхваща всички случаи, които не се вписват в широкото определение за „добри търговски практики“ по отношение на „добросъвестност“, „договорно равновесие“ и общите правила на предприятията в съответните сектори на икономиката. |
| --- | --- |

—

Въпрос 20): Списъкът на НТП е предпоставка за борбата с тези практики. Той, разбира се, следва да се актуализира редовно. Но само списъците не са достатъчни. Трябва да бъде предложено достатъчно широко определение за НТП, което да обхваща всички случаи, които не се вписват в широкото определение за „добри търговски практики“ по отношение на „добросъвестност“, „договорно равновесие“ и общите правила на предприятията в съответните сектори на икономиката.

| — | Въпрос 21): ЕИСК счита, че всяка брънка от цялата верига на доставка следва да поема присъщите за нея разходи и рискове, като по този начин постига справедлив дял от общия марж. С други думи, производителят следва да поема разходите и рисковете, свързани с производството, а търговецът на дребно – тези, свързани с продажбите. |
| --- | --- |

—

Въпрос 21): ЕИСК счита, че всяка брънка от цялата верига на доставка следва да поема присъщите за нея разходи и рискове, като по този начин постига справедлив дял от общия марж. С други думи, производителят следва да поема разходите и рисковете, свързани с производството, а търговецът на дребно – тези, свързани с продажбите.

| — | Въпрос 23): ЕИСК счита, че лоялните практики следва да бъдат заложени в рамка на равнище ЕС. |
| --- | --- |

—

Въпрос 23): ЕИСК счита, че лоялните практики следва да бъдат заложени в рамка на равнище ЕС.

| — | Въпрос 24): ЕИСК изразява убеждението, че на равнище ЕС следва да се приеме обвързващ законодателен инструмент, например регламент. |
| --- | --- |

—

Въпрос 24): ЕИСК изразява убеждението, че на равнище ЕС следва да се приеме обвързващ законодателен инструмент, например регламент.

| — | Въпрос 25): ЕИСК счита, че в Зелената книга не се отделя достатъчно внимание на справянето с въздействието на НТП, използвани в сделките между предприятията, върху потребителите и националния икономически интерес. |
| --- | --- |

—

Въпрос 25): ЕИСК счита, че в Зелената книга не се отделя достатъчно внимание на справянето с въздействието на НТП, използвани в сделките между предприятията, върху потребителите и националния икономически интерес.

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Вж. становище на ЕИСК относно „Заблуждаващи търговски практики“ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 61-65.

1

(2)  Вж. ОВ C 255, 14.10.2005 г., стр. 44.

2

(3)  Вж. писмената декларация на членовете на ЕП No 0088/2007. „за разследване и премахване на злоупотребата с власт от страна на големите супермаркети, които осъществяват дейността си в Европейския съюз“.

3

(4)  Европейска комисия, съобщение за медиите, Брюксел, 5 декември 2012 г., „Подобряване на функционирането на веригата за доставка на храни“.

4

(5)  Вж. Consumers International, The relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers? („Отношенията между супермаркетите и доставчиците – какви са последиците за потребителите?“), 2012 г.

5

The relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers?

(6)  По данни на френската Главна дирекция по въпросите на конкуренцията, потреблението и борбата с измамите.

6

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следното изменение, което получи повече от една четвърт от подадените гласове, беше отхвърлено по време на разискванията (член 54, параграф 3 от ПД):

Параграф 1.10

се изменя, както следва:

„ЕИСК счита, че приетите от няколко държави членки закони за ограничаване на нелоялните търговски практики отразяват факта, че настоящото положение е неприемливо. Въпреки че по различни причини резултатите от тези закони са незадоволителни, би било погрешно да се твърди, че не е постигнато нищо. Един от успехите се състои в по-голямата
  По отношение на прозрачността при определянето на цените обаче има още какво да се желае, както
  по отношение на начина, по който се споделят ползите, и прекратяването на най-явните изнудвачески практики все още далече не е факт.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени на заседанието.

Резултат от гласуването на изменението:

Резултат от гласуването на изменението:

| Гласове „за“ | : | 54 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 63 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 27 |

Гласове „за“

:

54

Гласове „против“

:

63

Гласове „въздържал се“

:

27

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/33

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Интелигентното регулиране – отговор на нуждите на малките и средните предприятия“

COM(2013) 122 final

2013/C 327/07

Докладчик: г-жа DARMANIN

Съдокладчик: г-н BURNS

На 18 април 2013 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите– Интелигентното регулиране – отговор на нуждите на малките и средните предприятия“

COM(2013) 122 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2013 г.

На 491-ата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 156 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК подкрепя целта на Комисията да отдели приоритетно място на интелигентното регулиране в дневния си ред. Регулирането е необходимо, но трябва да е добре разработено, за да може да постигне целите на политиката на ЕС с минимални разходи. ЕИСК приветства усилията, положени от Европейската комисия през годините, за насърчаване на разработването и прилагането на по-добри регулаторни инструменти, включително оценки на въздействието (ОВ) и форми на участие на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК подкрепя целта на Комисията да отдели приоритетно място на интелигентното регулиране в дневния си ред. Регулирането е необходимо, но трябва да е добре разработено, за да може да постигне целите на политиката на ЕС с минимални разходи. ЕИСК приветства усилията, положени от Европейската комисия през годините, за насърчаване на разработването и прилагането на по-добри регулаторни инструменти, включително оценки на въздействието (ОВ) и форми на участие на заинтересованите страни.

| 1.2 | Поради това Комитетът:






  а) | отбелязва, че макар и интелигентното регулиране да е необходимо за предприятията от всякакъв мащаб, бюрокрацията има непропорционално въздействие върху малките предприятия, и особено върху микропредприятията; |
| --- | --- | --- |

1.2

Поради това Комитетът:

а)

отбелязва, че макар и интелигентното регулиране да е необходимо за предприятията от всякакъв мащаб, бюрокрацията има непропорционално въздействие върху малките предприятия, и особено върху микропредприятията;

| б) | припомня на всички служби на Комисията, че „тестът за МСП“ е неразделна част от оценката на въздействието. Приканва европейския законодател да отчита специфичните характеристики на малките предприятия и микропредприятията в рамките на групата на МСП, когато изготвя оценки на въздействието и съставя законодателни текстове; |
| --- | --- |

б)

припомня на всички служби на Комисията, че „тестът за МСП“ е неразделна част от оценката на въздействието. Приканва европейския законодател да отчита специфичните характеристики на малките предприятия и микропредприятията в рамките на групата на МСП, когато изготвя оценки на въздействието и съставя законодателни текстове;

| в) | приветства програмата REFIT, която ще установи какви тежести и неефективни мерки се прилагат спрямо МСП. Тази програма би трябвало да се използва, за да се установи кои от съществуващите разпоредби вече не съответстват на предназначението си, да се предложи оттеглянето им и да се консолидира действащото законодателство. Предлагаме Комисията да започне нови проверки за пригодност възможно най-скоро, като започне от т.нар. „челна десетка“ на най-обременяващите регламенти, представени в настоящото съобщение, и насочи вниманието си конкретно към микропредприятията; |
| --- | --- |

в)

приветства програмата REFIT, която ще установи какви тежести и неефективни мерки се прилагат спрямо МСП. Тази програма би трябвало да се използва, за да се установи кои от съществуващите разпоредби вече не съответстват на предназначението си, да се предложи оттеглянето им и да се консолидира действащото законодателство. Предлагаме Комисията да започне нови проверки за пригодност възможно най-скоро, като започне от т.нар. „челна десетка“ на най-обременяващите регламенти, представени в настоящото съобщение, и насочи вниманието си конкретно към микропредприятията;

| г) | посочва един от принципите на тази програма, който предвижда ОВ да бъдат опростени, като се въведе стандартен формат и се добави ясно резюме на съдържанието, посочващо основните засегнати въпроси, включително разходите за прилагането, по-специално по отношение на микропредприятията; |
| --- | --- |

г)

посочва един от принципите на тази програма, който предвижда ОВ да бъдат опростени, като се въведе стандартен формат и се добави ясно резюме на съдържанието, посочващо основните засегнати въпроси, включително разходите за прилагането, по-специално по отношение на микропредприятията;

| д) | подкрепя създаването в дългосрочен план на единен независим съвет за оценка (НСО), чиято дейност да обхваща всички институции на ЕС. НСО би трябвало да ползва външни експерти за допълнително проучване на предложенията на Комисията с цел да се гарантира правилното разбиране на различните изложени концепции; |
| --- | --- |

д)

подкрепя създаването в дългосрочен план на единен независим съвет за оценка (НСО), чиято дейност да обхваща всички институции на ЕС. НСО би трябвало да ползва външни експерти за допълнително проучване на предложенията на Комисията с цел да се гарантира правилното разбиране на различните изложени концепции;

| е) | споделя мнението, че на микропредприятията не би трябвало да се предоставя универсално освобождаване, а вместо това за всеки отделен случай на законодателно предложение би трябвало да се прилага индивидуален подход, след извършване на цялостна оценка на въздействието; |
| --- | --- |

е)

споделя мнението, че на микропредприятията не би трябвало да се предоставя универсално освобождаване, а вместо това за всеки отделен случай на законодателно предложение би трябвало да се прилага индивидуален подход, след извършване на цялостна оценка на въздействието;

| ж) | припомня на Комисията да предоставя информация относно това какви промени са били направени вследствие на консултационния процес и на какво основание; |
| --- | --- |

ж)

припомня на Комисията да предоставя информация относно това какви промени са били направени вследствие на консултационния процес и на какво основание;

| з) | счита, че Европейската комисия би трябвало постоянно да следи таблото с показатели за МСП, създадено чрез централизирана координационна служба в тясно сътрудничество с организациите на МСП; |
| --- | --- |

з)

счита, че Европейската комисия би трябвало постоянно да следи таблото с показатели за МСП, създадено чрез централизирана координационна служба в тясно сътрудничество с организациите на МСП;

| и) | отправя искане за нова програма за намаляване на ненужната регулаторна тежест, с която да се гарантира, че по-интелигентното регулиране на освобождава предприятията от регулирането в областта на защитата на работниците, стандартите за равенство между мъжете и жените или екологичните стандарти. Поради това се обявява в подкрепа на нов мандат до 2020 г. за групата „Щойбер“ за осъществяване на мониторинг и изпълнение на специално свързаните с микропредприятията и малките предприятия политики в сътрудничество със социалните партньори и организациите на МСП; |
| --- | --- |

и)

отправя искане за нова програма за намаляване на ненужната регулаторна тежест, с която да се гарантира, че по-интелигентното регулиране на освобождава предприятията от регулирането в областта на защитата на работниците, стандартите за равенство между мъжете и жените или екологичните стандарти. Поради това се обявява в подкрепа на нов мандат до 2020 г. за групата „Щойбер“ за осъществяване на мониторинг и изпълнение на специално свързаните с микропредприятията и малките предприятия политики в сътрудничество със социалните партньори и организациите на МСП;

| й) | отправя искане към Съвета и Парламента, когато изготвят политика относно законодателство на ЕС, да ограничават също така и административната тежест за предприятията; |
| --- | --- |

й)

отправя искане към Съвета и Парламента, когато изготвят политика относно законодателство на ЕС, да ограничават също така и административната тежест за предприятията;

| к) | предлага държавите членки да обменят най-добри практики в областта на интелигентното регулиране с цел да се избегне допълнителното регулиране на национално равнище. |
| --- | --- |

к)

предлага държавите членки да обменят най-добри практики в областта на интелигентното регулиране с цел да се избегне допълнителното регулиране на национално равнище.

2.   Предложение на Европейската комисия

| 2.1 | През ноември 2011 г. Комисията публикува доклад, озаглавен „Минимизиране на регулаторната тежест за МСП – Адаптиране на законодателството на ЕС спрямо нуждите на микропредприятията“ (1), в който се определят мерки, насочени специално към МСП. В този доклад се споделят виждания относно принципа „Мисли първо за малките!“, описан в „Small Business Act“ (2) (SBA), съгласно който е необходимо да се отчита как всяко разработвано законодателство въздейства върху МСП и да се опрости съществуващата регулаторна среда. Комисията изрази готовността си да се справи с тежестите за МСП чрез новата Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIТ) (3), започнала действието си през декември 2012 г. |
| --- | --- |

2.1

През ноември 2011 г. Комисията публикува доклад, озаглавен „Минимизиране на регулаторната тежест за МСП – Адаптиране на законодателството на ЕС спрямо нуждите на микропредприятията“ (1), в който се определят мерки, насочени специално към МСП. В този доклад се споделят виждания относно принципа „Мисли първо за малките!“, описан в „Small Business Act“ (2) (SBA), съгласно който е необходимо да се отчита как всяко разработвано законодателство въздейства върху МСП и да се опрости съществуващата регулаторна среда. Комисията изрази готовността си да се справи с тежестите за МСП чрез новата Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIТ) (3), започнала действието си през декември 2012 г.

| 2.2 | В съобщението на Комисията относно „Интелигентното регулиране – отговор на нуждите на малките и средните предприятия“ (4), което беше прието на 7 март 2013 г. и внесено на пролетния Европейски съвет, са отразени всички мерки, осъществени от Комисията във връзка с въпросите относно тежестта за МСП от 2011 г. до този момент. Съобщението разглежда напредъка в:






  — | обсъждането на ролята на оценките на въздействието за регулирането на МСП; |
| --- | --- | --- |

2.2

В съобщението на Комисията относно „Интелигентното регулиране – отговор на нуждите на малките и средните предприятия“ (4), което беше прието на 7 март 2013 г. и внесено на пролетния Европейски съвет, са отразени всички мерки, осъществени от Комисията във връзка с въпросите относно тежестта за МСП от 2011 г. до този момент. Съобщението разглежда напредъка в:

—

обсъждането на ролята на оценките на въздействието за регулирането на МСП;

| — | въвеждането на годишно табло с показатели за МСП; |
| --- | --- |

—

въвеждането на годишно табло с показатели за МСП;

| — | осигуряването на проверки за регулаторна пригодност. |
| --- | --- |

—

осигуряването на проверки за регулаторна пригодност.

3.   Наблюдения и коментари

3.1   Интелигентното регулиране е изключително важно за МСП и особено за микропредприятията

| 3.1.1 | ЕИСК винаги е подпомагал и насърчавал инициативите за по-добро регулиране, което се посочва ясно в различните му становища (5). Комитетът счита, че макар и интелигентното регулиране да е необходимо за предприятията от всякакъв мащаб, бюрокрацията има непропорционално голямо въздействие върху микропредприятията и малките предприятия. По този повод прилагането на принципа „Мисли първо за малките предприятия!“ би трябвало да бъде приоритетно съображение при изготвянето на ново законодателство и в процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

3.1.1

ЕИСК винаги е подпомагал и насърчавал инициативите за по-добро регулиране, което се посочва ясно в различните му становища (5). Комитетът счита, че макар и интелигентното регулиране да е необходимо за предприятията от всякакъв мащаб, бюрокрацията има непропорционално голямо въздействие върху микропредприятията и малките предприятия. По този повод прилагането на принципа „Мисли първо за малките предприятия!“ би трябвало да бъде приоритетно съображение при изготвянето на ново законодателство и в процеса на вземане на решения.

| 3.1.2 | МСП се различават по своя размер, предмет на дейност, цели, финансиране, управление, географско местоположение и правен статут (6). Поради това изготвящите политиките трябва да вземат предвид тези различия, когато съставят регулаторни актове за тях. Те не бива да забравят, че отделните разпоредби може и да не изглеждат особено обременяващи, но натрупването на правила и законодателни актове, по-специално, обезкуражава микропредприятията и малките предприятия да разработват нови идеи, да навлизат на нови пазари или да наемат повече служители. |
| --- | --- |

3.1.2

МСП се различават по своя размер, предмет на дейност, цели, финансиране, управление, географско местоположение и правен статут (6). Поради това изготвящите политиките трябва да вземат предвид тези различия, когато съставят регулаторни актове за тях. Те не бива да забравят, че отделните разпоредби може и да не изглеждат особено обременяващи, но натрупването на правила и законодателни актове, по-специално, обезкуражава микропредприятията и малките предприятия да разработват нови идеи, да навлизат на нови пазари или да наемат повече служители.

| 3.1.3 | В резултат на това много МСП, особено микропредприятията и малките предприятия, гледат на законодателството като на способ за осуетяване на предприемаческото развитие, а не за подпомагане на растежа. ЕИСК счита, че по-интелигентното регулиране на равнището на ЕС няма да е от полза, ако в законодателството не бъде ясно посочено на кои предприятия то се опитва да помогне и какви освобождавания (ако се предвиждат такива) могат да ползват или имат правото да поискат тези предприятия. Следователно ЕИСК настоятелно призовава Комисията да прилага напълно „теста за МСП“ по време на всички оценки на въздействието, осъществявани в различните генерални дирекции. Комитетът е на мнение, че „тестът за МСП“ трябва да включва потенциалните разходи и ползи от предложенията в зависимост от размера на предприятието, и да прави ясно разграничение между микро-, малките и средните предприятия. Ако „тестът за МСП“ не бъде осъществен правилно, то тогава той би получил отрицателно становище от Съвета за оценка на въздействието. |
| --- | --- |

3.1.3

В резултат на това много МСП, особено микропредприятията и малките предприятия, гледат на законодателството като на способ за осуетяване на предприемаческото развитие, а не за подпомагане на растежа. ЕИСК счита, че по-интелигентното регулиране на равнището на ЕС няма да е от полза, ако в законодателството не бъде ясно посочено на кои предприятия то се опитва да помогне и какви освобождавания (ако се предвиждат такива) могат да ползват или имат правото да поискат тези предприятия. Следователно ЕИСК настоятелно призовава Комисията да прилага напълно „теста за МСП“ по време на всички оценки на въздействието, осъществявани в различните генерални дирекции. Комитетът е на мнение, че „тестът за МСП“ трябва да включва потенциалните разходи и ползи от предложенията в зависимост от размера на предприятието, и да прави ясно разграничение между микро-, малките и средните предприятия. Ако „тестът за МСП“ не бъде осъществен правилно, то тогава той би получил отрицателно становище от Съвета за оценка на въздействието.

3.2   Ролята на оценките на въздействието (ОВ)

| 3.2.1 | Във връзка с това ЕИСК признава ролята на ОВ (7) като основен елемент в изготвянето на политиката относно МСП на равнището на ЕС. Комитетът настоява Комисията да изготви солидни, съответстващи на целта и логични ОВ. ЕИСК припомня на Комисията, че е необходимо да се спазват принципите на субсидиарност и пропорционалност. Оценката на въздействието би трябвало да съдържа и анализ на разходите. Повишените разходи за предприятията вследствие на регулирането прави икономически неизгодни някои дейности, които при липса на регулиране биха били печеливши. Поради това някои маргинални предприятия ще бъдат принудени да напуснат пазара, което ще ограничи потенциала за икономическа дейност на частния сектор. ЕИСК приканва Комисията да издава независимо проверявана годишна декларация относно общите нетни разходи на предприятията във връзка с предложенията за регулаторни актове. В тази декларация би трябвало да се съдържат и основните промени в предложенията относно политиките в резултат на ОВ. |
| --- | --- |

3.2.1

Във връзка с това ЕИСК признава ролята на ОВ (7) като основен елемент в изготвянето на политиката относно МСП на равнището на ЕС. Комитетът настоява Комисията да изготви солидни, съответстващи на целта и логични ОВ. ЕИСК припомня на Комисията, че е необходимо да се спазват принципите на субсидиарност и пропорционалност. Оценката на въздействието би трябвало да съдържа и анализ на разходите. Повишените разходи за предприятията вследствие на регулирането прави икономически неизгодни някои дейности, които при липса на регулиране биха били печеливши. Поради това някои маргинални предприятия ще бъдат принудени да напуснат пазара, което ще ограничи потенциала за икономическа дейност на частния сектор. ЕИСК приканва Комисията да издава независимо проверявана годишна декларация относно общите нетни разходи на предприятията във връзка с предложенията за регулаторни актове. В тази декларация би трябвало да се съдържат и основните промени в предложенията относно политиките в резултат на ОВ.

| 3.2.2 | ЕИСК отчита, че ОВ са технически документи, но тяхната дължина и използваният в тях език могат да ги направят неразбираеми, особено ако малките предприятия желаят да дадат своя принос за тях. Комитетът препоръчва да се опрости ползването им (8) като се въведе стандартен формат и ясно резюмe на съдържанието, посочващо основните засегнати въпроси, и се разглежда всяка една от подгрупите МСП. |
| --- | --- |

3.2.2

ЕИСК отчита, че ОВ са технически документи, но тяхната дължина и използваният в тях език могат да ги направят неразбираеми, особено ако малките предприятия желаят да дадат своя принос за тях. Комитетът препоръчва да се опрости ползването им (8) като се въведе стандартен формат и ясно резюмe на съдържанието, посочващо основните засегнати въпроси, и се разглежда всяка една от подгрупите МСП.

| 3.2.3 | ЕИСК призовава за независим и прозрачен контрол върху проектооценките на въздействието от заинтересованите страни, включително бизнес организациите, представляващи микропредприятията, малките или средните предприятия с цел да се гарантира високото им качество и изготвянето им в съответствие с насоките (9). |
| --- | --- |

3.2.3

ЕИСК призовава за независим и прозрачен контрол върху проектооценките на въздействието от заинтересованите страни, включително бизнес организациите, представляващи микропредприятията, малките или средните предприятия с цел да се гарантира високото им качество и изготвянето им в съответствие с насоките (9).

| 3.2.4 | Оценките на въздействието трябва да определят подробно как и в каква степен следва да се използват специални мерки и модели (като освобождавания, опростявания и др.) за намаляване на регулаторната тежест за МСП. ЕИСК приветства стъпката за увеличено прилагане на критерия за отражението върху МСП и припомня необходимостта от изчерпателно и самостоятелно изследване на въздействието на законодателството върху трите различни подгрупи, както и последващо разглеждане на обхвата на освобождаването на микропредприятията от ново регулиране или приемане на по-леки режими. |
| --- | --- |

3.2.4

Оценките на въздействието трябва да определят подробно как и в каква степен следва да се използват специални мерки и модели (като освобождавания, опростявания и др.) за намаляване на регулаторната тежест за МСП. ЕИСК приветства стъпката за увеличено прилагане на критерия за отражението върху МСП и припомня необходимостта от изчерпателно и самостоятелно изследване на въздействието на законодателството върху трите различни подгрупи, както и последващо разглеждане на обхвата на освобождаването на микропредприятията от ново регулиране или приемане на по-леки режими.

| 3.2.5 | ЕИСК отбелязва, че Комисията изглежда се отдалечава от плановете си за универсално освобождаване на микропредприятията от действието на разпоредбите на ЕС, когато изготвя оценка на въздействието. ЕИСК приветства тази стъпка и подчертава, че интелигентното регулиране трябва да е съобразено с вида и размера на предприятията и да не е прекомерно сложно. Ако тези критерии са спазени, за собствениците на предприятия ще е лесно да отговорят на изискванията чрез разработването на съответни вътрешни процедури, съобразени с целите на интелигентното регулиране. |
| --- | --- |

3.2.5

ЕИСК отбелязва, че Комисията изглежда се отдалечава от плановете си за универсално освобождаване на микропредприятията от действието на разпоредбите на ЕС, когато изготвя оценка на въздействието. ЕИСК приветства тази стъпка и подчертава, че интелигентното регулиране трябва да е съобразено с вида и размера на предприятията и да не е прекомерно сложно. Ако тези критерии са спазени, за собствениците на предприятия ще е лесно да отговорят на изискванията чрез разработването на съответни вътрешни процедури, съобразени с целите на интелигентното регулиране.

| 3.2.6 | Микропредприятията и малките предприятия си дават сметка, че са по-близо до клиентите си, отколкото големите международни компании. Те също така са наясно, че клиентите все по-често търсят местни предприятия, които са етични и полагат грижи за местната околна среда. ЕИСК припомня на Комисията, че поради това е жизненоважно предприятията да спазват стандартите и разпоредбите, които уреждат качеството им, както и това на предлаганите от тях продукти и услуги, ако желаят да бъдат успешни и да продължат да са конкурентоспособни на различните пазари. Така например, освобождаването на микропредприятията от приложното поле на разпоредбите за защита на потребителите и околната среда в крайна сметка би могло да навреди на тези предприятия (10). |
| --- | --- |

3.2.6

Микропредприятията и малките предприятия си дават сметка, че са по-близо до клиентите си, отколкото големите международни компании. Те също така са наясно, че клиентите все по-често търсят местни предприятия, които са етични и полагат грижи за местната околна среда. ЕИСК припомня на Комисията, че поради това е жизненоважно предприятията да спазват стандартите и разпоредбите, които уреждат качеството им, както и това на предлаганите от тях продукти и услуги, ако желаят да бъдат успешни и да продължат да са конкурентоспособни на различните пазари. Така например, освобождаването на микропредприятията от приложното поле на разпоредбите за защита на потребителите и околната среда в крайна сметка би могло да навреди на тези предприятия (10).

| 3.2.7 | Комитетът счита, наред с гореизложеното, че оценките на въздействието трябва също така да имат за цел да измерват прецизно ефекта на доминото, който биха могли да предизвикат определени мерки, целящи намаляване на административната тежест посредством изменение на разпоредбите относно МСП. В резултат от прилагането на подобни мерки биха могли да възникнат косвени последици, които да променят социалното равновесие и отношенията с държавната администрация (недеклариран труд, запознаване с данъчната информация, социалноосигурителни вноски, квалификация и естество на трудовия договор и др.).
  Интелигентното регулиране в областта на МСП следва по същността си да е такова, че да не поражда ако не никакви, то поне не отрицателни последици. Във връзка с това ЕИСК припомня на Комисията, че интелигентното регулиране не би трябвало нито да отслабва правата на работниците (11), нито да намалява основното им равнище на защита, особено по отношение на здравословните и безопасни условия на труд. |
| --- | --- |

3.2.7

Комитетът счита, наред с гореизложеното, че оценките на въздействието трябва също така да имат за цел да измерват прецизно ефекта на доминото, който биха могли да предизвикат определени мерки, целящи намаляване на административната тежест посредством изменение на разпоредбите относно МСП. В резултат от прилагането на подобни мерки биха могли да възникнат косвени последици, които да променят социалното равновесие и отношенията с държавната администрация (недеклариран труд, запознаване с данъчната информация, социалноосигурителни вноски, квалификация и естество на трудовия договор и др.).

Интелигентното регулиране в областта на МСП следва по същността си да е такова, че да не поражда ако не никакви, то поне не отрицателни последици. Във връзка с това ЕИСК припомня на Комисията, че интелигентното регулиране не би трябвало нито да отслабва правата на работниците (11), нито да намалява основното им равнище на защита, особено по отношение на здравословните и безопасни условия на труд.

3.3   Табло с показатели за МСП

| 3.3.1 | ЕИСК приветства създаването на годишно табло с показатели за МСП, даващо възможност за проследяване на специфичните мерки в хода на цикъла на вземането на решения. Очакваме да видим как то ще се прилага на практика и какви ще бъдат резултатите от прилагането му. |
| --- | --- |

3.3.1

ЕИСК приветства създаването на годишно табло с показатели за МСП, даващо възможност за проследяване на специфичните мерки в хода на цикъла на вземането на решения. Очакваме да видим как то ще се прилага на практика и какви ще бъдат резултатите от прилагането му.

| 3.3.2 | ЕИСК счита, че Европейската комисия би трябвало непрестанно да следи таблото с показателите за МСП чрез централизирана координационна служба, която да работи в тясно сътрудничество с различните институции и органи на ЕС. Държавите членки и организациите на МСП също са поканени да се включат. |
| --- | --- |

3.3.2

ЕИСК счита, че Европейската комисия би трябвало непрестанно да следи таблото с показателите за МСП чрез централизирана координационна служба, която да работи в тясно сътрудничество с различните институции и органи на ЕС. Държавите членки и организациите на МСП също са поканени да се включат.

3.4   Подобряване на консултациите с МСП

| 3.4.1 | ЕИСК приветства факта, че в процеса на планираната подготвителна и консултативна дейност на заинтересованите страни се предоставят пътни карти, които ги информират за евентуални инициативи на Комисията. Провеждането на консултации със заинтересованите страни би трябвало да се популяризира широко, така че те да могат да реагират своевременно. Те обаче би трябвало да са качествено, а не количествено обосновани и да са подкрепени от практически данни, събрани чрез разговори с хора от реалния бизнес (в това число служители) и от бизнес организациите, както и чрез посещения за наблюдение на микро- и малки предприятия. ЕИСК припомня на Комисията, че пътните карти винаги би трябвало да съдържат приблизителна първоначална оценка на очакваните разходи, за да могат заинтересованите страни да осъществят качествена проверка на възможните въздействия. ЕИСК припомня на Комисията, че обстойната консултация със заинтересованите страни е изключително важна за събирането на данни с високо качество и за изготвянето на предложения за интелигентно регулиране. |
| --- | --- |

3.4.1

ЕИСК приветства факта, че в процеса на планираната подготвителна и консултативна дейност на заинтересованите страни се предоставят пътни карти, които ги информират за евентуални инициативи на Комисията. Провеждането на консултации със заинтересованите страни би трябвало да се популяризира широко, така че те да могат да реагират своевременно. Те обаче би трябвало да са качествено, а не количествено обосновани и да са подкрепени от практически данни, събрани чрез разговори с хора от реалния бизнес (в това число служители) и от бизнес организациите, както и чрез посещения за наблюдение на микро- и малки предприятия. ЕИСК припомня на Комисията, че пътните карти винаги би трябвало да съдържат приблизителна първоначална оценка на очакваните разходи, за да могат заинтересованите страни да осъществят качествена проверка на възможните въздействия. ЕИСК припомня на Комисията, че обстойната консултация със заинтересованите страни е изключително важна за събирането на данни с високо качество и за изготвянето на предложения за интелигентно регулиране.

| 3.4.2 | След приключването на консултацията за много бизнес сдружения и техните членове остава неясно дали техните усилия за установяването на евентуални проблеми и намирането на възможни решения са имали смисъл. ЕИСК подкрепя идеята някои от тях, в съответствие с официална процедура, да участват в НСО като външни експерти, които да извършват допълнителен контрол върху предложенията на Комисията с цел да се гарантира правилното разбиране на съответните концепции. |
| --- | --- |

3.4.2

След приключването на консултацията за много бизнес сдружения и техните членове остава неясно дали техните усилия за установяването на евентуални проблеми и намирането на възможни решения са имали смисъл. ЕИСК подкрепя идеята някои от тях, в съответствие с официална процедура, да участват в НСО като външни експерти, които да извършват допълнителен контрол върху предложенията на Комисията с цел да се гарантира правилното разбиране на съответните концепции.

| 3.4.3 | ЕИСК отбелязва относително увеличаване на броя на приетите делегирани актове през последните години. Много от решенията, взети посредством делегирани актове, имат значително въздействие върху МСП. Поради това Комитетът счита, че обхватът на консултацията би трябвало да се разшири, така че да включи и някои основни делегирани актове, способни да окажат значително икономическо, екологично и/или социално въздействие върху конкретен сектор или върху основни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.4.3

ЕИСК отбелязва относително увеличаване на броя на приетите делегирани актове през последните години. Много от решенията, взети посредством делегирани актове, имат значително въздействие върху МСП. Поради това Комитетът счита, че обхватът на консултацията би трябвало да се разшири, така че да включи и някои основни делегирани актове, способни да окажат значително икономическо, екологично и/или социално въздействие върху конкретен сектор или върху основни заинтересовани страни.

| 3.4.4 | ЕИСК призовава за действителен и структуриран „диалог за МСП“ с различните страни в процеса на изготвяне на законодателство. Това партньорство би трябвало да гарантира участието на всички МСП и техните организации, по-специално сдруженията на малките предприятия, които подкрепят прилагането на принципа „Мисли първо за малките!“ и принципа за еднократност при предоставянето на информация, заложени в SBA (12) с цел да се насърчат целите за ефективност. |
| --- | --- |

3.4.4

ЕИСК призовава за действителен и структуриран „диалог за МСП“ с различните страни в процеса на изготвяне на законодателство. Това партньорство би трябвало да гарантира участието на всички МСП и техните организации, по-специално сдруженията на малките предприятия, които подкрепят прилагането на принципа „Мисли първо за малките!“ и принципа за еднократност при предоставянето на информация, заложени в SBA (12) с цел да се насърчат целите за ефективност.

| 3.4.5 | ЕИСК принципно подкрепя мрежата Enterprise Europe Network (EEN). Комитетът изразява съжаление, че потенциалът ѝ остава нереализиран, тъй като много европейски МСП изглежда не са наясно, че тя съществува. Услугите, предлагани от EEN, би трябвало да се основават на действителните желания и потребности на МСП при тясно сътрудничество с организациите на МСП.
  Комитетът изразява виждането, че на организациите – домакини на Enterprise Europe Network, би трябвало да се оказва подкрепа да насочват повече ресурси към потребностите на МСП, свързани с взаимодействието им с публичната администрация. ЕИСК счита, че тази подкрепа трябва да е специално насочена към най-малките предприятия, които би трябвало да могат да се консултират директно с техния местен център на Enterprise Europe Network, когато имат проблеми, свързани с регулирането. Констатациите, направени по време на срещите „лице в лице“, както и позициите на организациите на МСП, би трябвало да се взимат предвид от всички служби на Комисията, за да може принципът „Мисли първо за малките!“ да се прилага на практика. |
| --- | --- |

3.4.5

ЕИСК принципно подкрепя мрежата Enterprise Europe Network (EEN). Комитетът изразява съжаление, че потенциалът ѝ остава нереализиран, тъй като много европейски МСП изглежда не са наясно, че тя съществува. Услугите, предлагани от EEN, би трябвало да се основават на действителните желания и потребности на МСП при тясно сътрудничество с организациите на МСП.

Комитетът изразява виждането, че на организациите – домакини на Enterprise Europe Network, би трябвало да се оказва подкрепа да насочват повече ресурси към потребностите на МСП, свързани с взаимодействието им с публичната администрация. ЕИСК счита, че тази подкрепа трябва да е специално насочена към най-малките предприятия, които би трябвало да могат да се консултират директно с техния местен център на Enterprise Europe Network, когато имат проблеми, свързани с регулирането. Констатациите, направени по време на срещите „лице в лице“, както и позициите на организациите на МСП, би трябвало да се взимат предвид от всички служби на Комисията, за да може принципът „Мисли първо за малките!“ да се прилага на практика.

| 3.4.6 | ЕИСК приветства удължаването на мандата на Групата на високо равнище от независими експерти относно административните тежести (13) (групата „Щойбер“). ЕИСК по-специално би желал на групата да се предостави нова ключова роля в подпомагането на Комисията при подготовката, мониторинга и прилагането на политики за микропредприятията и малките предприятия, в тясно сътрудничество с организациите на МСП и синдикатите. |
| --- | --- |

3.4.6

ЕИСК приветства удължаването на мандата на Групата на високо равнище от независими експерти относно административните тежести (13) (групата „Щойбер“). ЕИСК по-специално би желал на групата да се предостави нова ключова роля в подпомагането на Комисията при подготовката, мониторинга и прилагането на политики за микропредприятията и малките предприятия, в тясно сътрудничество с организациите на МСП и синдикатите.

| 3.4.7 | ЕИСК отбелязва резултатите от консултацията относно десетте най-лоши примера на бюрокрация, засягаща МСП (14). Комитетът приканва Комисията да отговори на неговите заключения, като публикува конкретни предложения за опростяване. |
| --- | --- |

3.4.7

ЕИСК отбелязва резултатите от консултацията относно десетте най-лоши примера на бюрокрация, засягаща МСП (14). Комитетът приканва Комисията да отговори на неговите заключения, като публикува конкретни предложения за опростяване.

3.5   Отчитане на потребностите на МСП

| 3.5.1 | ЕИСК подкрепя прилагането на проверки за регулаторна пригодност при изготвянето на политиките относно МСП (15) (т. нар. „програма REFIT“). ЕИСК очаква с нетърпение да види резултатите от пилотните оценки (16), и насърчава Комисията да предвиди допълнителни проверки за пригодност в програмата си за 2014 г. в някои основни области, които Комитетът счита за изключително важни за създаването на растеж и работни места. Приканваме Комисията да публикува на интернет страницата си всички извършени или планирани проверки за пригодност. |
| --- | --- |

3.5.1

ЕИСК подкрепя прилагането на проверки за регулаторна пригодност при изготвянето на политиките относно МСП (15) (т. нар. „програма REFIT“). ЕИСК очаква с нетърпение да види резултатите от пилотните оценки (16), и насърчава Комисията да предвиди допълнителни проверки за пригодност в програмата си за 2014 г. в някои основни области, които Комитетът счита за изключително важни за създаването на растеж и работни места. Приканваме Комисията да публикува на интернет страницата си всички извършени или планирани проверки за пригодност.

| 3.5.2 | ЕИСК предлага да бъде извършена и цялостна проверка за пригодност на законодателството на ЕС, което се налага да прилагат предприятията при осъществяване на търговия отвъд външните граници на ЕС. ЕИСК счита, че регулаторната тежест на това законодателство е висока и че такава проверка би допринесла значително за осъществяване на програмата на ЕС, свързана с интелигентното регулиране, растежа и търговията. |
| --- | --- |

3.5.2

ЕИСК предлага да бъде извършена и цялостна проверка за пригодност на законодателството на ЕС, което се налага да прилагат предприятията при осъществяване на търговия отвъд външните граници на ЕС. ЕИСК счита, че регулаторната тежест на това законодателство е висока и че такава проверка би допринесла значително за осъществяване на програмата на ЕС, свързана с интелигентното регулиране, растежа и търговията.

| 3.5.3 | ЕИСК приканва Комисията да използва програмата REFIT, за да определи и предложи за оттегляне възможно най-скоро съществуващи разпоредби и предстоящи за въвеждане предложения, които вече са безполезни, и да се насочи към консолидиране на действащото законодателство като част от усилията си за опростяване на регулирането. Препоръчва се всички цели за намаляване на регулирането да бъдат измерими и насочени към постигането на осезаема положителна промяна за предприятията. |
| --- | --- |

3.5.3

ЕИСК приканва Комисията да използва програмата REFIT, за да определи и предложи за оттегляне възможно най-скоро съществуващи разпоредби и предстоящи за въвеждане предложения, които вече са безполезни, и да се насочи към консолидиране на действащото законодателство като част от усилията си за опростяване на регулирането. Препоръчва се всички цели за намаляване на регулирането да бъдат измерими и насочени към постигането на осезаема положителна промяна за предприятията.

| 3.5.4 | ЕИСК счита, че би трябвало да се прилага по-добър набор от правни инструменти, включително механизми за саморегулиране или съвместно регулиране (17). |
| --- | --- |

3.5.4

ЕИСК счита, че би трябвало да се прилага по-добър набор от правни инструменти, включително механизми за саморегулиране или съвместно регулиране (17).

3.6   Към по-добро управление и механизъм за координация при изготвяне на политиките относно МСП

| 3.6.1 | ЕИСК подчертава, че интелигентното регулиране е обща отговорност на всички, които участват в изготвянето на политиките на ЕС на равнището на ЕС и на равнището на държавите членки. |
| --- | --- |

3.6.1

ЕИСК подчертава, че интелигентното регулиране е обща отговорност на всички, които участват в изготвянето на политиките на ЕС на равнището на ЕС и на равнището на държавите членки.

| 3.6.2 | На равнището на ЕС:






  — | Комитетът счита, че докато Комисията се ангажира посредством законодателните си предложения да поддържа административните разходи на предприятията на минимално равнище, Съветът и Парламентът би трябвало от своя страна да предприемат мерки за намаляване или ограничаване на административната тежест за предприятията до равнищата, предвидени в съответните предложения на Комисията. |
| --- | --- | --- |

3.6.2

На равнището на ЕС:

—

Комитетът счита, че докато Комисията се ангажира посредством законодателните си предложения да поддържа административните разходи на предприятията на минимално равнище, Съветът и Парламентът би трябвало от своя страна да предприемат мерки за намаляване или ограничаване на административната тежест за предприятията до равнищата, предвидени в съответните предложения на Комисията.

| — | Ако Съветът и Парламентът надхвърлят тези равнища, те би трябвало да обосновават решенията си. Във връзка с това ЕИСК призовава Парламента и Съвета допълнително да се ангажират с извършването на оценки на въздействието на съществените изменения на предложенията на Комисията, ако такива са необходими. |
| --- | --- |

—

Ако Съветът и Парламентът надхвърлят тези равнища, те би трябвало да обосновават решенията си. Във връзка с това ЕИСК призовава Парламента и Съвета допълнително да се ангажират с извършването на оценки на въздействието на съществените изменения на предложенията на Комисията, ако такива са необходими.

| 3.6.3 | На равнището на държавите членки:






  — | ЕИСК счита, че принципът за интелигентно регулиране ще проработи само при наличието и на интелигентно прилагане. Комитетът призовава държавите членки да избягват отслабването на мерките за опростяване, предприети на равнището на ЕС, когато ги транспонират в национално законодателство. Такова допълнително регулиране на национално равнище очевидно пречи на развитието на предприемачеството. Поради това ЕИСК предлага да бъде задължително специалното обучение на политиците, служителите на министерства и останалите, които участват в пренасянето на законодателството на ЕС в националното законодателство. |
| --- | --- | --- |

3.6.3

На равнището на държавите членки:

—

ЕИСК счита, че принципът за интелигентно регулиране ще проработи само при наличието и на интелигентно прилагане. Комитетът призовава държавите членки да избягват отслабването на мерките за опростяване, предприети на равнището на ЕС, когато ги транспонират в национално законодателство. Такова допълнително регулиране на национално равнище очевидно пречи на развитието на предприемачеството. Поради това ЕИСК предлага да бъде задължително специалното обучение на политиците, служителите на министерства и останалите, които участват в пренасянето на законодателството на ЕС в националното законодателство.

| — | Въпреки това горното не пречи на държавите членки да въвеждат по-високи стандарти, ако желаят това. |
| --- | --- |

—

Въпреки това горното не пречи на държавите членки да въвеждат по-високи стандарти, ако желаят това.

| — | ЕИСК приканва Комисията да предостави помощ на държавите членки под формата на срещи и семинари с публичните органи за постигането на по-голяма плавност на процеса на прилагане. Той счита, че Комисията би трябвало внимателно да координира проследяването на прилагането в тясно сътрудничество с различните генерални дирекции и държавите членки. |
| --- | --- |

—

ЕИСК приканва Комисията да предостави помощ на държавите членки под формата на срещи и семинари с публичните органи за постигането на по-голяма плавност на процеса на прилагане. Той счита, че Комисията би трябвало внимателно да координира проследяването на прилагането в тясно сътрудничество с различните генерални дирекции и държавите членки.

| — | ЕИСК предлага Комисията и държавите членки да работят в по-тясно сътрудничество, за да споделят примери на най-добри практики във връзка с ОВ с цел разработването на съпоставими, прозрачни и гъвкави процедури. Държавите членки също се приканват да засилят обмена на примери за най-добри практики за опростяване на регулирането на МСП (18) (например, начини за използване на възможностите на електронното правителство с цел да се повиши разбирането и спазването на разпоредбите от страна на бизнеса (19)). |
| --- | --- |

—

ЕИСК предлага Комисията и държавите членки да работят в по-тясно сътрудничество, за да споделят примери на най-добри практики във връзка с ОВ с цел разработването на съпоставими, прозрачни и гъвкави процедури. Държавите членки също се приканват да засилят обмена на примери за най-добри практики за опростяване на регулирането на МСП (18) (например, начини за използване на възможностите на електронното правителство с цел да се повиши разбирането и спазването на разпоредбите от страна на бизнеса (19)).

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/simplification/sme/sme_en.htm.

1

(2)  Вж. Lannoo — Становище относно „Преглед на Small Business Act“, ОВ C 376, 22.12.2011 г, стр. 51.

2

(3)  http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/documents/1_EN_ACT_part1_v8.pdf.

3

(4)  http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/documents/1_EN_ACT_part1_v4.pdf.

4

(5)  Вж. Pegado Liz — Становище относно „Разумно регулиране в Европейския съюз“ОВ C 248, 25.8.2011 г., стp. 87.

5

Разумно регулиране в Европейския съюз

(6)  Вж. Cabra de Luna — Становище относно „Многообразие на формите на предприятия“ (становище по собствена инициатива) — ОВ C 318, 23.12.2009 г., стp. 22.

6

Многообразие на формите на предприятия

Пример: Свободните професии като група, която трябва да спазва стриктни професионални разпоредби, за да може да удовлетворява интересите на клиентите и обществеността.

(7)  Вж. Pegado Liz — Становище относно „Разумно регулиране в Европейския съюз“, параграф 4 А ОВ C 248, 25.8.2011 г., стp. 87.

7

Разумно регулиране в Европейския съюз

(8)  Неотдавнашната ОВ на „Пакета за техническа изправност“ достигна 102 страници, а тази относно защитата на личните данни – 241 стр.

8

(9)  Вж. Pegado Liz — Становище относно „Разумно регулиране в Европейския съюз“, параграф 4 Б ОВ C 248, 25.8.2011 г., стp. 87.

9

Разумно регулиране в Европейския съюз

(10)  BEUC — Smart Regulation – Response to stakeholder consultation („Интелигентното регулиране – отговор на консултацията със заинтересованите страни“). http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/smart_regulation/consultation_2012/docs/registered_organisations/beuc_en.pdf.

10

(11)  http://www.etuc.org/IMG/pdf/our_priorities_soc_dial_in_smes.pdf.

11

(12)  Пак там, точка 2.

12

(13)  http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/admin_burden/ind_stakeholders/ind_stakeholders_en.htm.

13

(14)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-168_bg.htm.

14

(15)  http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/documents/com_2013_en.pdf.

15

(16)  http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/evaluation/docs/fitness_check_en.pdf.

16

(17)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation.

17

(18)  http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/admin_burden/best_practice_report/best_practice_report_en.htm.

18

Вж. следния пример: http://www.bru.gov.mt/15-6-reduction-in-administrative-burden-registered_news-posted-on-17th-december-2012. В началото на 2006 г. в резултат на поетия от малтийското правителство ангажимент за насърчаване на среда, водеща до по-добро регулиране, в страната беше създаден Отдел за по-добро регулиране (BRU).

(19)  http://www.irma-international.org/viewtitle/21237/ „Електронното правителство и МСП“ (E-government and SMEs), автор Ron Craig.

19

Електронното правителство и МСП

E-government and SMEs

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/38

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване“

COM(2013) 107 final — 2013/0064 (COD)

2013/C 327/08

Докладчик: г-н IOZIA

На 14 март 2013 г. Европейският парламент и на 20 март 2013 г. Съветът решиха, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване“

COM(2013) 107 final — 2013/0364 (COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 165 гласа „за“, 1 глас „против“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК признава, че за Европа е важно да има автономна система за космическо наблюдение, за да защитава своите космически инфраструктури и да гарантира сигурността на изстрелванията; Комитетът одобрява инициативата на Комисията, която за първи път разглежда тази тема и предлага решения, за да започне в тази област процес на сътрудничество и интеграция в рамките на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК признава, че за Европа е важно да има автономна система за космическо наблюдение, за да защитава своите космически инфраструктури и да гарантира сигурността на изстрелванията; Комитетът одобрява инициативата на Комисията, която за първи път разглежда тази тема и предлага решения, за да започне в тази област процес на сътрудничество и интеграция в рамките на Европейския съюз.

| 1.2 | ЕИСК подкрепя идеята на Комисията държавите членки да ѝ представят за одобрение оперативни решения, в случай че в Европа има очевиден интерес по отношение на предвидените качество и количество информация и обмен на знания, по-специално относно методиките и способностите за анализ на данните. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК подкрепя идеята на Комисията държавите членки да ѝ представят за одобрение оперативни решения, в случай че в Европа има очевиден интерес по отношение на предвидените качество и количество информация и обмен на знания, по-специално относно методиките и способностите за анализ на данните.

| 1.3 | ЕИСК съзнава, че е трудно да се намерят решения, споделяни от всички държави членки и разглежда предложението на Комисията като първа и важна стъпка към постигане на по-амбициозни цели за съвместна работа. Поради наличието на мощни военни интереси в тази програма е сложно да се създаде обща инфраструктура, която ЕИСК се надява да бъде осъществена възможно най-бързо въз основа на тази инициатива. Ето защо е напълно целесъобразно да се поставят основите на това сътрудничество между граждански и военни власти, в което би трябвало да участва и Европейската агенция по отбрана (ЕАО) и дирекцията за управление на кризи и планиране. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК съзнава, че е трудно да се намерят решения, споделяни от всички държави членки и разглежда предложението на Комисията като първа и важна стъпка към постигане на по-амбициозни цели за съвместна работа. Поради наличието на мощни военни интереси в тази програма е сложно да се създаде обща инфраструктура, която ЕИСК се надява да бъде осъществена възможно най-бързо въз основа на тази инициатива. Ето защо е напълно целесъобразно да се поставят основите на това сътрудничество между граждански и военни власти, в което би трябвало да участва и Европейската агенция по отбрана (ЕАО) и дирекцията за управление на кризи и планиране.

| 1.4 | ЕИСК счита, че е от приоритетно значение финансирането, предвидено за дейността на SST през 7-те години на функциониране на услугата, да се използва за създаване на наченките на независим европейски капацитет, към който би могъл да бъде прехвърлена част от капацитета, който съществува в министерствата на отбраната на държавите членки. Това би могло да се осъществи благодарение на оптични телескопи, каквито вече се използват в Европа (Канарски острови) и изграждането на поне един европейски радар от клас, сходен с тези, с които разполагат отбранителните структури. По този начин би могло да се върви към устойчиво финансиране, чрез което ще могат да се прехвърлят нови способности и умения в гражданската област, за да се подобри качеството на живот на европейските граждани. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК счита, че е от приоритетно значение финансирането, предвидено за дейността на SST през 7-те години на функциониране на услугата, да се използва за създаване на наченките на независим европейски капацитет, към който би могъл да бъде прехвърлена част от капацитета, който съществува в министерствата на отбраната на държавите членки. Това би могло да се осъществи благодарение на оптични телескопи, каквито вече се използват в Европа (Канарски острови) и изграждането на поне един европейски радар от клас, сходен с тези, с които разполагат отбранителните структури. По този начин би могло да се върви към устойчиво финансиране, чрез което ще могат да се прехвърлят нови способности и умения в гражданската област, за да се подобри качеството на живот на европейските граждани.

| 1.5 | ЕИСК счита, че за 7-те години, предвидени за осъществяване на тази програма, е необходимо, чрез специални предвиждания, да се определи очакваното равнище на услугата от страна на националните партньори по отношение на количеството на данните, които трябва да се предоставят, тяхната типология, честота, качество и достъпност така, че да са на разположение необходимите инструменти за оценка на услугата, както в случая с програмите за научни изследвания на Седмата рамкова програма, в които тези параметри са ясно определени и съгласувани. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК счита, че за 7-те години, предвидени за осъществяване на тази програма, е необходимо, чрез специални предвиждания, да се определи очакваното равнище на услугата от страна на националните партньори по отношение на количеството на данните, които трябва да се предоставят, тяхната типология, честота, качество и достъпност така, че да са на разположение необходимите инструменти за оценка на услугата, както в случая с програмите за научни изследвания на Седмата рамкова програма, в които тези параметри са ясно определени и съгласувани.

| 1.6 | ЕИСК препоръчва критериите за достъп до програмата да останат отворени и да бъдат уточнени по-ясно в текста на член 71 параграф 1 a). От съществено значение е в програмата да бъдат допуснати да участват не само държавите, които вече притежават независим капацитет (например Франция, Германия, Обединеното кралство), а и всички онези, които са в състояние да предоставят на партньорите умения, свързани с обработката на данните. Във връзка с това предложеният текст следва да бъде преразгледан. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК препоръчва критериите за достъп до програмата да останат отворени и да бъдат уточнени по-ясно в текста на член 71 параграф 1 a). От съществено значение е в програмата да бъдат допуснати да участват не само държавите, които вече притежават независим капацитет (например Франция, Германия, Обединеното кралство), а и всички онези, които са в състояние да предоставят на партньорите умения, свързани с обработката на данните. Във връзка с това предложеният текст следва да бъде преразгледан.

| 1.7 | ЕИСК посочва, че всички действия за наблюдение, известни като Система за ситуационно наблюдение на космоса (Space Situational Awareness), съдържат освен космическо наблюдение и проследяване (Space Surveillance and Tracking) и Космически метеорологични явления (Space Weather), свързан с магнитната слънчева активност, и наблюдението на Близки до Земята обекти (Near-Earth Objects – NEO). |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК посочва, че всички действия за наблюдение, известни като Система за ситуационно наблюдение на космоса (Space Situational Awareness), съдържат освен космическо наблюдение и проследяване (Space Surveillance and Tracking) и Космически метеорологични явления (Space Weather), свързан с магнитната слънчева активност, и наблюдението на Близки до Земята обекти (Near-Earth Objects – NEO).

| 1.8 | По-специално, тъй като се признава, че опасността от слънчевата активност за космическите инфраструктури се равнява, и дори е много по-голяма от тази, която се дължи на ефектите от събития с особено голяма интензивност, ЕИСК счита, че тези два аспекта следва да бъдат наблюдавани едновременно, както първоначално се предвиждаше в определението на SSA, и поради това призовава Комисията да определи пълна и интегрирана рамка на множеството аспекти на защитата на космическите инфраструктури, по-специално заедно с ЕКА, която вече участва в програма за защита от слънчевата радиация. В заключенията на Конференцията за космическото пространство и безопасността, проведена в Мадрид на 10 и 11 март 2011 г. (посочени в оценката на въздействието) е ясно посочен пътят за укрепване на сътрудничеството в тази област между всички заинтересовани участници, по-специално ЕС, ЕКА и държавите членки. |
| --- | --- |

1.8

По-специално, тъй като се признава, че опасността от слънчевата активност за космическите инфраструктури се равнява, и дори е много по-голяма от тази, която се дължи на ефектите от събития с особено голяма интензивност, ЕИСК счита, че тези два аспекта следва да бъдат наблюдавани едновременно, както първоначално се предвиждаше в определението на SSA, и поради това призовава Комисията да определи пълна и интегрирана рамка на множеството аспекти на защитата на космическите инфраструктури, по-специално заедно с ЕКА, която вече участва в програма за защита от слънчевата радиация. В заключенията на Конференцията за космическото пространство и безопасността, проведена в Мадрид на 10 и 11 март 2011 г. (посочени в оценката на въздействието) е ясно посочен пътят за укрепване на сътрудничеството в тази област между всички заинтересовани участници, по-специално ЕС, ЕКА и държавите членки.

| 1.9 | ЕИСК одобрява предложението на Комисията за укрепване на сътрудничеството със САЩ и с другите държави, проявяващи интерес към общ проект за защита на космическите инфраструктури, който да даде възможност за избягване на опасни и понякога катастрофални сблъсъци с мънички частици, които може да извадят от строя скъп спътник, който е крайно необходим за човешките дейности. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК одобрява предложението на Комисията за укрепване на сътрудничеството със САЩ и с другите държави, проявяващи интерес към общ проект за защита на космическите инфраструктури, който да даде възможност за избягване на опасни и понякога катастрофални сблъсъци с мънички частици, които може да извадят от строя скъп спътник, който е крайно необходим за човешките дейности.

2.   Документът на Комисията

| 2.1 | В разглежданото съобщение се предлага създаването на нова европейска програма за космическо наблюдение и проследяване на обекти в земната орбита, а именно КНП (Space Surveillance and Tracking). |
| --- | --- |

2.1

В разглежданото съобщение се предлага създаването на нова европейска програма за космическо наблюдение и проследяване на обекти в земната орбита, а именно КНП (Space Surveillance and Tracking).

| 2.2 | Програмата е създадена в отговор на необходимостта от защита на европейските космически инфраструктури, по-специално онези, които съответстват на програмата „Галилео“ и „Коперник“/ГМОСС, но също така и на европейските изстрелвания, защита от рисковете за сблъсък с космически отпадъци. |
| --- | --- |

2.2

Програмата е създадена в отговор на необходимостта от защита на европейските космически инфраструктури, по-специално онези, които съответстват на програмата „Галилео“ и „Коперник“/ГМОСС, но също така и на европейските изстрелвания, защита от рисковете за сблъсък с космически отпадъци.

| 2.3 | В съобщението се определя и правната рамка на програмата и нейната схема за финансиране за периода 2014-2020 г. |
| --- | --- |

2.3

В съобщението се определя и правната рамка на програмата и нейната схема за финансиране за периода 2014-2020 г.

| 2.4 | Съобщението е придружено от доклад (1), в който се обсъждат по-специално пет схеми за финансиране и управление на програмата, като се посочват характеристиките, разходите и ползите. |
| --- | --- |

2.4

Съобщението е придружено от доклад (1), в който се обсъждат по-специално пет схеми за финансиране и управление на програмата, като се посочват характеристиките, разходите и ползите.

| 2.5 | Действителният законодателен текст се предхожда от доклад, в който се илюстрира контекстът. |
| --- | --- |

2.5

Действителният законодателен текст се предхожда от доклад, в който се илюстрира контекстът.

| 2.6 | Ориентировъчният размер на цялостното финансово участие на Съюза в изпълнението на КНП възлиза на 70 милиона евро за периода 2014-2020 г. |
| --- | --- |

2.6

Ориентировъчният размер на цялостното финансово участие на Съюза в изпълнението на КНП възлиза на 70 милиона евро за периода 2014-2020 г.

| 2.7 | Тази цена би могла да покрие приноса за функционирането на датчиците, които вече притежават участващите държави членки (нормално за техните военни структури), и на услугата за предупреждение, базирана на данни, предоставяни от участващите държави членки и осигурявана от Сателитния център на Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.7

Тази цена би могла да покрие приноса за функционирането на датчиците, които вече притежават участващите държави членки (нормално за техните военни структури), и на услугата за предупреждение, базирана на данни, предоставяни от участващите държави членки и осигурявана от Сателитния център на Европейския съюз.

| 2.8 | Участието в програмата не е задължително и предвижда необходимостта за участващите държави членки да притежават датчици (телескопи, радари), които вече са оперативни, както и необходимите технически и човешки ресурси или подходящите умения в сферата на обработката на данни. |
| --- | --- |

2.8

Участието в програмата не е задължително и предвижда необходимостта за участващите държави членки да притежават датчици (телескопи, радари), които вече са оперативни, както и необходимите технически и човешки ресурси или подходящите умения в сферата на обработката на данни.

| 2.9 | Според резюмето на оценката на въздействието приложено към предложението проучване минималните разходи, свързани със събития, предизвикани от сблъсъци на отпадъци с европейски оперативни спътници биха възлизали на 140 милиона евро годишно в Европа, с изчислено нарастване до 210 милиона евро, отчитайки предвиденият растеж от 50 % от услугите, свързани със сателитния сектор, през следващите години. Тези цифри представляват много консервативна оценка и не включват загубите „на земята“, а именно икономическата загуба, дължаща се на прекъсването на услугите, които разчитат на спътникови данни. |
| --- | --- |

2.9

Според резюмето на оценката на въздействието приложено към предложението проучване минималните разходи, свързани със събития, предизвикани от сблъсъци на отпадъци с европейски оперативни спътници биха възлизали на 140 милиона евро годишно в Европа, с изчислено нарастване до 210 милиона евро, отчитайки предвиденият растеж от 50 % от услугите, свързани със сателитния сектор, през следващите години. Тези цифри представляват много консервативна оценка и не включват загубите „на земята“, а именно икономическата загуба, дължаща се на прекъсването на услугите, които разчитат на спътникови данни.

| 2.10 | Важно е да се отбележи как почти всички от тези загуби не се пораждат толкова от физическа загуба на спътници, колкото от намаляването на техния оперативен живот в резултат на извършваните маневри с цел избягване на колизии. |
| --- | --- |

2.10

Важно е да се отбележи как почти всички от тези загуби не се пораждат толкова от физическа загуба на спътници, колкото от намаляването на техния оперативен живот в резултат на извършваните маневри с цел избягване на колизии.

| 2.11 | Въпреки че различни държави членки днес имат своя служба за наблюдение, Комисията счита, че участието на ЕС е необходимо, за да се обединят инвестициите, необходими за финансирането на проекта, за да се определят аспектите на управлението и политиката в областта на данните и да се гарантира, че съществуващият и бъдещият капацитет се използват по координиран начин. |
| --- | --- |

2.11

Въпреки че различни държави членки днес имат своя служба за наблюдение, Комисията счита, че участието на ЕС е необходимо, за да се обединят инвестициите, необходими за финансирането на проекта, за да се определят аспектите на управлението и политиката в областта на данните и да се гарантира, че съществуващият и бъдещият капацитет се използват по координиран начин.

| 2.12 | Понастоящем американската Мрежа за наблюдение на космоса (SSN), управлявана от Министерството на отбраната на САЩ, се използва като референция за всички услуги за предупреждение. В този контекст се смята, че сътрудничеството между ЕС и САЩ, основано на наличността на безплатни данни от САЩ, не е достатъчно, тъй като те не са достатъчно прецизни и са обект на управление, върху което ЕС все пак не може да има контрол. |
| --- | --- |

2.12

Понастоящем американската Мрежа за наблюдение на космоса (SSN), управлявана от Министерството на отбраната на САЩ, се използва като референция за всички услуги за предупреждение. В този контекст се смята, че сътрудничеството между ЕС и САЩ, основано на наличността на безплатни данни от САЩ, не е достатъчно, тъй като те не са достатъчно прецизни и са обект на управление, върху което ЕС все пак не може да има контрол.

| 2.13 | Затова въвеждането на тази услуга би отговорило на стратегията за независимост на Европа в области, които се определят като критични, и в частност в достъпа до космоса. |
| --- | --- |

2.13

Затова въвеждането на тази услуга би отговорило на стратегията за независимост на Европа в области, които се определят като критични, и в частност в достъпа до космоса.

| 2.14 | Понастоящем в Европа се оценява, че 65 % от сензорите за спътници в ниската околоземна орбита са цялостно или частично управлявани от институции, свързани с отбраната (2). |
| --- | --- |

2.14

Понастоящем в Европа се оценява, че 65 % от сензорите за спътници в ниската околоземна орбита са цялостно или частично управлявани от институции, свързани с отбраната (2).

| 2.15 | Смята, че Европейската космическа агенция (ЕКА) не е подходящата агенция за прилагането на подобна програма, тъй като не е оборудвана, за да обработва данни от поверителен характер, като например онези, които произлизат от датчиците, управлявани от военните структури. |
| --- | --- |

2.15

Смята, че Европейската космическа агенция (ЕКА) не е подходящата агенция за прилагането на подобна програма, тъй като не е оборудвана, за да обработва данни от поверителен характер, като например онези, които произлизат от датчиците, управлявани от военните структури.

| 2.16. | Европейският орган, който следва да се занимава с оперативните дейности, свързани с координирането, би трябвало да бъде Сателитният център на Европейския съюз (EUSC) – агенция на Съюза, създадена със Съвместно действие на Съвета от 20 юли 2001 г., която предоставя информационни услуги и продукти, свързани с геопространствени образи, с различни нива на класификация за потребителите в гражданската и военната сфера. EUSC би могъл да улесни предоставянето на услуги за КНП и ще участва (в сътрудничество с участващите държави членки) в създаването и функционирането на системата за КНП, каквато е една от целите на програмата за подкрепа на КНП. В настоящия момент обаче статутът на този орган не предвижда никаква намеса в областта на КНП. |
| --- | --- |

2.16.

Европейският орган, който следва да се занимава с оперативните дейности, свързани с координирането, би трябвало да бъде Сателитният център на Европейския съюз (EUSC) – агенция на Съюза, създадена със Съвместно действие на Съвета от 20 юли 2001 г., която предоставя информационни услуги и продукти, свързани с геопространствени образи, с различни нива на класификация за потребителите в гражданската и военната сфера. EUSC би могъл да улесни предоставянето на услуги за КНП и ще участва (в сътрудничество с участващите държави членки) в създаването и функционирането на системата за КНП, каквато е една от целите на програмата за подкрепа на КНП. В настоящия момент обаче статутът на този орган не предвижда никаква намеса в областта на КНП.

| 2.17 | Предвижда се, че за управлението на програмата ще е необходимо щатно разписание от 50 души (включително човешките ресурси, които предоставят на разположение участващите държави членки, EUSC и Комисията). |
| --- | --- |

2.17

Предвижда се, че за управлението на програмата ще е необходимо щатно разписание от 50 души (включително човешките ресурси, които предоставят на разположение участващите държави членки, EUSC и Комисията).

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК счита, че в предложението не се предвижда създаване на достатъчно инструменти и компетенции на европейско равнище за събиране и анализ на данните и поради това в края на 5-годишния период на финансиране на тази програма Европа отново ще се окаже в същото положение както 5 години преди това и затова вероятно ще трябва да поднови това споразумение, за да гарантира, че ще продължи да получава данните от страна на отбранителните структури на участващите държави членки. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК счита, че в предложението не се предвижда създаване на достатъчно инструменти и компетенции на европейско равнище за събиране и анализ на данните и поради това в края на 5-годишния период на финансиране на тази програма Европа отново ще се окаже в същото положение както 5 години преди това и затова вероятно ще трябва да поднови това споразумение, за да гарантира, че ще продължи да получава данните от страна на отбранителните структури на участващите държави членки.

| 3.2 | В рамките на предложеното финансиране със 70 милиона евро не се определят изисквания по отношение на достъпността, качеството и актуалността на данните, които трябва да бъдат предоставяни от националните структури. Това ще стане възможно, едва когато Комисията публикува актовете за изпълнение, които трябва да бъдат изготвени. |
| --- | --- |

3.2

В рамките на предложеното финансиране със 70 милиона евро не се определят изисквания по отношение на достъпността, качеството и актуалността на данните, които трябва да бъдат предоставяни от националните структури. Това ще стане възможно, едва когато Комисията публикува актовете за изпълнение, които трябва да бъдат изготвени.

| 3.3 | Тъй като държавите членки считат, че ЕКА не предлага достатъчни гаранции за обработката на поверителните данни, за тази цел трябва да се определи Сателитният център на Европейския съюз. Следва обаче да се отбележи, че на равнище държави членки, държавите, които разполагат с услуга за наблюдение и проследяване (като Обединеното кралство, Франция и Германия), я осъществяват в рамките на сътрудничество между космическите агенции и на отбраната, което ни кара да мислим, че на практика този вид сътрудничество между космически агенции и отбраната е ефикасно. Не е ясен обаче мотивът за изключването на ЕКА от услуга от този вид, още повече, че тя вече участва в световна услуга за предупреждение и управление на бедствия, а именно International Charter on Space and Major Disasters. |
| --- | --- |

3.3

Тъй като държавите членки считат, че ЕКА не предлага достатъчни гаранции за обработката на поверителните данни, за тази цел трябва да се определи Сателитният център на Европейския съюз. Следва обаче да се отбележи, че на равнище държави членки, държавите, които разполагат с услуга за наблюдение и проследяване (като Обединеното кралство, Франция и Германия), я осъществяват в рамките на сътрудничество между космическите агенции и на отбраната, което ни кара да мислим, че на практика този вид сътрудничество между космически агенции и отбраната е ефикасно. Не е ясен обаче мотивът за изключването на ЕКА от услуга от този вид, още повече, че тя вече участва в световна услуга за предупреждение и управление на бедствия, а именно International Charter on Space and Major Disasters.

| 3.4 | Програмата за КНП е един от трите елементи на подготвителната програма за информация относно състоянието на космическата среда (SSA), която се осъществява по предоперативен начин от ЕКА от 2009 г. насам; останалите две са Метеорологичните условия в космоса (Space Weather) и Обекти в близост до Земята (Near-Earth Objects). |
| --- | --- |

3.4

Програмата за КНП е един от трите елементи на подготвителната програма за информация относно състоянието на космическата среда (SSA), която се осъществява по предоперативен начин от ЕКА от 2009 г. насам; останалите две са Метеорологичните условия в космоса (Space Weather) и Обекти в близост до Земята (Near-Earth Objects).

| 3.5 | Подготвителната програма SSA на ЕКА е финансирана с бюджет от 55 милиона евро. Не е ясно каква е връзката между тези две програми. И най-вече не се разбира как тази услуга на КНП ще може да бъде подкрепена посредством сходна военна услуга, генерирайки и управлявайки предупрежденията, свързани с рисковете, произтичащи на слънчевата активност. |
| --- | --- |

3.5

Подготвителната програма SSA на ЕКА е финансирана с бюджет от 55 милиона евро. Не е ясно каква е връзката между тези две програми. И най-вече не се разбира как тази услуга на КНП ще може да бъде подкрепена посредством сходна военна услуга, генерирайки и управлявайки предупрежденията, свързани с рисковете, произтичащи на слънчевата активност.

| 3.6 | Полезно е да се сравни сериозността на щетите, предизвикани от сблъсъци с отпадъци, с тази от щети, произтичащи от слънчевата геомагнитна дейност. Според проучване на американската NOAA (Националната администрация за океанографски и атмосферни изследвания) (3) икономическите загуби, дължащи се на влиянието на слънчевите бури върху спътниковите инфраструктури биха били много съществени. През 2003 г. активна слънчева дейност разруши ADEOS-2, японски спътник за 640 милиона долара. През 1997 г. магнитна буря доведе до загубата на телекомуникационния спътник Telstar на стойност 270 милиона долара, а през 1989 г. друга магнитна буря предизвика блекаут в продължение на девет часа в Канада, с щети възлизащи на 6 милиарда долара. |
| --- | --- |

3.6

Полезно е да се сравни сериозността на щетите, предизвикани от сблъсъци с отпадъци, с тази от щети, произтичащи от слънчевата геомагнитна дейност. Според проучване на американската NOAA (Националната администрация за океанографски и атмосферни изследвания) (3) икономическите загуби, дължащи се на влиянието на слънчевите бури върху спътниковите инфраструктури биха били много съществени. През 2003 г. активна слънчева дейност разруши ADEOS-2, японски спътник за 640 милиона долара. През 1997 г. магнитна буря доведе до загубата на телекомуникационния спътник Telstar на стойност 270 милиона долара, а през 1989 г. друга магнитна буря предизвика блекаут в продължение на девет часа в Канада, с щети възлизащи на 6 милиарда долара.

| 3.7 | Смята се, че силна слънчева буря (solar superstorm), като тази през 1859 г., днес би предизвикала щети, само тези за спътниците в геостацинарна орбита, за 30 милиарда долара, а щетите за електрическата мрежа биха повишили тази цифра до 1-2 трилиона долара, като ще се изискват от 4 до 10 години за пълното функционално възстановяване (4). |
| --- | --- |

3.7

Смята се, че силна слънчева буря (solar superstorm), като тази през 1859 г., днес би предизвикала щети, само тези за спътниците в геостацинарна орбита, за 30 милиарда долара, а щетите за електрическата мрежа биха повишили тази цифра до 1-2 трилиона долара, като ще се изискват от 4 до 10 години за пълното функционално възстановяване (4).

| 3.8 | Равнището на риска, свързан със слънчевата активност е поне равен на този, който произтича от отпадъците. Счита се обаче, че тези два вида риск трябва да бъдат наблюдавани съвместно, както впрочем беше предвидено на Конференцията в Мадрид през март 2011 г. В съобщението обаче не се уточнява кой ще осъществява оперативна услуга, свързана с предупрежденията за слънчевата активност. |
| --- | --- |

3.8

Равнището на риска, свързан със слънчевата активност е поне равен на този, който произтича от отпадъците. Счита се обаче, че тези два вида риск трябва да бъдат наблюдавани съвместно, както впрочем беше предвидено на Конференцията в Мадрид през март 2011 г. В съобщението обаче не се уточнява кой ще осъществява оперативна услуга, свързана с предупрежденията за слънчевата активност.

| 3.9 | ЕИСК счита, че в предложението следва да се вземат предвид защитата на европейските космически инфраструктури, включително и допълнителни дейности с цел мониторинг на метеорологичните условия в космоса, и сроковете за осъществяване и интеграцията между двете системи. |
| --- | --- |

3.9

ЕИСК счита, че в предложението следва да се вземат предвид защитата на европейските космически инфраструктури, включително и допълнителни дейности с цел мониторинг на метеорологичните условия в космоса, и сроковете за осъществяване и интеграцията между двете системи.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | Член 5.3 предвижда да не се изгражда нов капацитет, но да се ограничим с повторната употреба на тези, които съществуват в държавите членки. Въпреки това в глава 2 на меморандума ясно се заявява, че наличният капацитет не е достатъчен. Изобщо не е ясно обаче какъв тип система по-конкретно се иска да се осъществи, включително в изложението за 5 тип, изброени в приложения доклад (Оценка на въздействието). |
| --- | --- |

4.1

Член 5.3 предвижда да не се изгражда нов капацитет, но да се ограничим с повторната употреба на тези, които съществуват в държавите членки. Въпреки това в глава 2 на меморандума ясно се заявява, че наличният капацитет не е достатъчен. Изобщо не е ясно обаче какъв тип система по-конкретно се иска да се осъществи, включително в изложението за 5 тип, изброени в приложения доклад (Оценка на въздействието).

| 4.2 | Техническите характеристики на тази система не са ясно дефинирани. Описват се целите, но се препраща към бъдеща дискусия между държавите за определяне на това от какво тя трябва да се състои. |
| --- | --- |

4.2

Техническите характеристики на тази система не са ясно дефинирани. Описват се целите, но се препраща към бъдеща дискусия между държавите за определяне на това от какво тя трябва да се състои.

| 4.3 | Връзка между приложение във военната и гражданската сфера. Системата е замислена като гражданска система. По-голямата част от информацията обаче произлиза от военната област. Не съществуват ясни изисквания или протоколи, които да задължават военната област да предоставя тази информация на гражданската. И по този въпрос, в документа, се препраща към бъдещо определяне на проблема. |
| --- | --- |

4.3

Връзка между приложение във военната и гражданската сфера. Системата е замислена като гражданска система. По-голямата част от информацията обаче произлиза от военната област. Не съществуват ясни изисквания или протоколи, които да задължават военната област да предоставя тази информация на гражданската. И по този въпрос, в документа, се препраща към бъдещо определяне на проблема.

| 4.4 | Отношения държави членки/ЕС. В предложението се отбелязва, че всички сензори са и трябва да останат в ръцете на отделните държави членки. Не се откриват ясни изисквания, които да гарантират минимално равнище на поток от данни и информация. |
| --- | --- |

4.4

Отношения държави членки/ЕС. В предложението се отбелязва, че всички сензори са и трябва да останат в ръцете на отделните държави членки. Не се откриват ясни изисквания, които да гарантират минимално равнище на поток от данни и информация.

| 4.5 | Определение за услугата. В предложението не се дава ясно определение. Не може обаче да се прецени дали то е достатъчно за проектите, определени в програмата. |
| --- | --- |

4.5

Определение за услугата. В предложението не се дава ясно определение. Не може обаче да се прецени дали то е достатъчно за проектите, определени в програмата.

| 4.6 | В резолюцията от 26 септември 2008 г.„Развиване на европейската космическа политика“ Съветът изтъква необходимостта „да се развие капацитет за отговор на потребностите на европейския потребител от подробна информация относно състоянието на космическата среда“. |
| --- | --- |

4.6

В резолюцията от 26 септември 2008 г.„Развиване на европейската космическа политика“ Съветът изтъква необходимостта „да се развие капацитет за отговор на потребностите на европейския потребител от подробна информация относно състоянието на космическата среда“.

| 4.7 | Важно е да се продължи разработването на програмата за КНП, както и на настоящите програми SSA. |
| --- | --- |

4.7

Важно е да се продължи разработването на програмата за КНП, както и на настоящите програми SSA.

| 4.8 | „Показателите за резултатите и за въздействието“ в параграф 1.4.4 са по-скоро тавтологични и допринасят много малко, от оперативна гледна точка, за последващата оценка на ефективността на програмата. |
| --- | --- |

4.8

„Показателите за резултатите и за въздействието“ в параграф 1.4.4 са по-скоро тавтологични и допринасят много малко, от оперативна гледна точка, за последващата оценка на ефективността на програмата.

| 4.9 | Освен определението за управление, оперативният модел на системата не е добре дефиниран. Участието на държавите членки не е задължително. Каква е минималната база, за да може услугата да функционира? |
| --- | --- |

4.9

Освен определението за управление, оперативният модел на системата не е добре дефиниран. Участието на държавите членки не е задължително. Каква е минималната база, за да може услугата да функционира?

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Работен документ на службите на Комисията – Оценка на въздействието, SWD(2013) 55 final.

1

(2)  Study on Capability Gaps concerning Space Situational Awareness (Проучване на пропуските в капацитета, свързани със ситуацията в космическото пространство), ONERA, 2007 г.

2

Study on Capability Gaps concerning Space Situational Awareness

(3)  Value of a Weather-Ready Nation (Стойността на подготвената за времето нация), 2011 г., NOAA.

3

Value of a Weather-Ready Nation

(4)  Вж.: National Research Council. (2008 г.), Severe Space Weather Events. Understanding Societal and Economic Impacts: A Workshop Report (Сериозни метеорологични явления в космоса. Анализ на социалните и икономическите въздействия: Доклад от работен семинар). Washington, DC, The National Academies Press.

4

Severe Space Weather Events. Understanding Societal and Economic Impacts: A Workshop Report (Сериозни метеорологични явления в космоса. Анализ на социалните и икономическите въздействия: Доклад от работен семинар)

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/42

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законодателствата на държавите членки относно марките (преработен текст)“

COM(2013) 162 final — 2013/0089 (COD)

2013/C 327/09

Главен докладчик: г-н Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

На 15 април 2013 г. Съветът и на 16 април 2013 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законодателствата на държавите членки относно марките (Преработен текст)“

COM(2013) 162 final – 2013/0089 (COD).

На 16 април 2013 г. Бюрото възложи на специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“ да подготви работата по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 491-ата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет реши да определи за главен докладчик г-н Bernardo Hernández Bataller и прие настоящото становище със 116 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Предвид неоспоримата икономическа стойност на марките и тяхното положително въздействие върху функционирането на вътрешния пазар, действащата нормативна рамка за наднационална защита очевидно е недостатъчна. Независимо от това предложението за директива е крачка напред в сравнение с настоящото положение, което се характеризира с нормативни различия между марката на Общността и националните марки. |
| --- | --- |

1.1

Предвид неоспоримата икономическа стойност на марките и тяхното положително въздействие върху функционирането на вътрешния пазар, действащата нормативна рамка за наднационална защита очевидно е недостатъчна. Независимо от това предложението за директива е крачка напред в сравнение с настоящото положение, което се характеризира с нормативни различия между марката на Общността и националните марки.

| 1.2 | Поради това Комитетът се обявява за засилване на защитата на правата върху интелектуална собственост, присъщи на законното използване на дадена търговска марка, като се насърчава във възможно най-голяма степен общностната регистрация на марките и се приканва Европейската комисия да подкрепя Службата за хармонизация във вътрешния пазар (OHIM) в надзорните ѝ функции относно спазването на въпросните права. |
| --- | --- |

1.2

Поради това Комитетът се обявява за засилване на защитата на правата върху интелектуална собственост, присъщи на законното използване на дадена търговска марка, като се насърчава във възможно най-голяма степен общностната регистрация на марките и се приканва Европейската комисия да подкрепя Службата за хармонизация във вътрешния пазар (OHIM) в надзорните ѝ функции относно спазването на въпросните права.

| 1.3 | В този смисъл правото на Съюза предоставя на притежателя на дадена марка както правото на нейното изключително ползване със стопанска цел (ius utendi), така и възможността да се противопоставя на действия на трети лица, които ограничават използването ѝ чрез имитация или непозволено присвояване на нейните отличителни знаци (ius prohibendi). Комитетът призовава да се приемат превантивни мерки и мерки за обезщетяване с оглед на пиратството, което води до загуба на конкурентоспособност на европейските предприятия. |
| --- | --- |

1.3

В този смисъл правото на Съюза предоставя на притежателя на дадена марка както правото на нейното изключително ползване със стопанска цел (ius utendi), така и възможността да се противопоставя на действия на трети лица, които ограничават използването ѝ чрез имитация или непозволено присвояване на нейните отличителни знаци (ius prohibendi). Комитетът призовава да се приемат превантивни мерки и мерки за обезщетяване с оглед на пиратството, което води до загуба на конкурентоспособност на европейските предприятия.

| 1.4 | При все това действащата нормативна уредба на Съюза не определя точно условията, при които притежателят на дадена марка може да направи съответните стъпки, за да се противопостави на въпросните действия. |
| --- | --- |

1.4

При все това действащата нормативна уредба на Съюза не определя точно условията, при които притежателят на дадена марка може да направи съответните стъпки, за да се противопостави на въпросните действия.

| 1.5 | По принцип целият процес на хармонизация следва да приключи в близките години с уеднаквяването на правото относно марките като се приеме кодекс на Съюза относно марките, който следва да установи, наред с другото, създаването на гъвкава, единна и икономична процедура, улесняваща заинтересованите лица при доброволния им избор за доброволна регистрация на търговската марка, и се постави край на съществуващите понастоящем законодателни различия. |
| --- | --- |

1.5

По принцип целият процес на хармонизация следва да приключи в близките години с уеднаквяването на правото относно марките като се приеме кодекс на Съюза относно марките, който следва да установи, наред с другото, създаването на гъвкава, единна и икономична процедура, улесняваща заинтересованите лица при доброволния им избор за доброволна регистрация на търговската марка, и се постави край на съществуващите понастоящем законодателни различия.

| 1.6 | ЕИСК би трябвало да играе активна роля в законодателната процедура по приемането на всички законодателни актове за интелектуалната собственост, затова изразява съжаление, че не е консултиран по предложението за изменение на Регламента относно марката на Общността. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК би трябвало да играе активна роля в законодателната процедура по приемането на всички законодателни актове за интелектуалната собственост, затова изразява съжаление, че не е консултиран по предложението за изменение на Регламента относно марката на Общността.

| 1.7 | ЕИСК се надява, че в бъдеще ще има един режим, който ще гарантира еднаква защита на марките за предприятията и за потребителите. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК се надява, че в бъдеще ще има един режим, който ще гарантира еднаква защита на марките за предприятията и за потребителите.

2.   Въведение

| 2.1 | На международно равнище правото относно марките е уредено в Парижката конвенция за закрила на индустриалната собственост, подписана в Париж на 20 март 1883 г., преработена за последен път в Стокхолм на 14 юли 1967 г. и допълнена на 28 септември 1979 т. (1) (наричана по-долу „Парижка конвенция“). |
| --- | --- |

2.1

На международно равнище правото относно марките е уредено в Парижката конвенция за закрила на индустриалната собственост, подписана в Париж на 20 март 1883 г., преработена за последен път в Стокхолм на 14 юли 1967 г. и допълнена на 28 септември 1979 т. (1) (наричана по-долу „Парижка конвенция“).

| 2.2 | Съгласно член 19 от Парижката конвенция държавите, спрямо които тя се прилага, си запазват правото да договарят отделно помежду си специални спогодби относно индустриалната собственост. |
| --- | --- |

2.2

Съгласно член 19 от Парижката конвенция държавите, спрямо които тя се прилага, си запазват правото да договарят отделно помежду си специални спогодби относно индустриалната собственост.

| 2.3 | Тази разпоредба послужи като основание за приемането на Ницската спогодба относно международната класификация на продуктите и услугите за регистрация на марки, приета на дипломатическата конференция в Ница на 15 юни 1957 г., преработена за последен път в Женева на 13 май 1977 г., изменена на 28 септември 1979 г. (2) Ницската класификация се преразглежда на всеки пет години от експертен комитет. |
| --- | --- |

2.3

Тази разпоредба послужи като основание за приемането на Ницската спогодба относно международната класификация на продуктите и услугите за регистрация на марки, приета на дипломатическата конференция в Ница на 15 юни 1957 г., преработена за последен път в Женева на 13 май 1977 г., изменена на 28 септември 1979 г. (2) Ницската класификация се преразглежда на всеки пет години от експертен комитет.

| 2.4 | Според базата данни на Световната организация за интелектуална собственост (СОИС) само Република Кипър и Република Малта от държавите членки на Съюза не са страни по Ницската спогодба, но и двете използват класификацията. |
| --- | --- |

2.4

Според базата данни на Световната организация за интелектуална собственост (СОИС) само Република Кипър и Република Малта от държавите членки на Съюза не са страни по Ницската спогодба, но и двете използват класификацията.

| 2.5 | Защитата на марките е основно териториална. Това се дължи на факта, че марката е право на собственост, което защитава даден знак на определена територия. |
| --- | --- |

2.5

Защитата на марките е основно териториална. Това се дължи на факта, че марката е право на собственост, което защитава даден знак на определена територия.

| 2.5.1 | На равнището на първичното право на Съюза защитата на интелектуалната собственост е предвидена в член 17, параграф 2 от Хартата на основните права на Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.5.1

На равнището на първичното право на Съюза защитата на интелектуалната собственост е предвидена в член 17, параграф 2 от Хартата на основните права на Европейския съюз.

| 2.5.2 | Също така в член 118 от ДФЕС се постановява, че в рамките на установяването или функционирането на вътрешния пазар Европейският парламент и Съветът, като действат в съответствие с обикновената законодателна процедура, установяват мерки за създаване на европейски права на интелектуална собственост с цел гарантиране на единна защита на правата върху интелектуалната собственост в Съюза и за въвеждане на централизирани режими за издаване на разрешения, координация и контрол на равнището на Съюза. |
| --- | --- |

2.5.2

Също така в член 118 от ДФЕС се постановява, че в рамките на установяването или функционирането на вътрешния пазар Европейският парламент и Съветът, като действат в съответствие с обикновената законодателна процедура, установяват мерки за създаване на европейски права на интелектуална собственост с цел гарантиране на единна защита на правата върху интелектуалната собственост в Съюза и за въвеждане на централизирани режими за издаване на разрешения, координация и контрол на равнището на Съюза.

| 2.6 | В Европейския съюз съществува успоредно защита на националната марка и защита на марката на Общността. Притежателят на национална марка може да упражнява правата, произтичащи от нея, на територията на държавата членка, съгласно чието национално законодателство е защитена марката. Притежателят на марка на Общността може да прави същото на територията на двадесет и осемте държави членки, тъй като марката има действие на цялата тази територия. |
| --- | --- |

2.6

В Европейския съюз съществува успоредно защита на националната марка и защита на марката на Общността. Притежателят на национална марка може да упражнява правата, произтичащи от нея, на територията на държавата членка, съгласно чието национално законодателство е защитена марката. Притежателят на марка на Общността може да прави същото на територията на двадесет и осемте държави членки, тъй като марката има действие на цялата тази територия.

| 2.7 | Законодателствата на държавите членки в областта на марките бяха частично хармонизирани с Директива 89/104/ЕИО на Съвета от 21 декември 1988 г., кодифицирана впоследствие като Директива 2008/95/ЕО. |
| --- | --- |

2.7

Законодателствата на държавите членки в областта на марките бяха частично хармонизирани с Директива 89/104/ЕИО на Съвета от 21 декември 1988 г., кодифицирана впоследствие като Директива 2008/95/ЕО.

| 2.8 | Същевременно и във връзка с националните системи на марките, с Регламент (ЕО) No 40/94 на Съвета от 20 декември 1993 г. относно марката на Общността, кодифициран като Регламент (ЕО) No 207/2009, бе създадена самостоятелна система за регистрация на единни права, които имат еднакво действие в целия ЕС. В този контекст бе създадена Службата за хармонизация във вътрешния пазар (OHIM), която да отговаря за регистрацията и управлението на марките на Общността. |
| --- | --- |

2.8

Същевременно и във връзка с националните системи на марките, с Регламент (ЕО) No 40/94 на Съвета от 20 декември 1993 г. относно марката на Общността, кодифициран като Регламент (ЕО) No 207/2009, бе създадена самостоятелна система за регистрация на единни права, които имат еднакво действие в целия ЕС. В този контекст бе създадена Службата за хармонизация във вътрешния пазар (OHIM), която да отговаря за регистрацията и управлението на марките на Общността.

| 2.9 | През последните години Комисията започна обществени дебати по въпросите на интелектуалната собственост, в които ЕИСК взе участие, и през 2011 г. Комисията заяви намерението си за преразглеждане на системата на марките в Европа с оглед нейното модернизиране както на равнището на ЕС, така и на национално равнище, за да стане тя по-ефективна, по-ефикасна и като цяло по-съгласувана. |
| --- | --- |

2.9

През последните години Комисията започна обществени дебати по въпросите на интелектуалната собственост, в които ЕИСК взе участие, и през 2011 г. Комисията заяви намерението си за преразглеждане на системата на марките в Европа с оглед нейното модернизиране както на равнището на ЕС, така и на национално равнище, за да стане тя по-ефективна, по-ефикасна и като цяло по-съгласувана.

| 2.10 | В своята резолюция от 25 септември 2008 г. относно глобален европейски план за борба с фалшифицирането и пиратството Съветът призова за преразглеждане на Регламент (ЕО) No 1383/2003 на Съвета от 22 юли 2003 г. относно намесата на митническите органи по отношение на стоки, за които съществува подозрение, че нарушават някои права на интелектуална собственост, и мерките, които трябва да се вземат, по отношение на стоките, които нарушават тези права (3). ЕИСК очаква да се въведат подобрения в правната рамка, за да се засили закрилата на правата на интелектуална собственост от страна на митническите органи и да се гарантира адекватна правна сигурност. |
| --- | --- |

2.10

В своята резолюция от 25 септември 2008 г. относно глобален европейски план за борба с фалшифицирането и пиратството Съветът призова за преразглеждане на Регламент (ЕО) No 1383/2003 на Съвета от 22 юли 2003 г. относно намесата на митническите органи по отношение на стоки, за които съществува подозрение, че нарушават някои права на интелектуална собственост, и мерките, които трябва да се вземат, по отношение на стоките, които нарушават тези права (3). ЕИСК очаква да се въведат подобрения в правната рамка, за да се засили закрилата на правата на интелектуална собственост от страна на митническите органи и да се гарантира адекватна правна сигурност.

| 2.11 | Европейската система на марките се основава на принципа на успоредно съществуване и взаимно допълване на защитата на марките в национален мащаб и тяхната защита в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

2.11

Европейската система на марките се основава на принципа на успоредно съществуване и взаимно допълване на защитата на марките в национален мащаб и тяхната защита в рамките на ЕС.

| 2.12 | Докато регламентът предвижда цялостна система, обхващаща всички въпроси от областта на материалното и процесуалното право, сегашното равнище на хармонизиране на законодателството, предвидено в директивата, се ограничава само до отделни разпоредби на материалното право, поради което с предложението се цели постигането на сходни в основната си част материалноправни норми и поне основните процедурни разпоредби да бъдат съвместими. |
| --- | --- |

2.12

Докато регламентът предвижда цялостна система, обхващаща всички въпроси от областта на материалното и процесуалното право, сегашното равнище на хармонизиране на законодателството, предвидено в директивата, се ограничава само до отделни разпоредби на материалното право, поради което с предложението се цели постигането на сходни в основната си част материалноправни норми и поне основните процедурни разпоредби да бъдат съвместими.

| 2.13 | Целта на предложението е да се насърчат иновациите и икономическият растеж, като системите за регистрация на марки се направят по-леснодостъпни и ефикасни за предприятията на цялата територия на ЕС, което означава по-малко разходи и сложност и повече бързина, предсказуемост и правна сигурност. |
| --- | --- |

2.13

Целта на предложението е да се насърчат иновациите и икономическият растеж, като системите за регистрация на марки се направят по-леснодостъпни и ефикасни за предприятията на цялата територия на ЕС, което означава по-малко разходи и сложност и повече бързина, предсказуемост и правна сигурност.

| 2.14 | В основата на настоящата инициатива за преработване на директивата стоят следните цели:






  — | осъвременяване и подобряване на разпоредбите на действащата директива посредством изменение на остарелите разпоредби, повишаване на правната сигурност и изясняване на правата, свързани с марките, от гледна точка на техния обхват и ограничения; |
| --- | --- | --- |

2.14

В основата на настоящата инициатива за преработване на директивата стоят следните цели:

—

осъвременяване и подобряване на разпоредбите на действащата директива посредством изменение на остарелите разпоредби, повишаване на правната сигурност и изясняване на правата, свързани с марките, от гледна точка на техния обхват и ограничения;

| — | постигане на още по-голямо сближаване на националните законодателства и процедури в областта на марките с цел те да се приведат в по-голяма степен в съответствие със системата на марката на Общността посредством:






  а) | добавяне на допълнителни материалноправни норми; и |
| --- | --- | --- |

—

постигане на още по-голямо сближаване на националните законодателства и процедури в областта на марките с цел те да се приведат в по-голяма степен в съответствие със системата на марката на Общността посредством:

а)

добавяне на допълнителни материалноправни норми; и

| б) | въвеждане в директивата на основните процедурни правила в съответствие с разпоредбите, съдържащи се в регламента, включително онези от тях, при които съществуващите различия пораждат сериозни проблеми от гледна точка на ползвателите, както и когато подобно привеждане в съответствие се смята за необходимо с оглед изграждането на хармонизирана допълнителна система за защита на марките в Европа; |
| --- | --- |

б)

въвеждане в директивата на основните процедурни правила в съответствие с разпоредбите, съдържащи се в регламента, включително онези от тях, при които съществуващите различия пораждат сериозни проблеми от гледна точка на ползвателите, както и когато подобно привеждане в съответствие се смята за необходимо с оглед изграждането на хармонизирана допълнителна система за защита на марките в Европа;

| — | улесняване на сътрудничеството между националните ведомства на държавите членки и OHIM чрез въвеждането на правно основание за това сътрудничество с оглед насърчаване на сближаването на практиките и разработването на общи инструменти. |
| --- | --- |

—

улесняване на сътрудничеството между националните ведомства на държавите членки и OHIM чрез въвеждането на правно основание за това сътрудничество с оглед насърчаване на сближаването на практиките и разработването на общи инструменти.

| 2.15 | От една страна, целта на предложението за директива е да се осъвременят и подобрят действащите разпоредби относно:






  — | определението за марка, като се предвижда възможност за регистриране на представяне с помощта на технологични средства, предоставящи удовлетворителни гаранции; |
| --- | --- | --- |

2.15

От една страна, целта на предложението за директива е да се осъвременят и подобрят действащите разпоредби относно:

—

определението за марка, като се предвижда възможност за регистриране на представяне с помощта на технологични средства, предоставящи удовлетворителни гаранции;

| — | правата, предоставени от марката, посочени в членове 10 и 11, които се отнасят до правата, предоставени без да се засягат по-ранни права; случаи на двойна идентичност; употребата като търговско или фирмено наименование; употребата в сравнителната реклама; пратките от търговски доставчици; стоките, въведени на митническата територия, подготвителните актове и ограничаването на действието на марката. |
| --- | --- |

—

правата, предоставени от марката, посочени в членове 10 и 11, които се отнасят до правата, предоставени без да се засягат по-ранни права; случаи на двойна идентичност; употребата като търговско или фирмено наименование; употребата в сравнителната реклама; пратките от търговски доставчици; стоките, въведени на митническата територия, подготвителните актове и ограничаването на действието на марката.

| 2.16 | От друга страна, с предложението се прави опит за постигане на по-голямо сближаване на материалното право чрез защитата на географските указания и традиционните наименования; защитата на марките, ползващи се с известност; да се изтъкне правото на марките като обекти на собственост, тъй като могат да бъдат обект на прехвърляне на реални права, и регламентирането на колективните марки. |
| --- | --- |

2.16

От друга страна, с предложението се прави опит за постигане на по-голямо сближаване на материалното право чрез защитата на географските указания и традиционните наименования; защитата на марките, ползващи се с известност; да се изтъкне правото на марките като обекти на собственост, тъй като могат да бъдат обект на прехвърляне на реални права, и регламентирането на колективните марки.

| 2.17 | По отношение на постигането на уеднаквяване на основните процедурни правила се обхваща определянето и класифицирането на стоките и услугите, служебното разглеждане, таксите, производството по възражение, неизползването като аргумент за защита в производството по възражение, производствата по отмяна и обявяването на недействителност на марките и неизползването като аргумент за защита в производство за обявяване на недействителност. |
| --- | --- |

2.17

По отношение на постигането на уеднаквяване на основните процедурни правила се обхваща определянето и класифицирането на стоките и услугите, служебното разглеждане, таксите, производството по възражение, неизползването като аргумент за защита в производството по възражение, производствата по отмяна и обявяването на недействителност на марките и неизползването като аргумент за защита в производство за обявяване на недействителност.

| 2.18 | Предложението цели също така да улесни сътрудничеството между службите в допълнение към правната рамка за сътрудничество, предложена в контекста на преразглеждането на регламента, като член 52 предоставя съответно правно основание за улесняване на сътрудничеството между OHIM и ведомствата в областта на интелектуалната собственост на държавите членки. |
| --- | --- |

2.18

Предложението цели също така да улесни сътрудничеството между службите в допълнение към правната рамка за сътрудничество, предложена в контекста на преразглеждането на регламента, като член 52 предоставя съответно правно основание за улесняване на сътрудничеството между OHIM и ведомствата в областта на интелектуалната собственост на държавите членки.

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК приема със задоволство предложението за директива на Европейската комисия, което е особено навременно в световната икономическа обстановка, която се характеризира със силна конкуренция и икономически спад в Европа. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК приема със задоволство предложението за директива на Европейската комисия, което е особено навременно в световната икономическа обстановка, която се характеризира със силна конкуренция и икономически спад в Европа.

| 3.1.1 | В този смисъл марките допринасят за създаване на стойност за предприятията и за привличане на лоялни клиенти, от една страна, и от друга страна — за защита на потребителите. |
| --- | --- |

3.1.1

В този смисъл марките допринасят за създаване на стойност за предприятията и за привличане на лоялни клиенти, от една страна, и от друга страна — за защита на потребителите.

| 3.1.2 | Последният аспект е от особено голямо значение поради няколко причини:






  — | първо, тъй като защитата на марките намалява разходите за търсене на потребителите; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Последният аспект е от особено голямо значение поради няколко причини:

—

първо, тъй като защитата на марките намалява разходите за търсене на потребителите;

| — | второ, тъй като гарантира постоянно равнище на качество, което задължава производителя да полага грижа за съдържанието на продукта или услугата; |
| --- | --- |

—

второ, тъй като гарантира постоянно равнище на качество, което задължава производителя да полага грижа за съдържанието на продукта или услугата;

| — | трето, тъй като изисква инвестиции за подобряване и иновации, които укрепват търговското доверие на потребителите. |
| --- | --- |

—

трето, тъй като изисква инвестиции за подобряване и иновации, които укрепват търговското доверие на потребителите.

| 3.2 | Предложението за директива ще подобри значително настоящата правна рамка на законодателствата на държавите членки в три аспекта:






  — | опростяване на системите за регистрация на марките в целия ЕС с последващо намаляване на разходите и ускоряване на процедурите; |
| --- | --- | --- |

3.2

Предложението за директива ще подобри значително настоящата правна рамка на законодателствата на държавите членки в три аспекта:

—

опростяване на системите за регистрация на марките в целия ЕС с последващо намаляване на разходите и ускоряване на процедурите;

| — | правна сигурност, произтичаща от по-добро допълване на вътрешните и наднационалните норми в тази област и от координацията между компетентните органи; и накрая, |
| --- | --- |

—

правна сигурност, произтичаща от по-добро допълване на вътрешните и наднационалните норми в тази област и от координацията между компетентните органи; и накрая,

| — | по-високи равнища на защита на интелектуалната собственост, която се постига основно чрез изясняване на системата за стоките под режим транзит, включването на нови критерии за регистрация, като например звуковите марки, и някои уточнения относно защитата на географските указания или на езиците извън Съюза. |
| --- | --- |

—

по-високи равнища на защита на интелектуалната собственост, която се постига основно чрез изясняване на системата за стоките под режим транзит, включването на нови критерии за регистрация, като например звуковите марки, и някои уточнения относно защитата на географските указания или на езиците извън Съюза.

| 3.3 | С оглед на икономическото, търговското и правното развитие са включени и важни новости, като определение за марка, което позволява идентифициране с неграфични средства за по-точно идентифициране на марката, като допуска възможността за регистриране на марки, които могат да бъдат представени с помощта на технологични средства, предоставящи удовлетворителни гаранции. |
| --- | --- |

3.3

С оглед на икономическото, търговското и правното развитие са включени и важни новости, като определение за марка, което позволява идентифициране с неграфични средства за по-точно идентифициране на марката, като допуска възможността за регистриране на марки, които могат да бъдат представени с помощта на технологични средства, предоставящи удовлетворителни гаранции.

| 3.4 | Положително е намерението да се постигне по-голямо сближаване на материалното право, като например да се добави защита на географските указания и традиционните наименования, защитата на марките, придобили известност, и разглеждането на марките като обект на собственост, като прехвърляне и важни аспекти на използването на марките в търговската дейност. Въвеждането на фигурата на колективните и гаранционните марки в предложението за директива е много важно както за предприятията, така и за потребителите. |
| --- | --- |

3.4

Положително е намерението да се постигне по-голямо сближаване на материалното право, като например да се добави защита на географските указания и традиционните наименования, защитата на марките, придобили известност, и разглеждането на марките като обект на собственост, като прехвърляне и важни аспекти на използването на марките в търговската дейност. Въвеждането на фигурата на колективните и гаранционните марки в предложението за директива е много важно както за предприятията, така и за потребителите.

| 3.5 | Накрая, хармонизацията на основните процедурни норми се приема със задоволство от ЕИСК, тъй като се установяват общи норми за определянето и класифицирането на стоките и услугите, като се следват установените от Съда на ЕС принципи, както и за служебното разглеждане и за производствата по възражение, отмяна и обявяване на недействителност. |
| --- | --- |

3.5

Накрая, хармонизацията на основните процедурни норми се приема със задоволство от ЕИСК, тъй като се установяват общи норми за определянето и класифицирането на стоките и услугите, като се следват установените от Съда на ЕС принципи, както и за служебното разглеждане и за производствата по възражение, отмяна и обявяване на недействителност.

| 3.6 | Комитетът оценява положително и факта, че процедурата за изготвяне на предложението за директива протече при висока степен на публичност и с участието на заинтересованите сектори от гражданското общество. |
| --- | --- |

3.6

Комитетът оценява положително и факта, че процедурата за изготвяне на предложението за директива протече при висока степен на публичност и с участието на заинтересованите сектори от гражданското общество.

| 3.7 | При все това следва да се отправят някои забележки относно предмета и съдържанието на разглежданото предложение, независимо от това, което може да предвиди предложението за изменение на действащия Регламент (ЕО) No 207/2009, с който бе създадена самостоятелна система за регистрация на единни права, което е в законодателния пакет заедно с предложението за директива. |
| --- | --- |

3.7

При все това следва да се отправят някои забележки относно предмета и съдържанието на разглежданото предложение, независимо от това, което може да предвиди предложението за изменение на действащия Регламент (ЕО) No 207/2009, с който бе създадена самостоятелна система за регистрация на единни права, което е в законодателния пакет заедно с предложението за директива.

| 3.8 | В тази връзка Комитетът изразява учудването си, че за предложението COM(2013) 161 final от 27.3.2013 г. за изменение на цитирания регламент относно марката на Общността дори не е поискано неговото консултативно становище. |
| --- | --- |

3.8

В тази връзка Комитетът изразява учудването си, че за предложението COM(2013) 161 final от 27.3.2013 г. за изменение на цитирания регламент относно марката на Общността дори не е поискано неговото консултативно становище.

| 3.9 | Като се има предвид, че се касае за акт с преки последици за функционирането на вътрешния пазар (член 118 от ДФЕС) и с влияние върху равнището на защита на потребителите (член 169 от ДФЕС), контекстуалното и съгласувано тълкуване на разпоредбите на Договорите, които възлагат на Комитета консултативни правомощия в посочените сфери, препоръчва наложителното участие на Комитета в законодателната процедура по приемането на въпросния акт. |
| --- | --- |

3.9

Като се има предвид, че се касае за акт с преки последици за функционирането на вътрешния пазар (член 118 от ДФЕС) и с влияние върху равнището на защита на потребителите (член 169 от ДФЕС), контекстуалното и съгласувано тълкуване на разпоредбите на Договорите, които възлагат на Комитета консултативни правомощия в посочените сфери, препоръчва наложителното участие на Комитета в законодателната процедура по приемането на въпросния акт.

| 3.10 | В този смисъл правото на Съюза предоставя на притежателя на дадена марка както правото на нейното изключително ползване със стопанска цел (ius utendi), така и възможността да се противопоставя на действия на трети лица, които ограничават използването ѝ чрез имитация или непозволено присвояване на нейните отличителни знаци (ius prohibendi), член 9 от Регламент (ЕО) No 207/2009. |
| --- | --- |

3.10

В този смисъл правото на Съюза предоставя на притежателя на дадена марка както правото на нейното изключително ползване със стопанска цел (ius utendi), така и възможността да се противопоставя на действия на трети лица, които ограничават използването ѝ чрез имитация или непозволено присвояване на нейните отличителни знаци (ius prohibendi), член 9 от Регламент (ЕО) No 207/2009.

| 3.11 | При все това действащата нормативна уредба на Съюза не определя точно условията, при които притежателят на дадена марка може да направи съответните стъпки, за да се противопостави на въпросните действия. |
| --- | --- |

3.11

При все това действащата нормативна уредба на Съюза не определя точно условията, при които притежателят на дадена марка може да направи съответните стъпки, за да се противопостави на въпросните действия.

| 3.11.1 | Независимо от това, че в предложението за директива се разширява значително броят на случаите, които дават право на притежателя на марката да забрани използването ѝ от трети лица (член 10), като включително въвежда нова разпоредба относно нарушаването на правата на притежателя чрез използване на оформление, опаковка или други средства (член 11) или забраната за използване на марка, регистрирана на името на агент или представител (член 13), точното определение на обхвата на правото се оставя на преценката на компетентния съд, ако заинтересованата страна инициира съдебно производство. |
| --- | --- |

3.11.1

Независимо от това, че в предложението за директива се разширява значително броят на случаите, които дават право на притежателя на марката да забрани използването ѝ от трети лица (член 10), като включително въвежда нова разпоредба относно нарушаването на правата на притежателя чрез използване на оформление, опаковка или други средства (член 11) или забраната за използване на марка, регистрирана на името на агент или представител (член 13), точното определение на обхвата на правото се оставя на преценката на компетентния съд, ако заинтересованата страна инициира съдебно производство.

| 3.11.2 | Тогава всеки правораздавателен орган ще преценява дали съществува или не вероятност от объркване или непозволено присвояване на защитената марка от трето лице и в случай че съществува, ще определя и съответно обезщетение за притежателя съобразно подадения иск. |
| --- | --- |

3.11.2

Тогава всеки правораздавателен орган ще преценява дали съществува или не вероятност от объркване или непозволено присвояване на защитената марка от трето лице и в случай че съществува, ще определя и съответно обезщетение за притежателя съобразно подадения иск.

| 3.11.3 | Следователно предложението за директива не предоставя еднаква защита на правата на ползване на притежателя на марката, нито на правата на потребителите, когато може да са засегнати от използване на дадена търговска марка без позволение или с измама. |
| --- | --- |

3.11.3

Следователно предложението за директива не предоставя еднаква защита на правата на ползване на притежателя на марката, нито на правата на потребителите, когато може да са засегнати от използване на дадена търговска марка без позволение или с измама.

| 3.12 | Поради това взаимното допълване между наднационалната система и вътрешните системи за защита на правата на притежателя на марка очевидно крие риск тази защита да не бъде възможно най-ефективна и експедитивна в съответствие с целите на предложението за директива. |
| --- | --- |

3.12

Поради това взаимното допълване между наднационалната система и вътрешните системи за защита на правата на притежателя на марка очевидно крие риск тази защита да не бъде възможно най-ефективна и експедитивна в съответствие с целите на предложението за директива.

| 3.12.1 | Така например няма гаранции, че ще се преодолеят вътрешните различия, произтичащи от неправилното транспониране на разпоредбите на Директива 2004/48/ЕО (относно упражняването на права върху интелектуалната собственост), свързани с мерките за осигуряване на действието на:






  — | спирането, включително възможното унищожаване на стоките и средствата, използвани за производството им, или налагането на глоби; |
| --- | --- | --- |

3.12.1

Така например няма гаранции, че ще се преодолеят вътрешните различия, произтичащи от неправилното транспониране на разпоредбите на Директива 2004/48/ЕО (относно упражняването на права върху интелектуалната собственост), свързани с мерките за осигуряване на действието на:

—

спирането, включително възможното унищожаване на стоките и средствата, използвани за производството им, или налагането на глоби;

| — | обезщетението за настъпилите вреди или възможността да се оповести съответното съдебно решение. |
| --- | --- |

—

обезщетението за настъпилите вреди или възможността да се оповести съответното съдебно решение.

| 3.12.2 | Тази правна несигурност ще се засили при случаи на нарушаване на правата на притежателя на марката, които са настъпили в различни държави членки. |
| --- | --- |

3.12.2

Тази правна несигурност ще се засили при случаи на нарушаване на правата на притежателя на марката, които са настъпили в различни държави членки.

| 3.13 | Това важи в още по-голяма степен като се има предвид, че самото предложение за директива предвижда някои обстоятелства, които увеличават степента на сложност на въпросната защита. |
| --- | --- |

3.13

Това важи в още по-голяма степен като се има предвид, че самото предложение за директива предвижда някои обстоятелства, които увеличават степента на сложност на въпросната защита.

| 3.13.1 | Така например третият параграф от член 4 (Абсолютни основания за отказ или недействителност) постановява, че „марка подлежи на обявяване за недействителна, когато заявката за регистрация на марката е подадена недобросъвестно от заявителя“ и че „всяка държава членка също така може да предвиди, че подобна марка не се регистрира“. |
| --- | --- |

3.13.1

Така например третият параграф от член 4 (Абсолютни основания за отказ или недействителност) постановява, че „марка подлежи на обявяване за недействителна, когато заявката за регистрация на марката е подадена недобросъвестно от заявителя“ и че „всяка държава членка също така може да предвиди, че подобна марка не се регистрира“.

| 3.14 | Като се има предвид, че според OHIM в рамките на понятието за недобросъвестност се изключва разглеждането на липсата на умисъл при използването, кой орган ще установи единни критерии, за да могат компетентните оценяващи да определят наличието на други причини, предполагащи недобросъвестно действие? |
| --- | --- |

3.14

Като се има предвид, че според OHIM в рамките на понятието за недобросъвестност се изключва разглеждането на липсата на умисъл при използването, кой орган ще установи единни критерии, за да могат компетентните оценяващи да определят наличието на други причини, предполагащи недобросъвестно действие?

| 3.15 | Тази нормативна празнота е парадоксална, ако се сравни с новата разпоредба на член 10, параграф 5 от предложението за директива, който подкрепя правото на притежателя на регистрирана марка да предотврати въвеждането от всички трети лица на стоки на митническата територия на държава членка, където марката е регистрирана, без да бъдат пуснати в свободно обращение на тази територия. Следователно по този пункт предложението не следва действащата съдебна практика на Съда на ЕС относно стоки под режим транзит (дела С-446/09 и С-495/09 Philips и Nokia) и отменя всякаква презумпция или доказателство за възможна добросъвестност в действията на въпросните трети лица (4). |
| --- | --- |

3.15

Тази нормативна празнота е парадоксална, ако се сравни с новата разпоредба на член 10, параграф 5 от предложението за директива, който подкрепя правото на притежателя на регистрирана марка да предотврати въвеждането от всички трети лица на стоки на митническата територия на държава членка, където марката е регистрирана, без да бъдат пуснати в свободно обращение на тази територия. Следователно по този пункт предложението не следва действащата съдебна практика на Съда на ЕС относно стоки под режим транзит (дела С-446/09 и С-495/09 Philips и Nokia) и отменя всякаква презумпция или доказателство за възможна добросъвестност в действията на въпросните трети лица (4).

| 3.16 | От друга страна, предотвратяването и овладяването на този вид неправомерни търговски практики несъмнено ще се подкрепи, ако в предложението за директива се създаде специално правно основание, което дава правомощия на Европейската комисия да разшири действията си чрез сътрудничество с органите на трети държави, чиито предприятия осъществяват повсеместно и систематично такива практики. |
| --- | --- |

3.16

От друга страна, предотвратяването и овладяването на този вид неправомерни търговски практики несъмнено ще се подкрепи, ако в предложението за директива се създаде специално правно основание, което дава правомощия на Европейската комисия да разшири действията си чрез сътрудничество с органите на трети държави, чиито предприятия осъществяват повсеместно и систематично такива практики.

| 3.17 | Не е достатъчна и разпоредбата на член 45, параграф 1 в предложението за директива, който постановява по принцип, че държавите членки предвиждат ефикасно и бързо административно производство пред своите инстанции, касаещо възражения срещу регистрацията на марка на основанията, предвидени в член 5. Следва да се конкретизира естеството на въпросното производство, както и да се очертае нормативно разумният срок, в който компетентните национални органи трябва да действат, с цел съгласуваност с предвиденото в член 41, параграф 1 от Хартата на основните права на Европейския съюз (Право на добра администрация). |
| --- | --- |

3.17

Не е достатъчна и разпоредбата на член 45, параграф 1 в предложението за директива, който постановява по принцип, че държавите членки предвиждат ефикасно и бързо административно производство пред своите инстанции, касаещо възражения срещу регистрацията на марка на основанията, предвидени в член 5. Следва да се конкретизира естеството на въпросното производство, както и да се очертае нормативно разумният срок, в който компетентните национални органи трябва да действат, с цел съгласуваност с предвиденото в член 41, параграф 1 от Хартата на основните права на Европейския съюз (Право на добра администрация).

| 3.18 | По подобен начин, поради причини, свързани с ефективността и предвидимостта, които са неизменна същност на наднационалната защита на притежателите на правото на марка, се налага преразглеждането на съдържанието на други разпоредби от предложението за директива, като член 44 и член 52. По отношение на първия от тях, в който се установява налагането на допълнителна (видова) такса за всеки клас стоки и услуги след първия клас, подлежаща на включване в таксата за заявление за първоначална регистрация, следва да се определи максимален размер за въпросните такси. |
| --- | --- |

3.18

По подобен начин, поради причини, свързани с ефективността и предвидимостта, които са неизменна същност на наднационалната защита на притежателите на правото на марка, се налага преразглеждането на съдържанието на други разпоредби от предложението за директива, като член 44 и член 52. По отношение на първия от тях, в който се установява налагането на допълнителна (видова) такса за всеки клас стоки и услуги след първия клас, подлежаща на включване в таксата за заявление за първоначална регистрация, следва да се определи максимален размер за въпросните такси.

| 3.19 | От друга страна, по отношение на член 52, който предвижда сътрудничество между държавите членки и Агенцията с цел насърчаване на сближаването на практиките и на използваните инструменти и постигане на съгласувани резултати в процеса на разглеждане на заявките за регистрация и на самата регистрация на марките, следва да се създаде специална разпоредба, която в съответствие с предвиденото във втория параграф от член 291 от ДФЕС предоставя на Комисията изпълнителни правомощия за приемането на обвързващ кодекс за поведение. |
| --- | --- |

3.19

От друга страна, по отношение на член 52, който предвижда сътрудничество между държавите членки и Агенцията с цел насърчаване на сближаването на практиките и на използваните инструменти и постигане на съгласувани резултати в процеса на разглеждане на заявките за регистрация и на самата регистрация на марките, следва да се създаде специална разпоредба, която в съответствие с предвиденото във втория параграф от член 291 от ДФЕС предоставя на Комисията изпълнителни правомощия за приемането на обвързващ кодекс за поведение.

| 3.20 | Административното сътрудничество между OHIM и съответните национални ведомства трябва да се счита за въпрос от общ интерес съгласно установеното в член 197 от ДФЕС. От особен интерес би било да се улесни обменът на информация и длъжностни лица в тази област, както и подкрепата на програми за обучение, като за целта се предвидят публични бюджетни средства. |
| --- | --- |

3.20

Административното сътрудничество между OHIM и съответните национални ведомства трябва да се счита за въпрос от общ интерес съгласно установеното в член 197 от ДФЕС. От особен интерес би било да се улесни обменът на информация и длъжностни лица в тази област, както и подкрепата на програми за обучение, като за целта се предвидят публични бюджетни средства.

| 3.21 | По принцип целият процес на хармонизация следва да приключи в близките години с уеднаквяването на правото относно марките, като се приеме кодекс на Съюза относно марките, който следва да установи, наред с другото, създаването на гъвкава, единна и икономична процедура, улесняваща заинтересованите лица при доброволния им избор за доброволна регистрация на търговската марка. |
| --- | --- |

3.21

По принцип целият процес на хармонизация следва да приключи в близките години с уеднаквяването на правото относно марките, като се приеме кодекс на Съюза относно марките, който следва да установи, наред с другото, създаването на гъвкава, единна и икономична процедура, улесняваща заинтересованите лица при доброволния им избор за доброволна регистрация на търговската марка.

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Сборник договори на Обединените нации, том 828, No 11851.

1

(2)  Сборник договори на Обединените нации, том 818, No 11849.

2

(3)  ОВ L 196, 2.8.2003 г., стр. 7.

3

(4)  В член 10, параграф 5 от предложението за директива се казва: „Притежателят на регистрирана марка също така има право да възпрепятства въвеждането от всички трети лица, в контекста на търговска дейност, на стоки на митническата територия на държава членка, където марката е регистрирана, без да бъдат пуснати в свободно обращение на тази територия, когато такива стоки, включително опаковки, идват от трети страни и върху тях е поставена без разрешение марка, която е идентична с регистрираната по отношение на такива стоки марка или която не може да бъде отличена в основните си аспекти от тази марка.“ В крайна сметка става дума за създаване на неоспорим механизъм по отношение на фалшифицирането на стоки, произведени извън ЕС, като не се разрешава заинтересованите лица да извлекат ползи от правната фикция, че стоките под режим транзит не влизат на митническата територия на ЕС.

4

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/47

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета по отношение на оповестяването на нефинансова информация и информация за многообразието от страна на някои големи дружества и групи“

COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD)

2013/C 327/10

Докладчик: г-жа PICHENOT

На 2 май 2013 г. Съветът и на 21 май 2013 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 50, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви на Съвета 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО по отношение на оповестяването на нефинансова информация и информация за многообразието от страна на някои големи дружества и групи“

COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 95 гласа „за“, 31 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | Комитетът одобрява предложенията на Комисията относно измененията на счетоводните директиви, както по отношение на оповестяването на нефинансова информация, така и по отношение на представителството на многообразието на управителните органи. Тези ограничени изменения допринасят за подобряване на рамката на ЕС за корпоративно управление (1). |
| --- | --- |

1.1

Комитетът одобрява предложенията на Комисията относно измененията на счетоводните директиви, както по отношение на оповестяването на нефинансова информация, така и по отношение на представителството на многообразието на управителните органи. Тези ограничени изменения допринасят за подобряване на рамката на ЕС за корпоративно управление (1).

| 1.2 | Комитетът препоръчва на Европейския парламент и на Съвета да отчетат баланса, постигнат чрез тези изменения, които повишават прозрачността по отношение на информацията за околната среда, социалната сфера, предприятията и управлението. Предложението на Комисията е гъвкав и подходящ инструмент за подобряване на комуникацията към акционерите, инвеститорите, работниците и другите заинтересовани страни. Това предложение е отправено само към големите дружества, за да не се допусне налагане на допълнителни изисквания на предприятия с по-малък размер. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът препоръчва на Европейския парламент и на Съвета да отчетат баланса, постигнат чрез тези изменения, които повишават прозрачността по отношение на информацията за околната среда, социалната сфера, предприятията и управлението. Предложението на Комисията е гъвкав и подходящ инструмент за подобряване на комуникацията към акционерите, инвеститорите, работниците и другите заинтересовани страни. Това предложение е отправено само към големите дружества, за да не се допусне налагане на допълнителни изисквания на предприятия с по-малък размер.

2.   Препоръки

| 2.1 | Комитетът признава, че балансираното съчетаване на следните елементи дава възможност за предоставяне на нефинансова информация на акционерите на Общо събрание и информира заинтересованите страни на големите дружества. Тази съвкупност отговаря на предвидените цели за прозрачност и съгласуваност.






  — | Важна нефинансова информация е включена в годишния отчет. |
| --- | --- | --- |

2.1

Комитетът признава, че балансираното съчетаване на следните елементи дава възможност за предоставяне на нефинансова информация на акционерите на Общо събрание и информира заинтересованите страни на големите дружества. Тази съвкупност отговаря на предвидените цели за прозрачност и съгласуваност.

—

Важна нефинансова информация е включена в годишния отчет.

| — | Тази информация се отнася по-специално за околната среда, социални и свързани със служителите въпроси, съблюдаването на човешките права и борбата с корупцията. |
| --- | --- |

—

Тази информация се отнася по-специално за околната среда, социални и свързани със служителите въпроси, съблюдаването на човешките права и борбата с корупцията.

| — | Тази информация се отнася за провежданите от предприятията в тази област политики, за резултатите от тях, както и за рисковете и несигурността, свързани с тези въпроси и за начина, по който предприятието ги управлява. |
| --- | --- |

—

Тази информация се отнася за провежданите от предприятията в тази област политики, за резултатите от тях, както и за рисковете и несигурността, свързани с тези въпроси и за начина, по който предприятието ги управлява.

| — | Инструментът се прилага за всички дружества с ограничена отговорност, обхванати от счетоводните директиви. |
| --- | --- |

—

Инструментът се прилага за всички дружества с ограничена отговорност, обхванати от счетоводните директиви.

| — | При условие, че има праг на приложение за дружества, чийто брой служители надвишава 500 и чийто счетоводен баланс надхвърля общо 20 млн. евро или чийто оборот е по-голям от 40 млн. евро, което освобождава МСП от това задължение. |
| --- | --- |

—

При условие, че има праг на приложение за дружества, чийто брой служители надвишава 500 и чийто счетоводен баланс надхвърля общо 20 млн. евро или чийто оборот е по-голям от 40 млн. евро, което освобождава МСП от това задължение.

| — | Предприятията имат възможност да се опират на национални, европейски или международни рамки, определящи принципи и/или показатели, както и насоки в сферата на публикуване на доклади. |
| --- | --- |

—

Предприятията имат възможност да се опират на национални, европейски или международни рамки, определящи принципи и/или показатели, както и насоки в сферата на публикуване на доклади.

| — | Предприятието дава предимство на полезната за него информация. |
| --- | --- |

—

Предприятието дава предимство на полезната за него информация.

| — | Използването на принципа „приведете в съответствие или обяснете“ налага отчитане, като в същото време на предприятието се предоставя известна свобода, когато по негова преценка липсата на информация е оправдана. |
| --- | --- |

—

Използването на принципа „приведете в съответствие или обяснете“ налага отчитане, като в същото време на предприятието се предоставя известна свобода, когато по негова преценка липсата на информация е оправдана.

| — | Гъвкавостта на инструмента позволява да не се увеличава административната тежест, по-специално чрез предлаганата възможност да се продължи да се изготвя отделен отчет, който да отговаря на същите изисквания и да е неразделна част от годишния доклад. |
| --- | --- |

—

Гъвкавостта на инструмента позволява да не се увеличава административната тежест, по-специално чрез предлаганата възможност да се продължи да се изготвя отделен отчет, който да отговаря на същите изисквания и да е неразделна част от годишния доклад.

| 2.2 | Във връзка с този баланс Комитетът счита, че приемането на предложението за директива за изменение на счетоводните директиви идва в благоприятен момент:






  — | в период, когато гражданските общества обръщат все повече внимание на влиянието, което предприятията оказват върху общността, когато от държавите и бизнес средите се иска по-голяма прозрачност и се развиват социално отговорните инвестиции (2); |
| --- | --- | --- |

2.2

Във връзка с този баланс Комитетът счита, че приемането на предложението за директива за изменение на счетоводните директиви идва в благоприятен момент:

—

в период, когато гражданските общества обръщат все повече внимание на влиянието, което предприятията оказват върху общността, когато от държавите и бизнес средите се иска по-голяма прозрачност и се развиват социално отговорните инвестиции (2);

| — | в контекст, когато извънфинансовите национални законодателства и препоръки на държавите членки са различни, но се доближават, когато, през последното десетилетие бяха преразгледани международните стандарти като например тези на ОИСР и МОТ, беше изработен ISO 26000 и се усъвършенстват инструментите за представяне на извънфинансови отчети, като например тези на Глобалната инициатива за отчитане, на Европейската федерация на предприятията за финансови анализи, на агенции за кредитен рейтинг и органи за анализ на обществото, на секторните стандарти; |
| --- | --- |

—

в контекст, когато извънфинансовите национални законодателства и препоръки на държавите членки са различни, но се доближават, когато, през последното десетилетие бяха преразгледани международните стандарти като например тези на ОИСР и МОТ, беше изработен ISO 26000 и се усъвършенстват инструментите за представяне на извънфинансови отчети, като например тези на Глобалната инициатива за отчитане, на Европейската федерация на предприятията за финансови анализи, на агенции за кредитен рейтинг и органи за анализ на обществото, на секторните стандарти;

| — | в момент, когато в европейски и международен мащаб поуките извлечени от финансовата, икономическа, социална и екологична криза, увеличават нуждата от прозрачност (3) в сферата на инвестирането, данъчното облагане и борбата срещу корупцията, по-специално в добивните отрасли; |
| --- | --- |

—

в момент, когато в европейски и международен мащаб поуките извлечени от финансовата, икономическа, социална и екологична криза, увеличават нуждата от прозрачност (3) в сферата на инвестирането, данъчното облагане и борбата срещу корупцията, по-специално в добивните отрасли;

| — | когато се създават инструменти за измерване на екологичното въздействие от производствените дейности, като например анализа на жизнения цикъл на продуктите, екологичният отпечатък, изчисляването на разходите, свързани с отрицателните външни последици; |
| --- | --- |

—

когато се създават инструменти за измерване на екологичното въздействие от производствените дейности, като например анализа на жизнения цикъл на продуктите, екологичният отпечатък, изчисляването на разходите, свързани с отрицателните външни последици;

| — | и когато някои предприятия откликват на безпокойствата на отговорните потребители, предлагайки по-устойчиви стоки и услуги, например като избягват планираното остаряване и насърчават справедливата търговия. |
| --- | --- |

—

и когато някои предприятия откликват на безпокойствата на отговорните потребители, предлагайки по-устойчиви стоки и услуги, например като избягват планираното остаряване и насърчават справедливата търговия.

| 2.3 | Комитетът приветства факта, че тези изменения на счетоводните директиви откриват перспективи, тъй като:






  — | дават възможност за включване на въпросите на околната среда, социалната сфера, предприятията и управлението в стратегията и комуникацията на предприятието; |
| --- | --- | --- |

2.3

Комитетът приветства факта, че тези изменения на счетоводните директиви откриват перспективи, тъй като:

—

дават възможност за включване на въпросите на околната среда, социалната сфера, предприятията и управлението в стратегията и комуникацията на предприятието;

| — | засилват ролята на общите събрания на акционерите и принципите за отговорните инвестиции; |
| --- | --- |

—

засилват ролята на общите събрания на акционерите и принципите за отговорните инвестиции;

| — | предоставят гаранции и възможности за гъвкавост, които позволяват на всички предприятия, които разбират корпоративната социална отговорност (КСО) като макроикономическа част от устойчивото развитие, да следват този прогресивен подход; |
| --- | --- |

—

предоставят гаранции и възможности за гъвкавост, които позволяват на всички предприятия, които разбират корпоративната социална отговорност (КСО) като макроикономическа част от устойчивото развитие, да следват този прогресивен подход;

| — | поставят началото на нов начин на представяне и на вземане на решения в стратегията на предприятието, които насърчават устойчивостта и укрепват отношенията между филиалите и ръководителя на групата. |
| --- | --- |

—

поставят началото на нов начин на представяне и на вземане на решения в стратегията на предприятието, които насърчават устойчивостта и укрепват отношенията между филиалите и ръководителя на групата.

| 2.4 | Комитетът привлича вниманието на Европейския парламент и на Съвета върху следните препоръки:







  — | предприятията да оповестяват последиците, положителни или отрицателни, от своите действия за обществото; |
| --- | --- | --- |

2.4

Комитетът привлича вниманието на Европейския парламент и на Съвета върху следните препоръки:

—

предприятията да оповестяват последиците, положителни или отрицателни, от своите действия за обществото;

| — | в докладите си предприятията да посочват дали в управителните или надзорните им съвети има представители на работниците; |
| --- | --- |

—

в докладите си предприятията да посочват дали в управителните или надзорните им съвети има представители на работниците;

| — | представителните институции на персонала да бъдат информирани и консултирани при изготвянето на годишния доклад; |
| --- | --- |

—

представителните институции на персонала да бъдат информирани и консултирани при изготвянето на годишния доклад;

| — | експертизата на етичната, социална и управленска част на доклада да се изготвя от компетентни лица в тези области, по-специално в социалната и екологичната област; |
| --- | --- |

—

експертизата на етичната, социална и управленска част на доклада да се изготвя от компетентни лица в тези области, по-специално в социалната и екологичната област;

| — | предприятията възложители да обявят отношенията си с веригата на доставки или тяхната верига за производство на стойност, по-специално по отношение на трудовото право и правата на човека; |
| --- | --- |

—

предприятията възложители да обявят отношенията си с веригата на доставки или тяхната верига за производство на стойност, по-специално по отношение на трудовото право и правата на човека;

| — | предприятията, които не попадат в обхвата на директивата, да използват доброволно тази динамика на прозрачност, за да подобрят своя начин на правене на бизнес; |
| --- | --- |

—

предприятията, които не попадат в обхвата на директивата, да използват доброволно тази динамика на прозрачност, за да подобрят своя начин на правене на бизнес;

| — | държавите членки да включат качеството на нефинансовите отчети в националната си стратегия за КСО; |
| --- | --- |

—

държавите членки да включат качеството на нефинансовите отчети в националната си стратегия за КСО;

| — | в рамките на транспонирането, държавите членки, които сметнат за подходящо, да намалят изисквания праг, за да може да бъдат обхвати значителен брой национални предприятия; |
| --- | --- |

—

в рамките на транспонирането, държавите членки, които сметнат за подходящо, да намалят изисквания праг, за да може да бъдат обхвати значителен брой национални предприятия;

| — | Комисията да бъде приканена да постави началото или да улесни процес, включвайки „множество заинтересовани страни“ (4), за да се определят по-добре водещите принципи и референтните стандарти, които ще улеснят сравнимостта и в по-дългосрочен план – хармонизацията; |
| --- | --- |

—

Комисията да бъде приканена да постави началото или да улесни процес, включвайки „множество заинтересовани страни“ (4), за да се определят по-добре водещите принципи и референтните стандарти, които ще улеснят сравнимостта и в по-дългосрочен план – хармонизацията;

| — | в своите собствени политики за популяризиране и повишаване на осведомеността относно КСО, Европейската комисия следва, съгласно посоченото в съобщението ѝ от октомври 2011 г., да отправи препоръки към съответните предприятия да използват онези международни стандарти за насоки относно разкриването на нефинансова информация, които в най-голяма степен съответстват на новото определение за КСО. |
| --- | --- |

—

в своите собствени политики за популяризиране и повишаване на осведомеността относно КСО, Европейската комисия следва, съгласно посоченото в съобщението ѝ от октомври 2011 г., да отправи препоръки към съответните предприятия да използват онези международни стандарти за насоки относно разкриването на нефинансова информация, които в най-голяма степен съответстват на новото определение за КСО.

| 2.5 | Комитетът одобрява предложеното изменение на четвъртата директива относно задължението за предоставяне на информация относно политиката на многообразие, провеждана от предприятието по отношение на своите управленски органи. |
| --- | --- |

2.5

Комитетът одобрява предложеното изменение на четвъртата директива относно задължението за предоставяне на информация относно политиката на многообразие, провеждана от предприятието по отношение на своите управленски органи.

| 2.6 | ЕИСК подчертава, че не става въпрос само за управителните или надзорните съвети и че би било полезно политиката на многообразие да се разшири и до съветите и по-специално до комитета за одит. |
| --- | --- |

2.6

ЕИСК подчертава, че не става въпрос само за управителните или надзорните съвети и че би било полезно политиката на многообразие да се разшири и до съветите и по-специално до комитета за одит.

| 2.7 | Комитетът припомня, че в повечето държави членки не са осъществени амбициите по отношение на мястото на жените в управителните съвети на дружествата (5). |
| --- | --- |

2.7

Комитетът припомня, че в повечето държави членки не са осъществени амбициите по отношение на мястото на жените в управителните съвети на дружествата (5).

| 2.8 | ЕИСК счита, че е необходимо в критериите за многообразие да се включи участието на директорите, получаващи заплата, произлизащи от работническите среди, по-специално от Европейските работнически съвети, упълномощени от профсъюзните организации. |
| --- | --- |

2.8

ЕИСК счита, че е необходимо в критериите за многообразие да се включи участието на директорите, получаващи заплата, произлизащи от работническите среди, по-специално от Европейските работнически съвети, упълномощени от профсъюзните организации.

| 2.9 | Накрая Комитетът отправя препоръка към Комисията, в срок от пет години след влизането в сила на Директивата, да подпомогне това преразглеждане с разпоредба, която запазва равнището по отношение на действащите национални законодателства и да направи оценка на въздействието на тези изменения на счетоводните директиви върху практиките за нефинансово отчитане на предприятията. |
| --- | --- |

2.9

Накрая Комитетът отправя препоръка към Комисията, в срок от пет години след влизането в сила на Директивата, да подпомогне това преразглеждане с разпоредба, която запазва равнището по отношение на действащите национални законодателства и да направи оценка на въздействието на тези изменения на счетоводните директиви върху практиките за нефинансово отчитане на предприятията.

3.   Контекст

| 3.1 | Това предложение за изменение на счетоводните директиви е продължение на усилията, предприети от излизането на Зелената книга от 2001 г. за корпоративната социална отговорност (6), допълнена от съобщението от 2006 г. (7), и отговаря на ангажиментите, обявени в работния план на съобщението от 2011 г. (8). Това изменение стана необходимо поради резултатите от анализа на въздействието, показващи границите на ефективността на нефинансовата информация, оповестявана от предприятията и допълвана в значителна степен от приноса на публичните консултации. Информацията е с различно качество. От друга страна, броят на предприятията е недостатъчен. |
| --- | --- |

3.1

Това предложение за изменение на счетоводните директиви е продължение на усилията, предприети от излизането на Зелената книга от 2001 г. за корпоративната социална отговорност (6), допълнена от съобщението от 2006 г. (7), и отговаря на ангажиментите, обявени в работния план на съобщението от 2011 г. (8). Това изменение стана необходимо поради резултатите от анализа на въздействието, показващи границите на ефективността на нефинансовата информация, оповестявана от предприятията и допълвана в значителна степен от приноса на публичните консултации. Информацията е с различно качество. От друга страна, броят на предприятията е недостатъчен.

| 3.2 | Повишаването на прозрачността на дружествата по отношение на социалните въпроси и околната среда беше обявено през април 2011 г. в съобщението на Комисията относно Акта за единния пазар. |
| --- | --- |

3.2

Повишаването на прозрачността на дружествата по отношение на социалните въпроси и околната среда беше обявено през април 2011 г. в съобщението на Комисията относно Акта за единния пазар.

| 3.3 | След становището относно инструментите за измерване и информация (2005 г.) (9), Комитетът взе под внимание Четвъртата директива относно годишните счетоводни отчети, която съдържа разпоредба относно нефинансовата информация, като предоставя възможност на предприятията да оповестяват определена информация относно социалните и екологичните аспекти на своята дейност. През 2012 г. Комитетът подкрепи Комисията за изпълнение на целите за увеличаване на многообразието в състава на управителните или надзорните съвети. В становището си от 2012 г. (10) относно съобщението във връзка с корпоративната социална отговорност Комитетът припомни своята позиция в подкрепа на задължителен нефинансов доклад. |
| --- | --- |

3.3

След становището относно инструментите за измерване и информация (2005 г.) (9), Комитетът взе под внимание Четвъртата директива относно годишните счетоводни отчети, която съдържа разпоредба относно нефинансовата информация, като предоставя възможност на предприятията да оповестяват определена информация относно социалните и екологичните аспекти на своята дейност. През 2012 г. Комитетът подкрепи Комисията за изпълнение на целите за увеличаване на многообразието в състава на управителните или надзорните съвети. В становището си от 2012 г. (10) относно съобщението във връзка с корпоративната социална отговорност Комитетът припомни своята позиция в подкрепа на задължителен нефинансов доклад.

| 3.4 | Обединеното кралство беше първата държава членка, която през 1992 г. въведе кодекс в управлението на предприятията (наречен кодекс Cadbury) (11), който въвежда метода „приведете в съответствие или обяснете“. Тази разпоредба, с някои различия, беше приета от други държави, по-специално Германия и Дания. Гъвкавостта на метода позволява в някои чувствителни сфери да се упражни право на запазване на информация, като например борбата с корупцията, за чиято ефективност би могло да се изисква определено равнище на дискретност или поверителност. |
| --- | --- |

3.4

Обединеното кралство беше първата държава членка, която през 1992 г. въведе кодекс в управлението на предприятията (наречен кодекс Cadbury) (11), който въвежда метода „приведете в съответствие или обяснете“. Тази разпоредба, с някои различия, беше приета от други държави, по-специално Германия и Дания. Гъвкавостта на метода позволява в някои чувствителни сфери да се упражни право на запазване на информация, като например борбата с корупцията, за чиято ефективност би могло да се изисква определено равнище на дискретност или поверителност.

| 3.5 | Редица държави членки, включително Франция, Нидерландия, Обединеното кралство, Швеция и Испания, през последното десетилетие приеха законодателства за предоставяне на национална рамка за отчитане с цел хармонизиране на европейските стандарти. |
| --- | --- |

3.5

Редица държави членки, включително Франция, Нидерландия, Обединеното кралство, Швеция и Испания, през последното десетилетие приеха законодателства за предоставяне на национална рамка за отчитане с цел хармонизиране на европейските стандарти.

| 3.6 | По време на ирландското председателство беше постигнато споразумение за прозрачност на добивния сектор, в което се преразглежда Счетоводната директива. Понастоящем директивата налага прозрачност (за всяка отделна държава и всеки отделен проект) на всички финансови потоци, внесени от европейските предприятия от добивния сектор и сектора на горското стопанство, към държавите, в които извършват дейност. |
| --- | --- |

3.6

По време на ирландското председателство беше постигнато споразумение за прозрачност на добивния сектор, в което се преразглежда Счетоводната директива. Понастоящем директивата налага прозрачност (за всяка отделна държава и всеки отделен проект) на всички финансови потоци, внесени от европейските предприятия от добивния сектор и сектора на горското стопанство, към държавите, в които извършват дейност.

| 3.7 | В своята резолюция от февруари 2013 г. (12), Европейският парламент, призна, че за предприятията е важно да оповестяват информация относно устойчивостта, като например социални и екологични фактори, с цел да се определят рисковете по отношение на устойчивостта и да се повиши доверието на инвеститорите и потребителите. Европейският парламент поиска от Комисията да представи предложение относно оповестяването на нефинансова информация от предприятията. |
| --- | --- |

3.7

В своята резолюция от февруари 2013 г. (12), Европейският парламент, призна, че за предприятията е важно да оповестяват информация относно устойчивостта, като например социални и екологични фактори, с цел да се определят рисковете по отношение на устойчивостта и да се повиши доверието на инвеститорите и потребителите. Европейският парламент поиска от Комисията да представи предложение относно оповестяването на нефинансова информация от предприятията.

| 3.8 | В условия на криза, когато общественото мнение в ЕС призовава предприятията към повече етичност, практиките, свързани с корпоративната социална отговорност, се признават като фактори, които могат да подпомогнат търговската политика на Европейския съюз, неговата политика за развитие, както и осъществяването на стратегията „Европа 2020“. Тя насърчава социалния и гражданския диалог. Тя трябва също така да даде възможност да се възприемат по-добре реалностите в цялата верига от подизпълнители. Факти, като катастрофата в сградата Rana Plaza в Бангладеш припомнят, че е необходимо да се обърне внимание на отговорността на възложителите. |
| --- | --- |

3.8

В условия на криза, когато общественото мнение в ЕС призовава предприятията към повече етичност, практиките, свързани с корпоративната социална отговорност, се признават като фактори, които могат да подпомогнат търговската политика на Европейския съюз, неговата политика за развитие, както и осъществяването на стратегията „Европа 2020“. Тя насърчава социалния и гражданския диалог. Тя трябва също така да даде възможност да се възприемат по-добре реалностите в цялата верига от подизпълнители. Факти, като катастрофата в сградата Rana Plaza в Бангладеш припомнят, че е необходимо да се обърне внимание на отговорността на възложителите.

Брюксел, 11 юли, 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  ОВ C 24 от 28.1.2012 г., стр. 91

1

(2)  ОВ C 21 от 21.1.2011 г., стр. 33.

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Европейско дружествено право и корпоративно управление“ (все още непубликувано в ОВ).

3

(4)  ОВ C 161 от 6.6.2013 г., стр. 35.

4

(5)  ОВ C 133 от 9.5.2013 г., стр. 68.

5

(6)  COM(2001) 366 final.

6

(7)  COM(2006) 136 final и ОВ C 286, от 17.11.2005 г., стр. 12.

7

(8)  COM(2011) 681 final. и ОВ C 229 от 31.7.2012 г., стр. 77.

8

(9)  ОВ C 286 от 17.11.2005 г., стр. 12.

9

(10)  ОВ C 229 от 31.7.2012 г., стр. 77.

10

(11)  "The financial aspects of corporate governance" (финансови аспекти на корпоративното управление), 1.12.1992 г.

11

The financial aspects of corporate governance

(12)  Резолюция 2012/2098 (INI), докладчик: г-н Raffaele Baldassarre.

12

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на дебата (член 54, параграф 3 от Правилника за дейността):

Текстът в становище CES3548-2013_00_00_TRA_AS се заменя със следния текст:

1.   Общи бележки

| 1.1 | ЕИСК оценява предложението за директива като излишно (по-специално по отношение на задължението за предоставяне на информация за „политиката на многообразие“), защото счита, че не е полезно в тази област да се приемат нови законодателни разпоредби на европейско равнище. Като цяло ЕИСК не намира никаква основна добавена стойност, която директивата би донесла по отношение на действащите разпоредби, и се опасява, че вместо това би се стигнало до евентуално увеличаване на административната тежест. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК оценява предложението за директива като излишно (по-специално по отношение на задължението за предоставяне на информация за „политиката на многообразие“), защото счита, че не е полезно в тази област да се приемат нови законодателни разпоредби на европейско равнище. Като цяло ЕИСК не намира никаква основна добавена стойност, която директивата би донесла по отношение на действащите разпоредби, и се опасява, че вместо това би се стигнало до евентуално увеличаване на административната тежест.

| 1.2 | ЕИСК счита, че прозрачността е неразделна част от съвременното управление на предприятията. Европейските предприятия са доказали, че са достатъчно прозрачни по отношение на действащото законодателството. В Европа социалната отговорност е от компетентността на предприятията, тя е част от стратегията им и се упражнява на доброволна основа. Дори и по време на криза европейските предприятия не са намалили нито своята прозрачност, нито отчетността си. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК счита, че прозрачността е неразделна част от съвременното управление на предприятията. Европейските предприятия са доказали, че са достатъчно прозрачни по отношение на действащото законодателството. В Европа социалната отговорност е от компетентността на предприятията, тя е част от стратегията им и се упражнява на доброволна основа. Дори и по време на криза европейските предприятия не са намалили нито своята прозрачност, нито отчетността си.

| 1.3 | ЕИСК отбелязва, че някои заинтересовани страни и широката общественост чувстват нужда от по-голяма прозрачност в политиката на предприятията, по-специално когато става въпрос за оповестяване на социална и екологична информация, и особено когато това се отнася за предприятия, които оперират в трети страни, като например минните предприятия в Африка (рискове за околната среда, корупция), текстилните предприятия в Азия (социални предизвикателства, права на човека) и др. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК отбелязва, че някои заинтересовани страни и широката общественост чувстват нужда от по-голяма прозрачност в политиката на предприятията, по-специално когато става въпрос за оповестяване на социална и екологична информация, и особено когато това се отнася за предприятия, които оперират в трети страни, като например минните предприятия в Африка (рискове за околната среда, корупция), текстилните предприятия в Азия (социални предизвикателства, права на човека) и др.

| 1.4 | Единствената добавена стойност, която би могла да бъде призната в предложението, се състои в това, че то разглежда проблема, свързан с рисковете, тяхното определяне, управление и задължението за декларирането им. Това би могло да позволи на предприятията по-добре да управляват тези рискове и възможностите, и по този начин по-добре да поемат отговорностите, свързани с техните нефинансови дейности. Дори и в този случай обаче самото заинтересовано предприятие би трябвало да може да решава дали желае да предприеме това действие или не. |
| --- | --- |

1.4

Единствената добавена стойност, която би могла да бъде призната в предложението, се състои в това, че то разглежда проблема, свързан с рисковете, тяхното определяне, управление и задължението за декларирането им. Това би могло да позволи на предприятията по-добре да управляват тези рискове и възможностите, и по този начин по-добре да поемат отговорностите, свързани с техните нефинансови дейности. Дори и в този случай обаче самото заинтересовано предприятие би трябвало да може да решава дали желае да предприеме това действие или не.

2.   Относно нефинансовата информация

| 2.1 | Комитетът е наясно, че като цяло чрез повишаване на прозрачността съществено се допринася за доброто функциониране на вътрешния пазар. Една по-добра сравнимост на информацията относно работата на предприятията може да повлияе на ефективността на решенията на инвеститорите и акционерите. |
| --- | --- |

2.1

Комитетът е наясно, че като цяло чрез повишаване на прозрачността съществено се допринася за доброто функциониране на вътрешния пазар. Една по-добра сравнимост на информацията относно работата на предприятията може да повлияе на ефективността на решенията на инвеститорите и акционерите.

| 2.2 | ЕИСК счита, че настоящият режим на оповестяване на нефинансова информация и нейния обхват са добри и достатъчни с оглед на преследваната цел. Новите данни, чието оповестяване се предлага да се направи задължително, биха представлявали прекомерна тежест, в противоречие с принципа на пропорционалност. Поради това ЕИСК предпочита предложението да изисква единствено оповестяване на наистина значима информация, с която се отправя ясно послание, така че на предприятията да не се налагат ненужно непосилни административни тежести и, в същото време, предложението да носи оптимална добавена стойност на потребителите на тази информация (инвеститори, акционери и служители). |
| --- | --- |

2.2

ЕИСК счита, че настоящият режим на оповестяване на нефинансова информация и нейния обхват са добри и достатъчни с оглед на преследваната цел. Новите данни, чието оповестяване се предлага да се направи задължително, биха представлявали прекомерна тежест, в противоречие с принципа на пропорционалност. Поради това ЕИСК предпочита предложението да изисква единствено оповестяване на наистина значима информация, с която се отправя ясно послание, така че на предприятията да не се налагат ненужно непосилни административни тежести и, в същото време, предложението да носи оптимална добавена стойност на потребителите на тази информация (инвеститори, акционери и служители).

| 2.3 | Комитетът предпочита предприятията да публикуват нефинансова информация единствено ако решат да го направят. Съгласно този подход Комитетът предлага да се измени съдържанието на членове 1 и 2 от предложението за директива. |
| --- | --- |

2.3

Комитетът предпочита предприятията да публикуват нефинансова информация единствено ако решат да го направят. Съгласно този подход Комитетът предлага да се измени съдържанието на членове 1 и 2 от предложението за директива.

| 2.4 | В предложението се предвижда малките и средните предприятия да не подлежат на задължението за публикуване на нефинансова информация, което отговаря на дългосрочните цели на Европейския съюз за ограничаване на административната тежест за предприемачите. |
| --- | --- |

2.4

В предложението се предвижда малките и средните предприятия да не подлежат на задължението за публикуване на нефинансова информация, което отговаря на дългосрочните цели на Европейския съюз за ограничаване на административната тежест за предприемачите.

| 2.5 | ЕИСК счита, че разпоредбите в разглежданото предложение, които предвиждат декларирането на нефинансова информация в годишния доклад, както и проверката ѝ от задължителен одитор, са едновременно сложни и трудни да разбиране; във връзка с това е необходимо да се изготви допълнително практическо ръководство. Европейското законодателство изисква задължителният одитор да даде своето становище относно съгласуваността между годишния доклад и годишните счетоводни отчети, тъй като действащите разпоредби изискват този годишен доклад да съдържа годишните счетоводни отчети и доклада на задължителния одитор и евентуално други документи. Проверката на нефинансовата информация би могла обаче да се окаже изключително проблематична и скъпа. Необходимо е да се определи точно връзката между публикуваните в годишния доклад изисквания, като се отчита също така необходимостта да не се претоварват ползвателите на този доклад с информация, която не е важна. ЕИСК ще насърчава оповестяването на нефинансова информация в документите, за които не се изисква задължителна проверка. |
| --- | --- |

2.5

ЕИСК счита, че разпоредбите в разглежданото предложение, които предвиждат декларирането на нефинансова информация в годишния доклад, както и проверката ѝ от задължителен одитор, са едновременно сложни и трудни да разбиране; във връзка с това е необходимо да се изготви допълнително практическо ръководство. Европейското законодателство изисква задължителният одитор да даде своето становище относно съгласуваността между годишния доклад и годишните счетоводни отчети, тъй като действащите разпоредби изискват този годишен доклад да съдържа годишните счетоводни отчети и доклада на задължителния одитор и евентуално други документи. Проверката на нефинансовата информация би могла обаче да се окаже изключително проблематична и скъпа. Необходимо е да се определи точно връзката между публикуваните в годишния доклад изисквания, като се отчита също така необходимостта да не се претоварват ползвателите на този доклад с информация, която не е важна. ЕИСК ще насърчава оповестяването на нефинансова информация в документите, за които не се изисква задължителна проверка.

3.   Относно многообразието

| 3.1 | ЕИСК счита, че задължителното оповестяване на „политика на многообразие“ е излишна административна тежест, която е напълно неоправдана и чиито положителни последици не могат да се докажат. ЕИСК счита, че да се налага на частни субекти да въведат „политика на многообразие“ на предприятията, и по-специално задължението да оповестяват „политика на многообразие“ или да обясняват причините, поради които едно дружество не е въвело такава политика, е неоправдано вмешателство в свободата за предприемачество и в свободата на вземане на решения на собствениците на дружествата. Комитетът отхвърля категорично това вмешателство. Оповестяването на информация относно дадено дружество следва да продължи да произтича напълно от доброволното решение на това дружество, в зависимост от това дали подобно оповестяване за него представлява или не конкурентно предимство. ЕИСК се противопоставя и на всички мерки относно предоставянето на подробна информация относно политиката на „многообразие“ поради много причини. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК счита, че задължителното оповестяване на „политика на многообразие“ е излишна административна тежест, която е напълно неоправдана и чиито положителни последици не могат да се докажат. ЕИСК счита, че да се налага на частни субекти да въведат „политика на многообразие“ на предприятията, и по-специално задължението да оповестяват „политика на многообразие“ или да обясняват причините, поради които едно дружество не е въвело такава политика, е неоправдано вмешателство в свободата за предприемачество и в свободата на вземане на решения на собствениците на дружествата. Комитетът отхвърля категорично това вмешателство. Оповестяването на информация относно дадено дружество следва да продължи да произтича напълно от доброволното решение на това дружество, в зависимост от това дали подобно оповестяване за него представлява или не конкурентно предимство. ЕИСК се противопоставя и на всички мерки относно предоставянето на подробна информация относно политиката на „многообразие“ поради много причини.

| 3.2 | На първо място следва да се подчертае, че оповестяването на „политика на многообразие“ относно състава на органите на едно дружество не оказва влияние нито върху управлението, нито върху резултатите на това дружество, противно на това, което погрешно се твърди в изложението на мотивите. Според ЕИСК собствениците или акционерите на дружеството са тези, които следва да решават кои лица ще ръководят тяхното дружество, какви ще бъдат механизмите му за контрол и управление и каква роля ще играят в тези процеси членовете на надзорните и управителните органи. Функционирането на едно дружество зависи преди всичко от отговорността, която носи неговия собственик или акционер, която включва също така поемания от тях риск да понесат загуби поради вземане на лоши управленски решения. Променяйки по изкуствен начин състава на надзорните и управителните органи, може само да се влоши настоящото добро състояние на нещата. |
| --- | --- |

3.2

На първо място следва да се подчертае, че оповестяването на „политика на многообразие“ относно състава на органите на едно дружество не оказва влияние нито върху управлението, нито върху резултатите на това дружество, противно на това, което погрешно се твърди в изложението на мотивите. Според ЕИСК собствениците или акционерите на дружеството са тези, които следва да решават кои лица ще ръководят тяхното дружество, какви ще бъдат механизмите му за контрол и управление и каква роля ще играят в тези процеси членовете на надзорните и управителните органи. Функционирането на едно дружество зависи преди всичко от отговорността, която носи неговия собственик или акционер, която включва също така поемания от тях риск да понесат загуби поради вземане на лоши управленски решения. Променяйки по изкуствен начин състава на надзорните и управителните органи, може само да се влоши настоящото добро състояние на нещата.

| 3.3 | Европейската комисия не бива в никакъв случай да се меси в процесите на вземане на решения, например по отношение на броя на членовете на управителния съвет, тяхната квалификация, възраст и пол. От разглеждания анализ на Европейската комисия не става ясно, че има пряка връзка между възрастта, пола и други съображения и резултатите на дадено предприятие; дори да беше така, това не би оправдало авторитарно вмешателство в състава на управителните или надзорните органи на дадено дружество. |
| --- | --- |

3.3

Европейската комисия не бива в никакъв случай да се меси в процесите на вземане на решения, например по отношение на броя на членовете на управителния съвет, тяхната квалификация, възраст и пол. От разглеждания анализ на Европейската комисия не става ясно, че има пряка връзка между възрастта, пола и други съображения и резултатите на дадено предприятие; дори да беше така, това не би оправдало авторитарно вмешателство в състава на управителните или надзорните органи на дадено дружество.

4.   Заключения

С оглед на изложените по-горе аргументи ЕИСК:

| 1) | ще даде приоритет, в съответствие с принципа на субсидиарност, самите дружества да оповестяват изискваната отново нефинансова информация, ако доброволно вземат решение за това или ако в националното законодателство са определени задължения в областта на оповестяването; |
| --- | --- |

1)

ще даде приоритет, в съответствие с принципа на субсидиарност, самите дружества да оповестяват изискваната отново нефинансова информация, ако доброволно вземат решение за това или ако в националното законодателство са определени задължения в областта на оповестяването;

| 2) | ще препоръча от предложението за директива да се оттеглят разпоредбите на член 1, параграф 2 относно „политика на многообразие“ и в случай, че се окаже невъзможно да се изпълни това изискване, оповестяването на информация относно политиката на многообразие, в това число обяснението за причините, поради които дружеството не е въвело такава политика, да се даде възможност на самото дружество да вземе доброволно решение или евентуално това да се урежда от националното законодателство. |
| --- | --- |

2)

ще препоръча от предложението за директива да се оттеглят разпоредбите на член 1, параграф 2 относно „политика на многообразие“ и в случай, че се окаже невъзможно да се изпълни това изискване, оповестяването на информация относно политиката на многообразие, в това число обяснението за причините, поради които дружеството не е въвело такава политика, да се даде възможност на самото дружество да вземе доброволно решение или евентуално това да се урежда от националното законодателство.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“ | : | 37 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 96 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 2 |

Гласове „за“

:

37

Гласове „против“

:

96

Гласове „въздържал се“

:

2

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/52 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/52

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за насърчаване на свободното движение на гражданите и предприятията чрез опростяване на приемането на някои официални документи в Европейския съюз и за изменение на Регламент (ЕС) No 1024/2012“

COM(2013) 228 final — 2013/119 (COD)

2013/C 327/11

Главен докладчик: г-н Vincent FARRUGIA

На 13 май 2013 г. Съветът и на 21 май 2013 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 114, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за насърчаване на свободното движение на гражданите и предприятията чрез опростяване на приемането на някои официални документи в Европейския съюз и за изменение на Регламент (ЕС) No 1024/2012“

COM(2013) 228 final — 2013/119 (COD).

На 21 май 2013 г. Бюрото на Европейския икономически и социален комитет възложи на специализираната секция „Единен пазар, производство и потребление“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата на 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет определи г-н Farrugia за главен докладчик и прие настоящото становище с 96 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Гражданите стоят в основата на европейската интеграция. В доклада за гражданството на ЕС се подчертава, че то осигурява на гражданите на ЕС нови права и възможности. В доклада се обръща внимание и на факта, че правото, което хората, живеещи в държавите членки най-много ценят, е правото на свободно движение и живеене в ЕС – възможността за преместване между държавите членки на ЕС за къси или дълги периоди с цел работа, учене, обучение, служебно пътуване или за трансгранично пазаруване (1). |
| --- | --- |

1.1

Гражданите стоят в основата на европейската интеграция. В доклада за гражданството на ЕС се подчертава, че то осигурява на гражданите на ЕС нови права и възможности. В доклада се обръща внимание и на факта, че правото, което хората, живеещи в държавите членки най-много ценят, е правото на свободно движение и живеене в ЕС – възможността за преместване между държавите членки на ЕС за къси или дълги периоди с цел работа, учене, обучение, служебно пътуване или за трансгранично пазаруване (1).

| 1.2 | В доклада за гражданството на ЕС за 2013 г. са представени дванадесет нови действия в следните шест области, насочени към премахване на оставащите пречки пълноценното упражняване от страна на гражданите на ЕС на техните права, включително правото на свободно движение през границите на ЕС. Сред тях са (2):






  (01) | премахване на пречките пред работещите, учащите и обучаващите се в ЕС, с което ще се улесни правилното функциониране на пазара на труда в ЕС и ще позволи на посочените групи хора да се възползват от възможностите за работа в други държави членки и така да допринасят за икономиката на ЕС; |
| --- | --- | --- |

1.2

В доклада за гражданството на ЕС за 2013 г. са представени дванадесет нови действия в следните шест области, насочени към премахване на оставащите пречки пълноценното упражняване от страна на гражданите на ЕС на техните права, включително правото на свободно движение през границите на ЕС. Сред тях са (2):

(01)

премахване на пречките пред работещите, учащите и обучаващите се в ЕС, с което ще се улесни правилното функциониране на пазара на труда в ЕС и ще позволи на посочените групи хора да се възползват от възможностите за работа в други държави членки и така да допринасят за икономиката на ЕС;

| (02) | намаляване на бюрократичните формалности във връзка с правото на свободно движение, като се има предвид, че гражданите, които използват правото си на свободно движение, често изпитват трудности, породени от дълги и неясни административни процедури; |
| --- | --- |

(02)

намаляване на бюрократичните формалности във връзка с правото на свободно движение, като се има предвид, че гражданите, които използват правото си на свободно движение, често изпитват трудности, породени от дълги и неясни административни процедури;

| (03) | мерки за закрила на уязвимите лица в ЕС, като се има предвид, че по време на консултациите се споделя, че хората с увреждания изпитват трудности при движението си в ЕС; |
| --- | --- |

(03)

мерки за закрила на уязвимите лица в ЕС, като се има предвид, че по време на консултациите се споделя, че хората с увреждания изпитват трудности при движението си в ЕС;

| (04) | премахване на пречките пред гражданите на ЕС по отношение на силно разрасналата се електронна търговия, както и на затрудненията, които те продължават да изпитват при пазаруването онлайн; |
| --- | --- |

(04)

премахване на пречките пред гражданите на ЕС по отношение на силно разрасналата се електронна търговия, както и на затрудненията, които те продължават да изпитват при пазаруването онлайн;

| (05) | целенасочено подаване на достъпна информация на гражданите, позволяваща им да познават и разбират правата си като граждани на ЕС; |
| --- | --- |

(05)

целенасочено подаване на достъпна информация на гражданите, позволяваща им да познават и разбират правата си като граждани на ЕС;

| (06) | участие на гражданите на ЕС в демократичния живот на ЕС. |
| --- | --- |

(06)

участие на гражданите на ЕС в демократичния живот на ЕС.

| 1.3 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства изготвеното от Европейската комисия (ЕК) „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за насърчаване на свободното движение на гражданите и предприятията чрез опростяване на приемането на някои официални документи в Европейския съюз и за изменение на Регламент (ЕС) No 1024/2012“, COM(2013) 228 final — 2013/0119 (COD). |
| --- | --- |

1.3

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства изготвеното от Европейската комисия (ЕК) „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за насърчаване на свободното движение на гражданите и предприятията чрез опростяване на приемането на някои официални документи в Европейския съюз и за изменение на Регламент (ЕС) No 1024/2012“, COM(2013) 228 final — 2013/0119 (COD).

| 1.4 | Това предложение отговаря на изложеното в доклада за гражданството на ЕС, тъй като с него се въвеждат мерки, с които се улесняват гражданите на ЕС наистина да могат да се възползват от същността на правата си, произтичащи от статута им на такива граждани. |
| --- | --- |

1.4

Това предложение отговаря на изложеното в доклада за гражданството на ЕС, тъй като с него се въвеждат мерки, с които се улесняват гражданите на ЕС наистина да могат да се възползват от същността на правата си, произтичащи от статута им на такива граждани.

| 1.5 | Въпреки че правата на гражданите на ЕС, създадени с Договора от Маастрихт, включително правото на свободно движение и пребиваване в ЕС, бяха утвърдени с Договора от Лисабон и Хартата на основните права на ЕС, административните процедури в подкрепа на упражняването на последното не бяха съответно реформирани. Всъщност полагането на апостил – формалност, която се основава на Хагската конвенция от 1961 г. и цели да улесни движението през международните граници в една нетехнологична епоха, не отразява факта, че в ЕС няма граници и по този начин възпрепятства упражняването на правото на гражданите на ЕС на свободно движение в неговата територия. |
| --- | --- |

1.5

Въпреки че правата на гражданите на ЕС, създадени с Договора от Маастрихт, включително правото на свободно движение и пребиваване в ЕС, бяха утвърдени с Договора от Лисабон и Хартата на основните права на ЕС, административните процедури в подкрепа на упражняването на последното не бяха съответно реформирани. Всъщност полагането на апостил – формалност, която се основава на Хагската конвенция от 1961 г. и цели да улесни движението през международните граници в една нетехнологична епоха, не отразява факта, че в ЕС няма граници и по този начин възпрепятства упражняването на правото на гражданите на ЕС на свободно движение в неговата територия.

| 1.6 | Опростяването на някои от следните официални документи в ЕС, както е представено в предложението, е важна мярка, която ще доведе до по-цялостна правна рамка, която на свой ред ще улесни упражняването на правото на свободно движение в рамките на ЕС: | Официални документи на гражданите на ЕС






  — | Актове за гражданско състояние (напр. документи, свързани с раждане, смърт, име, брак, регистрирано партньорство, родителство и осиновяване) |
| --- | --- | --- | --- |

1.6

Опростяването на някои от следните официални документи в ЕС, както е представено в предложението, е важна мярка, която ще доведе до по-цялостна правна рамка, която на свой ред ще улесни упражняването на правото на свободно движение в рамките на ЕС:

Официални документи на гражданите на ЕС

—

Актове за гражданско състояние (напр. документи, свързани с раждане, смърт, име, брак, регистрирано партньорство, родителство и осиновяване)

| — | Документи, свързани с място на пребиваване, гражданство и национална принадлежност |
| --- | --- |

—

Документи, свързани с място на пребиваване, гражданство и национална принадлежност

| — | Документи, свързани с недвижимо имущество |
| --- | --- |

—

Документи, свързани с недвижимо имущество

| — | Документи, свързани с права на интелектуална собственост |
| --- | --- |

—

Документи, свързани с права на интелектуална собственост

| — | Документи, доказващи липса на съдебно минало и |
| --- | --- |

—

Документи, доказващи липса на съдебно минало и

| | Официални документи на стопански единици от ЕС (дружества или други предприятия)






  — | Документи, свързани с правен статут и представителство |
| --- | --- | --- |

Официални документи на стопански единици от ЕС (дружества или други предприятия)

—

Документи, свързани с правен статут и представителство

| — | Документи, свързани с недвижимо имущество |
| --- | --- |

—

Документи, свързани с недвижимо имущество

| — | Документи, свързани с права на интелектуална собственост |
| --- | --- |

—

Документи, свързани с права на интелектуална собственост

| — | Документи, доказващи липса на съдебно минало. |
| --- | --- |

—

Документи, доказващи липса на съдебно минало.

Опростяването на тези официални документи в ЕС несъмнено ще улесни насърчаването на свободното движение на гражданите и предприятията, тъй като ще увеличи допълнително търговския обмен в рамките на вътрешния пазар и ще улесни още повече гражданите на държавите членки при получаването на подобни документи.

| 1.7 | Въвеждането на опростена рамка за приемането на някои официални документи до равнището на местната публична администрация би трябвало да се разглежда като важен инструмент на политиката, тъй като наред с всичко останало, благодарение на него:






  — | ще намалеят разходите за предприятията и публичната администрация: по данни от 2010 г. почти 30 % от МСП се занимават с внос и износ, а 2 % имат преки чуждестранни инвестиции в чужбина. Нещо повече – около 7 % от МСП в ЕС участват в подизпълнителски дейности от международен мащаб, при което 26 % имат клиенти от други държави членки (3); |
| --- | --- | --- |

1.7

Въвеждането на опростена рамка за приемането на някои официални документи до равнището на местната публична администрация би трябвало да се разглежда като важен инструмент на политиката, тъй като наред с всичко останало, благодарение на него:

—

ще намалеят разходите за предприятията и публичната администрация: по данни от 2010 г. почти 30 % от МСП се занимават с внос и износ, а 2 % имат преки чуждестранни инвестиции в чужбина. Нещо повече – около 7 % от МСП в ЕС участват в подизпълнителски дейности от международен мащаб, при което 26 % имат клиенти от други държави членки (3);

| — | ще бъде улеснено общуването с публичната администрация и ще намалеят разходите за гражданите и предприятията, имайки предвид, че ежегодните разходи за получаване на апостил възлизат средно на 13,20 евро. Според съществуващите данни, гражданите и предприятията на ЕС заплащат общо над 25 милиона евро за получаването на апостил, предназначен за ползване в рамките на ЕС. Значителни разходи, възлизащи средно на 16,50 евро, се правят и за легализирането на такива официални документи, които не са обхванати от Хагската конвенция. Освен това разходите за заверен превод се изчисляват въз основа на 30 евро на страница, а разходите за заверен превод на документи, необходими за трансграничен брак, възлизат на 120 евро в повечето държави членки (4); |
| --- | --- |

—

ще бъде улеснено общуването с публичната администрация и ще намалеят разходите за гражданите и предприятията, имайки предвид, че ежегодните разходи за получаване на апостил възлизат средно на 13,20 евро. Според съществуващите данни, гражданите и предприятията на ЕС заплащат общо над 25 милиона евро за получаването на апостил, предназначен за ползване в рамките на ЕС. Значителни разходи, възлизащи средно на 16,50 евро, се правят и за легализирането на такива официални документи, които не са обхванати от Хагската конвенция. Освен това разходите за заверен превод се изчисляват въз основа на 30 евро на страница, а разходите за заверен превод на документи, необходими за трансграничен брак, възлизат на 120 евро в повечето държави членки (4);

| — | държавите членки ще реализират нетни икономии от 5 до 7 милиона евро в резултат от премахването на изискването за апостил, както и допълнителни икономии от приблизително 500 000 до 1 милион евро в резултат от премахването на легализацията (5); |
| --- | --- |

—

държавите членки ще реализират нетни икономии от 5 до 7 милиона евро в резултат от премахването на изискването за апостил, както и допълнителни икономии от приблизително 500 000 до 1 милион евро в резултат от премахването на легализацията (5);

| — | при трансгранични ситуации ще се премахне косвената дискриминация на гражданите на една държава членка спрямо друга, като се има предвид че като цяло националните органи не са запознати с изискванията за официалните документи в държавата членка по произход, включително по отношение на подписите, печатите и марките. |
| --- | --- |

—

при трансгранични ситуации ще се премахне косвената дискриминация на гражданите на една държава членка спрямо друга, като се има предвид че като цяло националните органи не са запознати с изискванията за официалните документи в държавата членка по произход, включително по отношение на подписите, печатите и марките.

| 1.8 | ЕИСК изразява съжаление, че осъществяваните чрез предложението реформи, които са насочени към улесняване на гражданите и предприятията в упражняването на техните права за движение в рамките на ЕС, се предлагат 20 години след въвеждането на гражданството на ЕС и 42 години след Хагската конвенция. Всъщност ЕС не се движи успоредно с технологичния напредък, който можеше да бъде използван, за да се намалят или премахнат трудностите пред гражданите и предприятията да упражняват правото си на движение. ЕИСК подчертава, че Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП) е важно средство, което трябва да се използва по-активно, за да могат гражданите на ЕС да упражняват основните си права. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК изразява съжаление, че осъществяваните чрез предложението реформи, които са насочени към улесняване на гражданите и предприятията в упражняването на техните права за движение в рамките на ЕС, се предлагат 20 години след въвеждането на гражданството на ЕС и 42 години след Хагската конвенция. Всъщност ЕС не се движи успоредно с технологичния напредък, който можеше да бъде използван, за да се намалят или премахнат трудностите пред гражданите и предприятията да упражняват правото си на движение. ЕИСК подчертава, че Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП) е важно средство, което трябва да се използва по-активно, за да могат гражданите на ЕС да упражняват основните си права.

| 1.9 | Поради това ЕИСК прави заключението, че препоръките за политиката, направени от ЕК за:






  — | законодателна мярка, която да насърчава свободното движение на гражданите и предприятията чрез опростяване на административните формалности, свързани с използването и приемането на някои официални документи в ЕС; |
| --- | --- | --- |

1.9

Поради това ЕИСК прави заключението, че препоръките за политиката, направени от ЕК за:

—

законодателна мярка, която да насърчава свободното движение на гражданите и предприятията чрез опростяване на административните формалности, свързани с използването и приемането на някои официални документи в ЕС;

| — | допълнена с подобрено административно сътрудничество между държавите членки, основаващо се на Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП); и |
| --- | --- |

—

допълнена с подобрено административно сътрудничество между държавите членки, основаващо се на Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП); и

| — | подкрепена с незадължителни многоезични стандартни удостоверения, използвани независимо в трансгранични случаи;
  представляват отлично предложение. ЕИСК подчертава обаче, че местата на някои разпоредби от предложението могат да бъдат разменени, за да се утвърдят допълнително правата на гражданите на ЕС на движение, които наред с другото създават взаимни икономически облаги за предприятия и граждани. |
| --- | --- |

—

подкрепена с незадължителни многоезични стандартни удостоверения, използвани независимо в трансгранични случаи;

представляват отлично предложение. ЕИСК подчертава обаче, че местата на някои разпоредби от предложението могат да бъдат разменени, за да се утвърдят допълнително правата на гражданите на ЕС на движение, които наред с другото създават взаимни икономически облаги за предприятия и граждани.

| 1.10 | ЕИСК препоръчва:






  1.10.1 | В бъдеще опростяването на официалните документи би трябвало да се съсредоточи върху важни официални документи като тези, които са свързани с мобилността на работещите в рамките на ЕС (която е от основно значение за развитието на трансгранични предприятия и търговия) или с уязвимите лица като лицата с увреждания, доколкото такива официални документи не са обхванати от други директиви на ЕС. |
| --- | --- | --- |

1.10

ЕИСК препоръчва:

1.10.1

В бъдеще опростяването на официалните документи би трябвало да се съсредоточи върху важни официални документи като тези, които са свързани с мобилността на работещите в рамките на ЕС (която е от основно значение за развитието на трансгранични предприятия и търговия) или с уязвимите лица като лицата с увреждания, доколкото такива официални документи не са обхванати от други директиви на ЕС.

| 1.10.2 | Поради това, че гражданите или предприятията би трябвало да имат максимална сигурност относно степента, в която представените документи са освободени от всякакви форми на легализация или подобни формалности, определението за „основателно съмнение“, съдържащо се в предложението, се променя, както следва:






  „2. | Основателното съмнение, посочено в параграф 1, се отнася до:






  (a) | истинността на подписа; |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2

Поради това, че гражданите или предприятията би трябвало да имат максимална сигурност относно степента, в която представените документи са освободени от всякакви форми на легализация или подобни формалности, определението за „основателно съмнение“, съдържащо се в предложението, се променя, както следва:

„2.

Основателното съмнение, посочено в параграф 1, се отнася до:

(a)

истинността на подписа;

| (б) | качеството, в което е действало лицето, подписало документа; |
| --- | --- |

(б)

качеството, в което е действало лицето, подписало документа;

| (в) | автентичността на печата или марката.“ |
| --- | --- |

(в)

автентичността на печата или марката.“

| 1.10.3 | В случай, когато държава членка трябва да направи официално запитване относно основателно съмнение до съответните власти на държавата членка, в която е издаден документът, тя трябва да уведоми лицето или дружеството за причините, поради които прави това запитване. |
| --- | --- |

1.10.3

В случай, когато държава членка трябва да направи официално запитване относно основателно съмнение до съответните власти на държавата членка, в която е издаден документът, тя трябва да уведоми лицето или дружеството за причините, поради които прави това запитване.

| 1.10.4 | Необходима е балансирана система за отчетност, която да се постигне чрез ежегодното извършване от страна на ЕК на сравнение спрямо определени показатели, позволяващо да се установи в каква степен държавите членки прилагат предложението на практика. |
| --- | --- |

1.10.4

Необходима е балансирана система за отчетност, която да се постигне чрез ежегодното извършване от страна на ЕК на сравнение спрямо определени показатели, позволяващо да се установи в каква степен държавите членки прилагат предложението на практика.

| 1.10.5 | Ако очакваните ползи бъдат реализирани, щом се стабилизира ИСВП, максималният период за отговор в рамките на механизма за административно сътрудничество се намалява до две седмици. Това ще бъде убедително послание към гражданите и предприятията, че ЕС наистина прави гражданството на ЕС ефективно и че гражданите му са в центъра на неговите политики. |
| --- | --- |

1.10.5

Ако очакваните ползи бъдат реализирани, щом се стабилизира ИСВП, максималният период за отговор в рамките на механизма за административно сътрудничество се намалява до две седмици. Това ще бъде убедително послание към гражданите и предприятията, че ЕС наистина прави гражданството на ЕС ефективно и че гражданите му са в центъра на неговите политики.

| 1.10.6 | Обменът и предаването на информация и документи от държавите членки в изпълнение на предложението отразяват принципите на ЕС за защита на данните. |
| --- | --- |

1.10.6

Обменът и предаването на информация и документи от държавите членки в изпълнение на предложението отразяват принципите на ЕС за защита на данните.

2.   Въведение

| 2.1 | Стокхолмската програма от 2009 г., озаглавена „Отворена и сигурна Европа в услуга и за защита на гражданите“ (6), подчертава колко е важно гражданството на Съюза да се превърне в реалност и посочва гражданите като водещ приоритет на политиката на ЕС в областта на правосъдието. Свързаният със Стокхолмската програма план за действие (7) потвърждава този мандат и посочва, че едно добре функциониращо Европейско съдебно пространство „следва да бъде поставено в услуга на гражданите и предприятията, за да подкрепя икономическата активност на единния пазар (...)“. В отговор на това в своя доклад за гражданството на ЕС за 2010 г. Европейската комисия потвърди ангажимента си да улесни свободното движение на официални документи в рамките на ЕС и през декември 2010 г. представи на обществеността конкретна визия, изложена в Зелената книга, озаглавена „По-малко административни процедури за гражданите: насърчаване на свободното движение на официални документи и признаването на действието на актовете за гражданско състояние“ (8). |
| --- | --- |

2.1

Стокхолмската програма от 2009 г., озаглавена „Отворена и сигурна Европа в услуга и за защита на гражданите“ (6), подчертава колко е важно гражданството на Съюза да се превърне в реалност и посочва гражданите като водещ приоритет на политиката на ЕС в областта на правосъдието. Свързаният със Стокхолмската програма план за действие (7) потвърждава този мандат и посочва, че едно добре функциониращо Европейско съдебно пространство „следва да бъде поставено в услуга на гражданите и предприятията, за да подкрепя икономическата активност на единния пазар (...)“. В отговор на това в своя доклад за гражданството на ЕС за 2010 г. Европейската комисия потвърди ангажимента си да улесни свободното движение на официални документи в рамките на ЕС и през декември 2010 г. представи на обществеността конкретна визия, изложена в Зелената книга, озаглавена „По-малко административни процедури за гражданите: насърчаване на свободното движение на официални документи и признаването на действието на актовете за гражданско състояние“ (8).

| 2.2 | Успоредно с горното беше въведен „Акт за единния пазар“ (9), насочен към укрепване на доверието на гражданите във вътрешния пазар и към повишаване на потенциала му като двигател на растежа на икономиката на ЕС. Наред с другото, това предполага премахване на непропорционалните пречки пред гражданите и предприятията, които не им позволяват да се възползват напълно от свободите, присъщи на вътрешния пазар. Насърчаването на мобилността на гражданите и предприятията в рамките на ЕС е един от крайъгълните камъни на „Акт за единния пазар II“ (10). |
| --- | --- |

2.2

Успоредно с горното беше въведен „Акт за единния пазар“ (9), насочен към укрепване на доверието на гражданите във вътрешния пазар и към повишаване на потенциала му като двигател на растежа на икономиката на ЕС. Наред с другото, това предполага премахване на непропорционалните пречки пред гражданите и предприятията, които не им позволяват да се възползват напълно от свободите, присъщи на вътрешния пазар. Насърчаването на мобилността на гражданите и предприятията в рамките на ЕС е един от крайъгълните камъни на „Акт за единния пазар II“ (10).

| 2.3 | Планът за действие на ЕК относно дружественото право и корпоративното управление (11) има за цел да се окаже подкрепа на европейските предприятия, по-специално във връзка с повишаването на правната сигурност на техните трансгранични операции. В „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ (12) се прави позоваване на предложеното законодателство за електронната идентификация и електронните подписи (13), с което се въвежда регулаторна рамка за общите административни инструменти, свързани с електронната идентификация на гражданите и предприятията. |
| --- | --- |

2.3

Планът за действие на ЕК относно дружественото право и корпоративното управление (11) има за цел да се окаже подкрепа на европейските предприятия, по-специално във връзка с повишаването на правната сигурност на техните трансгранични операции. В „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ (12) се прави позоваване на предложеното законодателство за електронната идентификация и електронните подписи (13), с което се въвежда регулаторна рамка за общите административни инструменти, свързани с електронната идентификация на гражданите и предприятията.

| 2.4 | В наскоро приетия План за действие „Предприемачество 2020 г.“ (14) се подчертава, че намаляването на прекомерната регулаторна тежест остава на челно място в политическата програма на ЕК. В Плана за действие се призовава за премахване или намаляване на бюрократичните формалности, когато това е възможно, за всички предприятия и особено за микропредприятията. Следователно намаляването на бюрократичните формалности, опростяването на процедурите за трансгранично използване и приемане на официални документи между държавите членки, както и хармонизирането на свързаните с това разпоредби, са от полза за всички действия, които имат за цел да се постигне напредък в изграждането на Европа на гражданите и на добре функциониращ единен пазар за предприятията на ЕС. |
| --- | --- |

2.4

В наскоро приетия План за действие „Предприемачество 2020 г.“ (14) се подчертава, че намаляването на прекомерната регулаторна тежест остава на челно място в политическата програма на ЕК. В Плана за действие се призовава за премахване или намаляване на бюрократичните формалности, когато това е възможно, за всички предприятия и особено за микропредприятията. Следователно намаляването на бюрократичните формалности, опростяването на процедурите за трансгранично използване и приемане на официални документи между държавите членки, както и хармонизирането на свързаните с това разпоредби, са от полза за всички действия, които имат за цел да се постигне напредък в изграждането на Европа на гражданите и на добре функциониращ единен пазар за предприятията на ЕС.

| 2.5 | В доклада за гражданството на ЕС се подчертава, че то осигурява на гражданите на ЕС нови права и възможности. В доклада се обръща внимание на факта, че правото, което хората, живеещи в държавите членки най-много ценят, е правото на свободно движение и живеене в ЕС: възможността за преместване между държави членки на ЕС за къси или дълги периоди с цел работа, учене, обучение, служебно пътуване или трансгранично пазаруване. В доклада за гражданството на ЕС за 2013 г. са представени дванадесет нови действия в следните шест области, насочени към премахване на оставащите пречки пред пълноценното упражняване от страна на гражданите на ЕС на техните права, включително правото на свободно движение и извършване на стопанска дейност през границите на ЕС. Сред тях са (15):






  (01) | Премахване на пречките пред работещите, учащите и обучаващите се |
| --- | --- | --- |

2.5

В доклада за гражданството на ЕС се подчертава, че то осигурява на гражданите на ЕС нови права и възможности. В доклада се обръща внимание на факта, че правото, което хората, живеещи в държавите членки най-много ценят, е правото на свободно движение и живеене в ЕС: възможността за преместване между държави членки на ЕС за къси или дълги периоди с цел работа, учене, обучение, служебно пътуване или трансгранично пазаруване. В доклада за гражданството на ЕС за 2013 г. са представени дванадесет нови действия в следните шест области, насочени към премахване на оставащите пречки пред пълноценното упражняване от страна на гражданите на ЕС на техните права, включително правото на свободно движение и извършване на стопанска дейност през границите на ЕС. Сред тях са (15):

(01)

Премахване на пречките пред работещите, учащите и обучаващите се

| (02) | Намаляване на административните формалности |
| --- | --- |

(02)

Намаляване на административните формалности

| (03) | Закрила на по-уязвимите хора |
| --- | --- |

(03)

Закрила на по-уязвимите хора

| (04) | Премахване на пречките пред гражданите на ЕС за извършването на електронна търговия |
| --- | --- |

(04)

Премахване на пречките пред гражданите на ЕС за извършването на електронна търговия

| (05) | Целенасоченост и достъпност на информацията |
| --- | --- |

(05)

Целенасоченост и достъпност на информацията

| (06) | Участие на гражданите на ЕС в демократичния живот на Съюза. |
| --- | --- |

(06)

Участие на гражданите на ЕС в демократичния живот на Съюза.

| 2.6 | Въпреки че правата на гражданите на ЕС, учредени с Договора от Маастрихт, включително правото на свободно движение и пребиваване в ЕС, бяха утвърдени с Договора от Лисабон и Хартата на основните права на ЕС, административните процедури в подкрепа на упражняването на това право не бяха съответно реформирани. В действителност правната рамка в ЕС е все още фрагментирана, тъй като държавите членки продължават да прилагат административни формалности, като например полагането на апостил за заверката на копия и преводи – формалност, основаваща се на Хагската конвенция за апостила от 1961, приета с цел да улесни движението през международните граници. Тази формалност не отразява факта, че в ЕС няма граници и затова тя по-скоро нарушава, а не подкрепя правото на гражданите на ЕС на свободно движение в неговата територия. |
| --- | --- |

2.6

Въпреки че правата на гражданите на ЕС, учредени с Договора от Маастрихт, включително правото на свободно движение и пребиваване в ЕС, бяха утвърдени с Договора от Лисабон и Хартата на основните права на ЕС, административните процедури в подкрепа на упражняването на това право не бяха съответно реформирани. В действителност правната рамка в ЕС е все още фрагментирана, тъй като държавите членки продължават да прилагат административни формалности, като например полагането на апостил за заверката на копия и преводи – формалност, основаваща се на Хагската конвенция за апостила от 1961, приета с цел да улесни движението през международните граници. Тази формалност не отразява факта, че в ЕС няма граници и затова тя по-скоро нарушава, а не подкрепя правото на гражданите на ЕС на свободно движение в неговата територия.

| 2.7 | Понастоящем например граждани, които се преместват в друга държава членка, изразходват много време и пари за да докажат истинността на официални документи от държавата членка на произхода им. За предприятията и гражданите несъмнено ще бъде от полза, ако съществува рамка от последователни и прозрачни правила, уреждащи третирането на определени официални документи, които имат важно значение за потока от стоки, услуги и хора на територията на ЕС и единния пазар. |
| --- | --- |

2.7

Понастоящем например граждани, които се преместват в друга държава членка, изразходват много време и пари за да докажат истинността на официални документи от държавата членка на произхода им. За предприятията и гражданите несъмнено ще бъде от полза, ако съществува рамка от последователни и прозрачни правила, уреждащи третирането на определени официални документи, които имат важно значение за потока от стоки, услуги и хора на територията на ЕС и единния пазар.

| 2.8 | Всъщност ЕС не се движи успоредно с технологичния напредък, който би могъл да бъде използван, за да се намалят или премахнат трудностите пред гражданите и предприятията да упражняват правото си на движение. ЕИСК разбира, че Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП), уеб-базирано приложение, което позволява на националните, регионалните и местните органи да комуникират бързо и лесно със своите колеги в чужбина, е подходяща ИКТ платформа, която ще улесни административното сътрудничество, след като предложението започне да се прилага. ИСВП ще действа и като важно хранилище за шаблони на най-често използваните национални официални документи в рамките на ЕС, включително и техния превод на всички официални езици на ЕС, което ще е в помощ на онези публични служители, които нямат достатъчен езиков опит, за да преценяват правилността или качеството на представените им официални документи (16). |
| --- | --- |

2.8

Всъщност ЕС не се движи успоредно с технологичния напредък, който би могъл да бъде използван, за да се намалят или премахнат трудностите пред гражданите и предприятията да упражняват правото си на движение. ЕИСК разбира, че Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП), уеб-базирано приложение, което позволява на националните, регионалните и местните органи да комуникират бързо и лесно със своите колеги в чужбина, е подходяща ИКТ платформа, която ще улесни административното сътрудничество, след като предложението започне да се прилага. ИСВП ще действа и като важно хранилище за шаблони на най-често използваните национални официални документи в рамките на ЕС, включително и техния превод на всички официални езици на ЕС, което ще е в помощ на онези публични служители, които нямат достатъчен езиков опит, за да преценяват правилността или качеството на представените им официални документи (16).

| 2.9 | ЕИСК изразява съжаление, че предложените за осъществяване чрез предложението реформи, които са насочени към улесняване на гражданите и предприятията в упражняването на техните права на движение в рамките на ЕС, се предлагат 20 години след въвеждането на гражданството на ЕС и 42 години след Хагската конвенция. |
| --- | --- |

2.9

ЕИСК изразява съжаление, че предложените за осъществяване чрез предложението реформи, които са насочени към улесняване на гражданите и предприятията в упражняването на техните права на движение в рамките на ЕС, се предлагат 20 години след въвеждането на гражданството на ЕС и 42 години след Хагската конвенция.

3.   Правни елементи на предложението

Това е отговорът на ЕИСК на основните въпроси, повдигнати в предложението.

3.1   Предмет, обхват и определения

| 3.1.1 | ЕИСК изразява съгласие, че определението за „официални документи“, формулирано в член 3, параграф 1 от предложението, обхваща важните официални документи, свързани с делегираните от страна на ЕС права на неговите граждани и предприятия. |
| --- | --- |

3.1.1

ЕИСК изразява съгласие, че определението за „официални документи“, формулирано в член 3, параграф 1 от предложението, обхваща важните официални документи, свързани с делегираните от страна на ЕС права на неговите граждани и предприятия.

| 3.1.2 | ЕИСК подчертава обаче, че официалните документи, посочени в предложението, би трябвало наистина да бъдат първите от поредица официални документи, които би трябвало да бъдат подложени на процедура за опростяване, насочена към подобряването на мобилността в рамките на ЕС, на трансграничните дейности и на функционирането на единния пазар на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.2

ЕИСК подчертава обаче, че официалните документи, посочени в предложението, би трябвало наистина да бъдат първите от поредица официални документи, които би трябвало да бъдат подложени на процедура за опростяване, насочена към подобряването на мобилността в рамките на ЕС, на трансграничните дейности и на функционирането на единния пазар на ЕС.

| 3.1.3 | ЕИСК подчертава, че бъдещите дейности за опростяване на официалните документи би трябвало да се съсредоточат върху важни официални документи като тези, които са свързани с мобилността на работещите в рамките на ЕС (която е от основно значение за развитието на трансгранично предприемачество и търговия) или с лицата с увреждания, доколкото такива официални документи не са обхванати от други директиви на ЕС. Такива официални документи могат да включват, например, националните образователни акредитационни удостоверения и официалните документи за социално осигуряване. |
| --- | --- |

3.1.3

ЕИСК подчертава, че бъдещите дейности за опростяване на официалните документи би трябвало да се съсредоточат върху важни официални документи като тези, които са свързани с мобилността на работещите в рамките на ЕС (която е от основно значение за развитието на трансгранично предприемачество и търговия) или с лицата с увреждания, доколкото такива официални документи не са обхванати от други директиви на ЕС. Такива официални документи могат да включват, например, националните образователни акредитационни удостоверения и официалните документи за социално осигуряване.

3.2   Освобождаване от легализация, опростяване на други формални процедури и искания за информация

| 3.2.1 | ЕИСК подчертава, че настоящите изисквания за поставяне на апостил отразяват международните процедури и поради това не са в съответствие с развитието на ЕС, довело до създаването на единния пазар. Около 12,5 млн. граждани на ЕС живеят в държава членка, различна от собствената им, и над 380 хиляди микро-, малки и средни предприятия в държавите членки участват в трансгранични подизпълнителски схеми и са постоянно изправени пред административни формалности и ненужна бюрокрация при придвижването си от една държава членка към друга и при извършването на трансграничната си стопанска дейност. Това положение не отразява съществуването на Европейски съюз без граници. |
| --- | --- |

3.2.1

ЕИСК подчертава, че настоящите изисквания за поставяне на апостил отразяват международните процедури и поради това не са в съответствие с развитието на ЕС, довело до създаването на единния пазар. Около 12,5 млн. граждани на ЕС живеят в държава членка, различна от собствената им, и над 380 хиляди микро-, малки и средни предприятия в държавите членки участват в трансгранични подизпълнителски схеми и са постоянно изправени пред административни формалности и ненужна бюрокрация при придвижването си от една държава членка към друга и при извършването на трансграничната си стопанска дейност. Това положение не отразява съществуването на Европейски съюз без граници.

| 3.2.2 | С оглед на това ЕИСК изразява съгласие с целта на предложението да се освободят официалните документи от действащите в държавите членки правни и административни изисквания. ЕИСК счита това като първа стъпка в една продължителна програма за опростяване на официалните документи. |
| --- | --- |

3.2.2

С оглед на това ЕИСК изразява съгласие с целта на предложението да се освободят официалните документи от действащите в държавите членки правни и административни изисквания. ЕИСК счита това като първа стъпка в една продължителна програма за опростяване на официалните документи.

| 3.2.3 | ЕИСК изразява съгласие, че би трябвало да се въведат разпоредби с цел да се осигури необходимото равнище на проверка в случаите, в които са налице основателни съмнения. ЕИСК отчита, че ще има случаи, в които ще бъде необходима административна координация между държавите членки, за да се гарантира истинността на даден официален документ или на негово заверено копие. |
| --- | --- |

3.2.3

ЕИСК изразява съгласие, че би трябвало да се въведат разпоредби с цел да се осигури необходимото равнище на проверка в случаите, в които са налице основателни съмнения. ЕИСК отчита, че ще има случаи, в които ще бъде необходима административна координация между държавите членки, за да се гарантира истинността на даден официален документ или на негово заверено копие.

| 3.2.4 | ЕИСК подкрепя категорично принципа, че гражданите и предприятията би трябвало да имат максимална степен на сигурност относно това до каква степен представените официални документи са освободени от всички форми на легализация или подобни формалности. Подобна сигурност ще позволи на гражданите и предприятията да планират своите дейности проактивно и по този начин ще осигури реализирането на материалните и нематериалните печалби и ползи, посочени в извършената от ЕК оценка на въздействието (17). |
| --- | --- |

3.2.4

ЕИСК подкрепя категорично принципа, че гражданите и предприятията би трябвало да имат максимална степен на сигурност относно това до каква степен представените официални документи са освободени от всички форми на легализация или подобни формалности. Подобна сигурност ще позволи на гражданите и предприятията да планират своите дейности проактивно и по този начин ще осигури реализирането на материалните и нематериалните печалби и ползи, посочени в извършената от ЕК оценка на въздействието (17).

| 3.2.5 | ЕИСК отбелязва, че при настоящата система 99 % от приблизително 1,4-те милиона апостила, които се поставят във връзка с дейност, извършвана в рамките на ЕС, не водят до проблеми. По този повод ЕИСК е на мнение, че предложената от ЕК политика по отношение на административното сътрудничество (което се базира на ИСВП в случаите на основателно съмнение относно истинността на официални документи, с подкрепата на многоезични удостоверения), би трябвало да доведе до подобрени резултати. |
| --- | --- |

3.2.5

ЕИСК отбелязва, че при настоящата система 99 % от приблизително 1,4-те милиона апостила, които се поставят във връзка с дейност, извършвана в рамките на ЕС, не водят до проблеми. По този повод ЕИСК е на мнение, че предложената от ЕК политика по отношение на административното сътрудничество (което се базира на ИСВП в случаите на основателно съмнение относно истинността на официални документи, с подкрепата на многоезични удостоверения), би трябвало да доведе до подобрени резултати.

| 3.2.6 | ЕИСК препоръчва определението за основателни съмнения, представено в предложението на ЕК, да бъде недвусмислено, за да се отстрани несигурността. В тази връзка Комитетът предлага следното изменение:






  „2. | Основателното съмнение, посочено в параграф 1, се отнася до:






  (a) | истинността на подписа; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.6

ЕИСК препоръчва определението за основателни съмнения, представено в предложението на ЕК, да бъде недвусмислено, за да се отстрани несигурността. В тази връзка Комитетът предлага следното изменение:

„2.

Основателното съмнение, посочено в параграф 1, се отнася до:

(a)

истинността на подписа;

| (б) | качеството, в което е действало лицето, подписало документа; |
| --- | --- |

(б)

качеството, в което е действало лицето, подписало документа;

| (в) | автентичността на печата или марката.“ |
| --- | --- |

(в)

автентичността на печата или марката.“

| 3.2.7 | В случай че държава членка трябва да направи официално запитване относно основателно съмнение въз основа на това ново определение до съответните власти на държавата членка, в която е издаден документът, тя трябва изрично да уведоми лицето за причините, поради които прави това запитване. |
| --- | --- |

3.2.7

В случай че държава членка трябва да направи официално запитване относно основателно съмнение въз основа на това ново определение до съответните власти на държавата членка, в която е издаден документът, тя трябва изрично да уведоми лицето за причините, поради които прави това запитване.

| 3.2.8 | ЕИСК е убеден, след като ИСВП бъде въведена в държавите членки и редовните доклади за напредъка докажат, че системата е стабилна и работи и че персоналът в държавите членки е натрупал необходимите знания, исканията за административна координация между държавите членки ще се обслужват далеч по-експедитивно от максималния срок от един месец, посочен в предложението. Във връзка с това ЕИСК препоръчва, в случай че резултатите покажат такова значително подобрение, ЕК да намали посочения максимален срок на две седмици. Подобна корекция ще бъде убедително послание към гражданите и предприятията, че ЕС наистина прави гражданството на ЕС ефективно и че поставя гражданите си в центъра на своите политики. |
| --- | --- |

3.2.8

ЕИСК е убеден, след като ИСВП бъде въведена в държавите членки и редовните доклади за напредъка докажат, че системата е стабилна и работи и че персоналът в държавите членки е натрупал необходимите знания, исканията за административна координация между държавите членки ще се обслужват далеч по-експедитивно от максималния срок от един месец, посочен в предложението. Във връзка с това ЕИСК препоръчва, в случай че резултатите покажат такова значително подобрение, ЕК да намали посочения максимален срок на две седмици. Подобна корекция ще бъде убедително послание към гражданите и предприятията, че ЕС наистина прави гражданството на ЕС ефективно и че поставя гражданите си в центъра на своите политики.

| 3.2.9 | ЕИСК отдава значение на необходимостта от балансирана система за отчетност, която да позволява да бъде оценявана степента, в която държавите членки прилагат предложението на практика. ЕИСК препоръчва ЕК да измерва ежегодно постиганите от държавите членки резултати по отношение на прилагането. |
| --- | --- |

3.2.9

ЕИСК отдава значение на необходимостта от балансирана система за отчетност, която да позволява да бъде оценявана степента, в която държавите членки прилагат предложението на практика. ЕИСК препоръчва ЕК да измерва ежегодно постиганите от държавите членки резултати по отношение на прилагането.

3.3   Административно сътрудничество

ЕИСК изразява съгласие, че Информационната система за вътрешния пазар (член 8) ще се използва в случаите, когато властите на дадена държава членка имат основателни съмнения относно истинността на официален документ или негово легализирано копие и това съмнение не може да бъде отстранено по друг начин (член 7). Комитетът също така изразява съгласие с това, че държавите членки ще определят поне един централен орган и че всички назначени централните органи и техните координати ще се съобщават на Комисията (член 9), както и че тези централни органи ще оказват съдействие във връзка с искания за информация съгласно член 7, и ще предприемат всички необходими мерки с оглед да се улесни прилагането на настоящия регламент (член 10).

3.4   Многоезични стандартни удостоверения на Съюза

Комитетът е съгласен, че многоезичните стандартни удостоверения на Съюза за раждане, смърт, брак, регистрирано партньорство и правен статут и представителство на търговско дружество или друго предприятие, са установени и представени в приложенията (член 11), и че тези удостоверения се предоставят при поискване на граждани, дружества или други предприятия като алтернатива на официалните документи, и носят датата на издаване, подписа и печата на издаващия ги орган (член 12). Комитетът е съгласен и с това, че Комисията ще разработи подробни насоки относно използването (член 13) на тези стандартни удостоверения и относно разработването на техните електронни версии (член 14), както и че удостоверенията ще имат същата официална доказателствена стойност като еквивалентните им официални документи и ще се приемат от органите на държавите членки без необходимостта от формалности (член 15).

3.5   Взаимосвързаност с други инструменти

ЕИСК изразява съгласие, че настоящият регламент не засяга друго законодателство на Съюза или други системи на административно сътрудничество, установени от него (член 16), нито засяга прилагането на международни конвенции, по които една или повече държави членки са страни, но че ще има превес над подписаните от тях конвенции, доколкото такива конвенции засягат въпроси, уредени с него (член 18). Комитетът също така изразява съгласие с включването на стандартен текст, както е посочено в член 17.

3.6   Общи и заключителни разпоредби

| 3.6.1 | ЕИСК изразява съгласие, че обменът и предаването на информация и документи между държавите членки обслужва целта за извършване на проверка на истинността на официални документи Информационната система за вътрешния пазар (член 19). Комитетът също така изразява съгласие, че държавите членки са длъжни да предоставят информация на Комисията относно определения от тях централен орган и на всякакви последващи промени н тази информация, както и че Комисията ще прави подобна информация публично достояние (член 20). Накрая ЕИСК изразява съгласие, че Комисията представя най-късно на всеки три години доклад за прилагането на настоящия регламент на Европейския парламент (член 21). |
| --- | --- |

3.6.1

ЕИСК изразява съгласие, че обменът и предаването на информация и документи между държавите членки обслужва целта за извършване на проверка на истинността на официални документи Информационната система за вътрешния пазар (член 19). Комитетът също така изразява съгласие, че държавите членки са длъжни да предоставят информация на Комисията относно определения от тях централен орган и на всякакви последващи промени н тази информация, както и че Комисията ще прави подобна информация публично достояние (член 20). Накрая ЕИСК изразява съгласие, че Комисията представя най-късно на всеки три години доклад за прилагането на настоящия регламент на Европейския парламент (член 21).

| 3.6.2 | ЕИСК подчертава, че член 19, озаглавен „Защита на данните“ трябва да гарантира, че обменът и предаването на информация и документи от държавите членки в изпълнение на предложението ще отразяват принципите на ЕС за защита на данните. |
| --- | --- |

3.6.2

ЕИСК подчертава, че член 19, озаглавен „Защита на данните“ трябва да гарантира, че обменът и предаването на информация и документи от държавите членки в изпълнение на предложението ще отразяват принципите на ЕС за защита на данните.

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 269 final.

1

(2)  Пак там.

2

(3)  SWD(2013) 144 final.

3

(4)  Пак там.

4

(5)  Пак там.

5

(6)  ОВ C 115, 4.5.2010 г., стр. 1.

6

(7)  COM(2010) 171 final.

7

(8)  COM(2010) 747 final.

8

(9)  COM(2011) 206 final.

9

(10)  COM(2012) 573 final.

10

(11)  COM(2012) 740 final.

11

(12)  COM(2012) 784 final.

12

(13)  COM(2012) 238 final.

13

(14)  COM(2012) 795 final.

14

(15)  Пак там.

15

(16)  Регламент No 1024/2012 от 25 октомври 2012 г. относно административно сътрудничество посредством Информационната система за вътрешния пазар, който беше публикуван в Официален вестник на 14 ноември 2012 г., осигурява високо равнище на гъвкавост, позволяващо в бъдеще ИСВП да може да обхване и актове на Съюза, които все още не са изброени в приложението (член 4 от Регламента за ИСВП), въз основа на пилотни проекти, изпълнявани от Комисията, и оценки на резултатите от тях и на въпроси като защитата на данните и ефективните функционалности на преводния процес.

16

(17)  SWD(2013) 144 final.

17

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/58 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/58

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Преосмисляне на образованието: инвестиране в умения за постигане на по-добри социално-икономически резултати“

COM(2012) 669 final

2013/C 327/12

Докладчик: г-н Mário SOARES

Съдокладчик: г-н Pavel TRANTINA

На 20 ноември 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Преосмисляне на образованието: инвестиране в умения за постигане на по-добри социално-икономически резултати“

COM(2012) 669 final.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 154 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК подкрепя като цяло инициативата на Комисията, особено по отношение на усилията за борба с безработицата сред младите хора, въпреки че смята, че заглавието на съобщението „Преосмисляне на образованието“ е далеч по-амбициозно от съдържанието. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК подкрепя като цяло инициативата на Комисията, особено по отношение на усилията за борба с безработицата сред младите хора, въпреки че смята, че заглавието на съобщението „Преосмисляне на образованието“ е далеч по-амбициозно от съдържанието.

| 1.2 | Настоящата икономическа и социална криза обуславя бюджетния избор на ЕС, както и този на европейските страни, и особено на тези, които трябва да прилагат програми за бюджетни корекции; това положение се утежнява допълнително от намаляването на бюджета на самия Съюз. ЕИСК предупреждава, че има риск бюджетните съкращения, които се извършват в областта на образованието, да превърнат считани за необходими инициативи и предложения в обикновени декларации за намерения. |
| --- | --- |

1.2

Настоящата икономическа и социална криза обуславя бюджетния избор на ЕС, както и този на европейските страни, и особено на тези, които трябва да прилагат програми за бюджетни корекции; това положение се утежнява допълнително от намаляването на бюджета на самия Съюз. ЕИСК предупреждава, че има риск бюджетните съкращения, които се извършват в областта на образованието, да превърнат считани за необходими инициативи и предложения в обикновени декларации за намерения.

| 1.3 | Съзнавайки, че наистина има сериозни недостатъци в образователните системи, които трябва да бъдат преодолени, както и че трябва да се подобри връзката между училището и пазара на труда, ЕИСК отправя следните препоръки: | Към европейските институции:






  1.3.1 | да преразгледат механизмите за събиране, представяне и тълкуване на данните, свързани с образованието и обучението, така че да бъдат прозрачни и съпоставими; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3

Съзнавайки, че наистина има сериозни недостатъци в образователните системи, които трябва да бъдат преодолени, както и че трябва да се подобри връзката между училището и пазара на труда, ЕИСК отправя следните препоръки:

Към европейските институции:

1.3.1

да преразгледат механизмите за събиране, представяне и тълкуване на данните, свързани с образованието и обучението, така че да бъдат прозрачни и съпоставими;

| 1.3.2 | да преразгледат настоящите европейски образователни процеси и съществуващите различни инструменти, и по-специално Европейските стандарти и насоки за осигуряване на качество (ESGQA); |
| --- | --- |

1.3.2

да преразгледат настоящите европейски образователни процеси и съществуващите различни инструменти, и по-специално Европейските стандарти и насоки за осигуряване на качество (ESGQA);

| 1.3.3 | да приложат предложените понастоящем мерки, като ги включат в други инициативи за интегриране на младите хора на пазара на труда, по-специално в плана за действие „Младежта в движение“ за заетост и предприемачество; |
| --- | --- |

1.3.3

да приложат предложените понастоящем мерки, като ги включат в други инициативи за интегриране на младите хора на пазара на труда, по-специално в плана за действие „Младежта в движение“ за заетост и предприемачество;

| 1.3.4 | да гарантират, че следващият бюджет на ЕС ще съдържа необходимите средства за тази програма, и по-специално за наскоро приетата инициатива за младежката заетост; |
| --- | --- |

1.3.4

да гарантират, че следващият бюджет на ЕС ще съдържа необходимите средства за тази програма, и по-специално за наскоро приетата инициатива за младежката заетост;

| | Към държавите членки:






  1.3.5 | да преразгледат и/или актуализират по нерегресивен начин политиките, свързани със заетостта и качествените обществени услуги, с убеждението, че за да се постигнат изцяло целите, поставени пред образованието, инвестициите в този сектор трябва да бъдат съпътствани от политики в областта на заетостта, социалните и икономическите въпроси в подкрепа на устойчивото развитие и благосъстоянието, като в рамките на този процес се осигури пълно участие на социалните партньори и на други организации на гражданското общество; |
| --- | --- | --- |

Към държавите членки:

1.3.5

да преразгледат и/или актуализират по нерегресивен начин политиките, свързани със заетостта и качествените обществени услуги, с убеждението, че за да се постигнат изцяло целите, поставени пред образованието, инвестициите в този сектор трябва да бъдат съпътствани от политики в областта на заетостта, социалните и икономическите въпроси в подкрепа на устойчивото развитие и благосъстоянието, като в рамките на този процес се осигури пълно участие на социалните партньори и на други организации на гражданското общество;

| 1.3.6 | да насърчат включването в политиките и образователните програми на придобиването на предприемачески умения, което освен чрез наученото в училище би могло да бъде допълвано, при възможност, с обучение в предприятия, както и с насърчаване на участието на предприятията в инициативи, популяризирани от училищата; |
| --- | --- |

1.3.6

да насърчат включването в политиките и образователните програми на придобиването на предприемачески умения, което освен чрез наученото в училище би могло да бъде допълвано, при възможност, с обучение в предприятия, както и с насърчаване на участието на предприятията в инициативи, популяризирани от училищата;

| 1.3.7 | да насърчат интегрирането в училищата на системи за образование и професионално обучение, които комбинират преподаването в клас с опита на работното място, като се повиши осъзнаването на значението на тези инициативи от страна на образователните органи и предприятията; |
| --- | --- |

1.3.7

да насърчат интегрирането в училищата на системи за образование и професионално обучение, които комбинират преподаването в клас с опита на работното място, като се повиши осъзнаването на значението на тези инициативи от страна на образователните органи и предприятията;

| 1.3.8 | да преразгледат спешно връзката между професионалното образование и обучение и пазара на труда с цел по-добро разбиране на възможните недостатъци и организиране на професионално обучение, което да отговаря реално на нуждите на пазара на труда; |
| --- | --- |

1.3.8

да преразгледат спешно връзката между професионалното образование и обучение и пазара на труда с цел по-добро разбиране на възможните недостатъци и организиране на професионално обучение, което да отговаря реално на нуждите на пазара на труда;

| 1.3.9 | да гарантират на всички необходимите условия за учене през целия живот и подобряване на професионалното обучение (усъвършенстване и преквалификация), като спазват ефективно правото на качествено специализирано обучение през целия живот; |
| --- | --- |

1.3.9

да гарантират на всички необходимите условия за учене през целия живот и подобряване на професионалното обучение (усъвършенстване и преквалификация), като спазват ефективно правото на качествено специализирано обучение през целия живот;

| 1.3.10 | да отдадат признание и да оценят неформалното учене по творчески и новаторски начин, като увеличат видимостта на придобитите умения извън официалната система и насърчат взаимното допълване на неформалното и формалното учене, поощрявайки същевременно равните възможности; |
| --- | --- |

1.3.10

да отдадат признание и да оценят неформалното учене по творчески и новаторски начин, като увеличат видимостта на придобитите умения извън официалната система и насърчат взаимното допълване на неформалното и формалното учене, поощрявайки същевременно равните възможности;

| 1.3.11 | да приемат общи стандарти и принципи, позволяващи да се определят критерии за качество на системите, които да гарантират признаването и валидирането на неформалното учене; |
| --- | --- |

1.3.11

да приемат общи стандарти и принципи, позволяващи да се определят критерии за качество на системите, които да гарантират признаването и валидирането на неформалното учене;

| 1.3.12 | да инвестират в обучението и наемането на работа на добри преподаватели, подобрявайки тяхното академично и професионално обучение и полагайки усилия да осигурят балансирано представяне на мъжете и жените при наемането на работа, както и предлагайки подходяща работа, възнаграждение и кариерно развитие, за да може тази професия да стане по-привлекателна за най-младите; |
| --- | --- |

1.3.12

да инвестират в обучението и наемането на работа на добри преподаватели, подобрявайки тяхното академично и професионално обучение и полагайки усилия да осигурят балансирано представяне на мъжете и жените при наемането на работа, както и предлагайки подходяща работа, възнаграждение и кариерно развитие, за да може тази професия да стане по-привлекателна за най-младите;

| 1.3.13 | да гледат на бюджетите за образование и професионално обучение като на инвестиция в бъдещето и постоянна необходимост с оглед изпълняването на задължението за гарантиране на качествено и приложимо образование за всички, като избягват бюджетни съкращения, които оказват отрицателно въздействие върху това задължение; |
| --- | --- |

1.3.13

да гледат на бюджетите за образование и професионално обучение като на инвестиция в бъдещето и постоянна необходимост с оглед изпълняването на задължението за гарантиране на качествено и приложимо образование за всички, като избягват бюджетни съкращения, които оказват отрицателно въздействие върху това задължение;

| 1.3.14 | да привлекат всички заинтересовани страни (младежки и общностни организации, училища, преподаватели, родители и настойници, предприятия и синдикати) за участие в изготвянето и проследяването на образователните политики и откриването на евентуални проблеми, както и в мисията, свързана с образованието, професионалното обучение и интегрирането на младите хора в обществото, поставяйки ясни цели, извършвайки редовни оценки и осигурявайки достатъчно средства, за да се гарантира устойчивостта; |
| --- | --- |

1.3.14

да привлекат всички заинтересовани страни (младежки и общностни организации, училища, преподаватели, родители и настойници, предприятия и синдикати) за участие в изготвянето и проследяването на образователните политики и откриването на евентуални проблеми, както и в мисията, свързана с образованието, професионалното обучение и интегрирането на младите хора в обществото, поставяйки ясни цели, извършвайки редовни оценки и осигурявайки достатъчно средства, за да се гарантира устойчивостта;

| | Към социалните партньори:






  1.3.15 | да поемат своята отговорност и да приложат правилно Рамката за действие относно младежката заетост, приета като част от съвместната им работна програма за периода 2012–2014 г., като се концентрират върху връзката между образованието, очакванията на младите хора и нуждите на пазара на труда, но същевременно вземат под внимание прехода на младите хора от училището към пазара на труда, с цел да се повиши равнището на заетостта като цяло. |
| --- | --- | --- |

Към социалните партньори:

1.3.15

да поемат своята отговорност и да приложат правилно Рамката за действие относно младежката заетост, приета като част от съвместната им работна програма за периода 2012–2014 г., като се концентрират върху връзката между образованието, очакванията на младите хора и нуждите на пазара на труда, но същевременно вземат под внимание прехода на младите хора от училището към пазара на труда, с цел да се повиши равнището на заетостта като цяло.

2.   Въведение

| 2.1 | Темата за образованието често е в центъра на обсъжданията в ЕИСК и затова Комитетът приветства твърдението на Комисията в нейното съобщение, че „инвестирането в образование и обучение (...) е от съществено значение за насърчаване на растежа и (...) конкурентоспособността“ (1). Същевременно ЕИСК споделя изразената в съобщението загриженост относно значителните промени, наблюдавани на европейския пазар на труда, които засилват необходимостта от преразглеждане на образователните системи с цел преодоляване на техните недостатъци или пропуски. |
| --- | --- |

2.1

Темата за образованието често е в центъра на обсъжданията в ЕИСК и затова Комитетът приветства твърдението на Комисията в нейното съобщение, че „инвестирането в образование и обучение (...) е от съществено значение за насърчаване на растежа и (...) конкурентоспособността“ (1). Същевременно ЕИСК споделя изразената в съобщението загриженост относно значителните промени, наблюдавани на европейския пазар на труда, които засилват необходимостта от преразглеждане на образователните системи с цел преодоляване на техните недостатъци или пропуски.

| 2.2 | С редица становища по темата (2) ЕИСК допринесе за признаването на образованието като основно човешко право, застъпвайки тезата, че основната цел на образованието продължава да бъде формирането на свободни граждани с критичен дух, самостоятелни и способни да допринасят за развитието на обществото, в което живеят, със съзнанието, че споделят общи ценности и култура. |
| --- | --- |

2.2

С редица становища по темата (2) ЕИСК допринесе за признаването на образованието като основно човешко право, застъпвайки тезата, че основната цел на образованието продължава да бъде формирането на свободни граждани с критичен дух, самостоятелни и способни да допринасят за развитието на обществото, в което живеят, със съзнанието, че споделят общи ценности и култура.

| 2.3 | Комитетът изразява убеждението, че в рамките на обучението на учителите следва да се обърне внимание на съвременните комуникационни умения, тъй като те би трябвало да направят училищния живот актуален и интересен (3). |
| --- | --- |

2.3

Комитетът изразява убеждението, че в рамките на обучението на учителите следва да се обърне внимание на съвременните комуникационни умения, тъй като те би трябвало да направят училищния живот актуален и интересен (3).

| 2.4 | ЕИСК е съгласен, че е спешно необходимо да се намерят последователни и междусекторни политически отговори на някои основни въпроси, а именно: трайно високият процент на преждевременно напускане на училище в Европа, слабото участие на работниците в ученето през целия живот, милионите мъже и жени с все още ниско образователно равнище, недостатъчно добре развитите умения за четене сред децата под 15 години и масовата младежка безработица в някои страни от ЕС. |
| --- | --- |

2.4

ЕИСК е съгласен, че е спешно необходимо да се намерят последователни и междусекторни политически отговори на някои основни въпроси, а именно: трайно високият процент на преждевременно напускане на училище в Европа, слабото участие на работниците в ученето през целия живот, милионите мъже и жени с все още ниско образователно равнище, недостатъчно добре развитите умения за четене сред децата под 15 години и масовата младежка безработица в някои страни от ЕС.

| 2.5 | При все това ЕИСК изразява опасение, че предложените от Комисията инициативи губят стойността си на фона на действителността в европейските държави в криза. Съкращаването на бюджетни средства от перата, предназначени за образование и обучение, може да възпрепятства отстраняването на основните неравенства и насърчаването на качествено образование за всички (4). |
| --- | --- |

2.5

При все това ЕИСК изразява опасение, че предложените от Комисията инициативи губят стойността си на фона на действителността в европейските държави в криза. Съкращаването на бюджетни средства от перата, предназначени за образование и обучение, може да възпрепятства отстраняването на основните неравенства и насърчаването на качествено образование за всички (4).

| 2.6 | Въпреки че отговорността за образованието е от компетентността на държавите членки, Европейският съюз също играе важна роля чрез отворения общностен метод за координация между различните министри на образованието, чрез механизми за събиране на данни на европейско равнище, както и чрез различни европейски инициативи в областта на образованието като процесите от Болоня и Копенхаген, Комюникето от Брюж, Европейската система за трансфер и натрупване на кредити (ECTS), Европейска системата за трансфер на кредити в професионалното образование и обучение (ECVET), Европейската квалификационна рамка (EQF) и Европейските стандарти и насоки за осигуряване на качество (ESGQA) (5). |
| --- | --- |

2.6

Въпреки че отговорността за образованието е от компетентността на държавите членки, Европейският съюз също играе важна роля чрез отворения общностен метод за координация между различните министри на образованието, чрез механизми за събиране на данни на европейско равнище, както и чрез различни европейски инициативи в областта на образованието като процесите от Болоня и Копенхаген, Комюникето от Брюж, Европейската система за трансфер и натрупване на кредити (ECTS), Европейска системата за трансфер на кредити в професионалното образование и обучение (ECVET), Европейската квалификационна рамка (EQF) и Европейските стандарти и насоки за осигуряване на качество (ESGQA) (5).

| 2.7 | Голяма част от гражданското общество е обезпокоено от несъответствието между настоящите умения на младите хора и потребностите на предприятията, както и от трудния преход от училищната към професионалната среда и от незаетост към заетост. Тази загриженост е съвсем основателна и затова е важно това несъответствие да се преодолее. Ето защо ЕИСК решително приветства решението на Европейската комисия да активизира обмена между образованието и заетостта и да насърчи съвместни инициативи и действия, които да улеснят прехода от училище към професионалния живот, да намалят пречките пред мобилността в ЕС, да подобрят чувствително функционирането на пазара на труда и да гарантират равни шансове. ЕИСК приканва Комисията и държавите членки да следват този път, като запазят европейския социален модел и укрепят социалното сближаване. |
| --- | --- |

2.7

Голяма част от гражданското общество е обезпокоено от несъответствието между настоящите умения на младите хора и потребностите на предприятията, както и от трудния преход от училищната към професионалната среда и от незаетост към заетост. Тази загриженост е съвсем основателна и затова е важно това несъответствие да се преодолее. Ето защо ЕИСК решително приветства решението на Европейската комисия да активизира обмена между образованието и заетостта и да насърчи съвместни инициативи и действия, които да улеснят прехода от училище към професионалния живот, да намалят пречките пред мобилността в ЕС, да подобрят чувствително функционирането на пазара на труда и да гарантират равни шансове. ЕИСК приканва Комисията и държавите членки да следват този път, като запазят европейския социален модел и укрепят социалното сближаване.

| 2.8 | ЕИСК приветства Рамката за действие относно младежката заетост, разработена от социалните партньори като основна част от тяхната съвместна работна програма за периода 2012–2014 г. и представена за първи път на тристранната социална среща на високо равнище на 14 март 2013 г. |
| --- | --- |

2.8

ЕИСК приветства Рамката за действие относно младежката заетост, разработена от социалните партньори като основна част от тяхната съвместна работна програма за периода 2012–2014 г. и представена за първи път на тристранната социална среща на високо равнище на 14 март 2013 г.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Комитетът приветства факта, че Комисията е отделила специално внимание на борбата с безработицата сред младите хора в четири ключови области: висококачествено образование и обучение, включване на практическо обучение, ориентирано към работата, включване на учене и модели за двойно обучение и засилване на партньорствата с цел постигане на обща цел. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът приветства факта, че Комисията е отделила специално внимание на борбата с безработицата сред младите хора в четири ключови области: висококачествено образование и обучение, включване на практическо обучение, ориентирано към работата, включване на учене и модели за двойно обучение и засилване на партньорствата с цел постигане на обща цел.

| 3.2 | Заглавието на съобщението подсказва амбиция, която обаче не се оправдава от съдържанието; причината за това вероятно е желанието на Комисията е да насочи обсъжданията си към една-единствена цел. ЕИСК обаче счита, че биха могли да бъдат проведени по-задълбочени обсъждания и да бъдат разгледани спешни въпроси/предизвикателства като настоящата демографска ситуация в Европа, енергийният въпрос и миграцията, които изискват доста по-сложни отговори. Също така, в бъдеще биха могли да бъдат взети предвид други обсъждания, като проведените наскоро в ООН и Юнеско (6). |
| --- | --- |

3.2

Заглавието на съобщението подсказва амбиция, която обаче не се оправдава от съдържанието; причината за това вероятно е желанието на Комисията е да насочи обсъжданията си към една-единствена цел. ЕИСК обаче счита, че биха могли да бъдат проведени по-задълбочени обсъждания и да бъдат разгледани спешни въпроси/предизвикателства като настоящата демографска ситуация в Европа, енергийният въпрос и миграцията, които изискват доста по-сложни отговори. Също така, в бъдеще биха могли да бъдат взети предвид други обсъждания, като проведените наскоро в ООН и Юнеско (6).

| 3.3 | Предвид предложението на Комисията, Комитетът обръща внимание на опасността на образованието да се гледа като на обикновено средство за развиване на умения, насочени предимно към трудовата среда и към увеличаване на пригодността за заетост (7). ЕИСК отново заявява убеждението си, че пригодността за заетост зависи не само от придобиването на основни умения и практически опит, но и от качества и нагласи като активно гражданство, лично развитие и благосъстояние. Ето защо, въпреки че пригодността за заетост следва да бъде смятана за цел, която да се разработва в рамките на преосмислянето на образованието, тя не трябва да бъде разглеждана в твърде тесен смисъл. |
| --- | --- |

3.3

Предвид предложението на Комисията, Комитетът обръща внимание на опасността на образованието да се гледа като на обикновено средство за развиване на умения, насочени предимно към трудовата среда и към увеличаване на пригодността за заетост (7). ЕИСК отново заявява убеждението си, че пригодността за заетост зависи не само от придобиването на основни умения и практически опит, но и от качества и нагласи като активно гражданство, лично развитие и благосъстояние. Ето защо, въпреки че пригодността за заетост следва да бъде смятана за цел, която да се разработва в рамките на преосмислянето на образованието, тя не трябва да бъде разглеждана в твърде тесен смисъл.

| 3.4 | ЕИСК припомня, че за да се постигнат изцяло поставените в областта на образованието цели, инвестициите в този сектор трябва да бъдат съпътствани от политики в областта на труда, социалните и икономическите въпроси, в подкрепа на устойчивия растеж и благосъстоянието. ЕИСК и преди е препоръчвал на ЕС и на държавите членки, по-специално с оглед на кризата, да се извърши преразглеждане и/или нерегресивно актуализиране на политиките, свързани със заетостта и качествените обществени услуги, като се обърне повече внимание на специфичните групи (деца, хора със специални нужди, мигранти и т.н) и във всички тези политики да се включи измерението на равенството между половете и пълноценното участие на организациите на гражданско общество (8). |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК припомня, че за да се постигнат изцяло поставените в областта на образованието цели, инвестициите в този сектор трябва да бъдат съпътствани от политики в областта на труда, социалните и икономическите въпроси, в подкрепа на устойчивия растеж и благосъстоянието. ЕИСК и преди е препоръчвал на ЕС и на държавите членки, по-специално с оглед на кризата, да се извърши преразглеждане и/или нерегресивно актуализиране на политиките, свързани със заетостта и качествените обществени услуги, като се обърне повече внимание на специфичните групи (деца, хора със специални нужди, мигранти и т.н) и във всички тези политики да се включи измерението на равенството между половете и пълноценното участие на организациите на гражданско общество (8).

| 3.5 | Признаването на факта, че има известно несъответствие между уменията, които се търсят на днешния пазар на труда, и уменията, които младите хора и работниците като цяло притежават, налага спешната необходимост да се изгради връзка между образователната и професионалната сфера, за да се преодолее това несъответствие, като също така се признае, че времето за учене и времето за работа не са и не могат да бъдат едно и също. |
| --- | --- |

3.5

Признаването на факта, че има известно несъответствие между уменията, които се търсят на днешния пазар на труда, и уменията, които младите хора и работниците като цяло притежават, налага спешната необходимост да се изгради връзка между образователната и професионалната сфера, за да се преодолее това несъответствие, като също така се признае, че времето за учене и времето за работа не са и не могат да бъдат едно и също.

| 3.6 | ЕИСК приветства скорошното решение на Европейския съвет да стартира инициативата „Гаранция за младежта“, чиято цел е през четирите месеца след завършване на образование или след загуба на работа на всички млади хора до 25 години да бъдат осигурени предложение за достойна работа, продължаващо образование или професионален стаж. |
| --- | --- |

3.6

ЕИСК приветства скорошното решение на Европейския съвет да стартира инициативата „Гаранция за младежта“, чиято цел е през четирите месеца след завършване на образование или след загуба на работа на всички млади хора до 25 години да бъдат осигурени предложение за достойна работа, продължаващо образование или професионален стаж.

| 3.7 | ЕИСК обаче отбелязва факта, че настоящите равнища на безработица засягат не само младите хора, но и по-възрастните работещи. Затова знанията на тези работници трябва да се използват не само за да се помогне на младите хора да се интегрират в професионалната среда, но и да се предадат уменията, натрупани от опита в различни дейности. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК обаче отбелязва факта, че настоящите равнища на безработица засягат не само младите хора, но и по-възрастните работещи. Затова знанията на тези работници трябва да се използват не само за да се помогне на младите хора да се интегрират в професионалната среда, но и да се предадат уменията, натрупани от опита в различни дейности.

| 3.8 | Комитетът изразява съжаление, че в това съобщение Комисията е пропуснала да признае ролята на неформалното образование като допълнение към формалното образование, и обръща внимание на призива, отправен от участниците в симпозиума в Страсбург, да се стартира общ процес в дълго- и средносрочен план, за да се признае неформалното образование в Европа (9). |
| --- | --- |

3.8

Комитетът изразява съжаление, че в това съобщение Комисията е пропуснала да признае ролята на неформалното образование като допълнение към формалното образование, и обръща внимание на призива, отправен от участниците в симпозиума в Страсбург, да се стартира общ процес в дълго- и средносрочен план, за да се признае неформалното образование в Европа (9).

4.   Специфични бележки

4.1   Основни и универсални умения

| 4.1.1 | ЕИСК споделя мнението на Комисията, че „усилията трябва да бъдат съсредоточени върху развиването на универсални и най-вече предприемачески умения“, но счита, че първата стъпка трябва да бъде придобиването на основни умения от всички. Комитетът е съгласен също така, че ученето на езици продължава да заслужава специално внимание. На практика младеж, който е придобил добри основни и хоризонтални умения (особено по отношение на работата в екип, владеенето на няколко езика, използването на компютърни инструменти, възможността да си съставя мнение и да го изразява, способността да участва във вземането на решения и др.) може да срещне по-малко трудности при навлизането си на пазара на труда и да успее в света на бизнеса. |
| --- | --- |

4.1.1

ЕИСК споделя мнението на Комисията, че „усилията трябва да бъдат съсредоточени върху развиването на универсални и най-вече предприемачески умения“, но счита, че първата стъпка трябва да бъде придобиването на основни умения от всички. Комитетът е съгласен също така, че ученето на езици продължава да заслужава специално внимание. На практика младеж, който е придобил добри основни и хоризонтални умения (особено по отношение на работата в екип, владеенето на няколко езика, използването на компютърни инструменти, възможността да си съставя мнение и да го изразява, способността да участва във вземането на решения и др.) може да срещне по-малко трудности при навлизането си на пазара на труда и да успее в света на бизнеса.

| 4.1.2 | „Предприемаческите умения“ са несъмнено важен елемент, стига създаването на предприятия да не е единствената им цел. Без предприемачески подход не се постига много в живота, особено в трудни моменти като настоящия. Ето защо Комитетът счита за положително включването на тези умения в политиките и програмите в областта на образованието. |
| --- | --- |

4.1.2

„Предприемаческите умения“ са несъмнено важен елемент, стига създаването на предприятия да не е единствената им цел. Без предприемачески подход не се постига много в живота, особено в трудни моменти като настоящия. Ето защо Комитетът счита за положително включването на тези умения в политиките и програмите в областта на образованието.

| 4.1.3 | С оглед създаването на предприемачески дух, извън учебните програми, може да се окаже важна възможността за учене в предприятие или организация, както и насърчаването на участието на предприятията и организациите в инициативи, организирани от училищата. Комисията и държавите членки следва да изяснят по по-прозрачен начин какво означава „равен достъп до подходящо учене и до подготвителни програми за активния живот“ и да въведат последователен пакет от показатели, даващи възможност за сравнение на различни равнища, както и оценка на резултатите с участието на социалните партньори и гражданското общество. |
| --- | --- |

4.1.3

С оглед създаването на предприемачески дух, извън учебните програми, може да се окаже важна възможността за учене в предприятие или организация, както и насърчаването на участието на предприятията и организациите в инициативи, организирани от училищата. Комисията и държавите членки следва да изяснят по по-прозрачен начин какво означава „равен достъп до подходящо учене и до подготвителни програми за активния живот“ и да въведат последователен пакет от показатели, даващи възможност за сравнение на различни равнища, както и оценка на резултатите с участието на социалните партньори и гражданското общество.

| 4.1.4 | ЕИСК изразява убеждението, че разгръщането на пълния потенциал на предприемаческия дух е възможно само ако е съпътствано от дух на сътрудничество и дух на работа в екип, какъвто образованието би трябвало да насърчава при децата и младите хора. |
| --- | --- |

4.1.4

ЕИСК изразява убеждението, че разгръщането на пълния потенциал на предприемаческия дух е възможно само ако е съпътствано от дух на сътрудничество и дух на работа в екип, какъвто образованието би трябвало да насърчава при децата и младите хора.

| 4.1.5 | Обучението в областта на науката, технологиите, инженерните науки и математиката (STEM) (10) заслужава специално внимание от страна на образователните системи и трябва да продължи да бъде в центъра на едно общество, доминирано от технологиите и технологичното развитие, като се има предвид, че търсенето на висококвалифицирани работници със задълбочени научни познания тепърва ще нараства (11). Тези теми обаче трябва да бъдат разглеждани по по-приятен, по-творчески и съответно по-привлекателен начин, което следва да спомогне и за постигането на по-добър баланс между половете (12). |
| --- | --- |

4.1.5

Обучението в областта на науката, технологиите, инженерните науки и математиката (STEM) (10) заслужава специално внимание от страна на образователните системи и трябва да продължи да бъде в центъра на едно общество, доминирано от технологиите и технологичното развитие, като се има предвид, че търсенето на висококвалифицирани работници със задълбочени научни познания тепърва ще нараства (11). Тези теми обаче трябва да бъдат разглеждани по по-приятен, по-творчески и съответно по-привлекателен начин, което следва да спомогне и за постигането на по-добър баланс между половете (12).

| 4.1.6 | В документа не се споменават последиците от кризата и политиките за бюджетни корекции в областта на науката, научните изследвания и научните работници (изследователи, хора от академичните и университетските среди), нито пък изтичането на мозъци, пред което са изправени редица страни в ЕС. В различни становища (13) ЕИСК е подчертавал колко е важно да се постигне напредък по отношение на изграждането на европейско научноизследователско пространство и е заявявал, че свободното движение на изследователите, на научните познания и на технологиите трябва да бъде „петата свобода“ на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

4.1.6

В документа не се споменават последиците от кризата и политиките за бюджетни корекции в областта на науката, научните изследвания и научните работници (изследователи, хора от академичните и университетските среди), нито пък изтичането на мозъци, пред което са изправени редица страни в ЕС. В различни становища (13) ЕИСК е подчертавал колко е важно да се постигне напредък по отношение на изграждането на европейско научноизследователско пространство и е заявявал, че свободното движение на изследователите, на научните познания и на технологиите трябва да бъде „петата свобода“ на вътрешния пазар.

4.2   Професионални умения

| 4.2.1 | ЕИСК споделя загрижеността на Комисията относно несъответствието между образованието и пазара на труда. В действителност една образователна система, откъсната от пазара на труда, може да доведе до непълни умения и дори по-лошо – до безработица (14). ЕИСК е на мнение, че следва да се обърне повишено внимание на преразглеждането на образованието и професионалното обучение и да се подобри разбирането на връзката между сферата на обучението и пазара на труда, така че тя да отговаря реално на неговите нужди. Комитетът подчертава значението на участието на социалните партньори и на организираното гражданско общество за едно професионално обучение, което да бъде подходящо за пазара на труда
   (15). |
| --- | --- |

4.2.1

ЕИСК споделя загрижеността на Комисията относно несъответствието между образованието и пазара на труда. В действителност една образователна система, откъсната от пазара на труда, може да доведе до непълни умения и дори по-лошо – до безработица (14). ЕИСК е на мнение, че следва да се обърне повишено внимание на преразглеждането на образованието и професионалното обучение и да се подобри разбирането на връзката между сферата на обучението и пазара на труда, така че тя да отговаря реално на неговите нужди. Комитетът подчертава значението на участието на социалните партньори и на организираното гражданско общество за едно професионално обучение, което да бъде подходящо за пазара на труда
   (15).

| 4.2.2 | Обучението и сертифицирането на уменията в областта на ИКТ са от голямо значение за пазара на труда, затова е необходимо да се инвестира в подходящи програми, които да подсигурят тези умения в професионалното и висшето образование, най-вече по отношение на младите жени. ЕИСК подкрепя предложението за европейски знак за качество в областта на индустрията, обучението и сертифицирането в ИКТ. |
| --- | --- |

4.2.2

Обучението и сертифицирането на уменията в областта на ИКТ са от голямо значение за пазара на труда, затова е необходимо да се инвестира в подходящи програми, които да подсигурят тези умения в професионалното и висшето образование, най-вече по отношение на младите жени. ЕИСК подкрепя предложението за европейски знак за качество в областта на индустрията, обучението и сертифицирането в ИКТ.

| 4.2.3 | ЕИСК потвърждава правото на всеки да разполага с набор от знания и умения, които да му дадат възможност да се интегрира пълноценно в професионалния и обществения живот. Правото на професионално обучение не трябва да се признава единствено на младите, които ще се включат на пазара на труда, а на всички работници, така че те да могат да актуализират знанията си и да отговорят на предизвикателствата на настоящите промени. Пригодността за заетост не се отнася само за младите. |
| --- | --- |

4.2.3

ЕИСК потвърждава правото на всеки да разполага с набор от знания и умения, които да му дадат възможност да се интегрира пълноценно в професионалния и обществения живот. Правото на професионално обучение не трябва да се признава единствено на младите, които ще се включат на пазара на труда, а на всички работници, така че те да могат да актуализират знанията си и да отговорят на предизвикателствата на настоящите промени. Пригодността за заетост не се отнася само за младите.

| 4.2.4 | Ученето на работното място и по-специално двойните системи, които съчетават преподаването в училищата с опита на работното място, могат да играят важна роля в процеса на необходимите промени за създаване на заетост (16), но трябва да бъдат част от образователната система, което налага разяснение на ролята на различните участници. Привличането на училищата и предприятията към тази форма на обучение е от съществено значение (17). |
| --- | --- |

4.2.4

Ученето на работното място и по-специално двойните системи, които съчетават преподаването в училищата с опита на работното място, могат да играят важна роля в процеса на необходимите промени за създаване на заетост (16), но трябва да бъдат част от образователната система, което налага разяснение на ролята на различните участници. Привличането на училищата и предприятията към тази форма на обучение е от съществено значение (17).

4.3   Насърчаване на отворено и гъвкаво обучение

| 4.3.1 | Признанието, че парадигмите се променят с невиждана досега скорост (преходът от индустриализирано общество към общество на познанието, а оттам към общество, което функционира в мрежа), изисква по-креативен и иновативен подход, обединяващ отделните сфери на живота/дейността, признаване и оценяване на постигнатите резултати, изграждане на мостове между културата, общото образование, професионалното обучение и пазара на труда, насърчаване на допълването между неформалното и формалното учене и същевременно поощряване на равните възможности. |
| --- | --- |

4.3.1

Признанието, че парадигмите се променят с невиждана досега скорост (преходът от индустриализирано общество към общество на познанието, а оттам към общество, което функционира в мрежа), изисква по-креативен и иновативен подход, обединяващ отделните сфери на живота/дейността, признаване и оценяване на постигнатите резултати, изграждане на мостове между културата, общото образование, професионалното обучение и пазара на труда, насърчаване на допълването между неформалното и формалното учене и същевременно поощряване на равните възможности.

| 4.3.2 | Насърчаването на обучението има смисъл, ако на хората се предлагат подходящи условия за това, а не се оставя то да зависи изключително от усилията, които всеки може и трябва да направи. Ако случаят не е такъв, секторите, които вече са необлагодетелствани или маргинализирани, ще продължат да бъдат отбягвани от всички. Ето защо ЕИСК констатира с нарастващо безпокойство, че участието на възрастните в програмите за обучение е крайно недостатъчно: според Комисията средното участие на възрастните в ЕС в ученето през целия живот е 8,9 %, като в седем държави членки достига едва 5 %. |
| --- | --- |

4.3.2

Насърчаването на обучението има смисъл, ако на хората се предлагат подходящи условия за това, а не се оставя то да зависи изключително от усилията, които всеки може и трябва да направи. Ако случаят не е такъв, секторите, които вече са необлагодетелствани или маргинализирани, ще продължат да бъдат отбягвани от всички. Ето защо ЕИСК констатира с нарастващо безпокойство, че участието на възрастните в програмите за обучение е крайно недостатъчно: според Комисията средното участие на възрастните в ЕС в ученето през целия живот е 8,9 %, като в седем държави членки достига едва 5 %.

| 4.3.3 | Необходимо е да се подобрят твърде формалните процедури за признаване на знанията, придобити извън училище (неформално образование). Също така следва да се подчертае, че решенията трябва да се вземат след консултации със съответните социални партньори и други организации на гражданското общество и че държавата следва да отговаря за качеството на признаването на знанията. Процедурите за признаване на знанията могат да спомогнат по-ефективно за повишаването на видимостта на ползите от неформалното учене, особено сред социалните партньори. Също така е важно да се предоставя възможно най-широкообхватна и лесна за разбиране информация за начините на признаване и сертифициране на знанията, за да се гарантира, че всички ще имат полза от тях. |
| --- | --- |

4.3.3

Необходимо е да се подобрят твърде формалните процедури за признаване на знанията, придобити извън училище (неформално образование). Също така следва да се подчертае, че решенията трябва да се вземат след консултации със съответните социални партньори и други организации на гражданското общество и че държавата следва да отговаря за качеството на признаването на знанията. Процедурите за признаване на знанията могат да спомогнат по-ефективно за повишаването на видимостта на ползите от неформалното учене, особено сред социалните партньори. Също така е важно да се предоставя възможно най-широкообхватна и лесна за разбиране информация за начините на признаване и сертифициране на знанията, за да се гарантира, че всички ще имат полза от тях.

| 4.3.4 | Във времена с високи равнища на безработица, особено сред младите хора, необходимостта да се преосмисли по по-отворен и гъвкав начин придобиването на умения представлява основно предизвикателство за Европа в средносрочен и дългосрочен план. За да отговорят на тези предизвикателства, държавите членки трябва по-конкретно да:






  a) | гарантират на всички необходимите условия за учене през целия живот, което дава възможност за увеличаване на уменията и достъп до работни места, изискващи по-висока квалификация, като по този начин се постига целта на стратегията „Европа 2020“ за „приобщаващ растеж“; |
| --- | --- | --- |

4.3.4

Във времена с високи равнища на безработица, особено сред младите хора, необходимостта да се преосмисли по по-отворен и гъвкав начин придобиването на умения представлява основно предизвикателство за Европа в средносрочен и дългосрочен план. За да отговорят на тези предизвикателства, държавите членки трябва по-конкретно да:

a)

гарантират на всички необходимите условия за учене през целия живот, което дава възможност за увеличаване на уменията и достъп до работни места, изискващи по-висока квалификация, като по този начин се постига целта на стратегията „Европа 2020“ за „приобщаващ растеж“;

| б) | гарантират на младите хора възможността за консултация със специалисти в областта на професионалната ориентация; |
| --- | --- |

б)

гарантират на младите хора възможността за консултация със специалисти в областта на професионалната ориентация;

| в) | подобряват чрез конкретни новаторски и творчески инициативи, договорени съвместно в рамките на социалния диалог, професионалното обучение (усъвършенстване и преквалификация) на тези, които са на пазара на труда или се стремят към него, но имат недостатъчна учебна или извънучебна квалификация. При тези инициативи е важно да се отчитат възрастта, опитът и знанията на съответните работници; |
| --- | --- |

в)

подобряват чрез конкретни новаторски и творчески инициативи, договорени съвместно в рамките на социалния диалог, професионалното обучение (усъвършенстване и преквалификация) на тези, които са на пазара на труда или се стремят към него, но имат недостатъчна учебна или извънучебна квалификация. При тези инициативи е важно да се отчитат възрастта, опитът и знанията на съответните работници;

| г) | осигурят официално признаване на правото на качествено и сертифицирано обучение, при което за всички работници се определя годишен брой на часовете за обучение, независимо от равнището на квалификацията и типа на договора; |
| --- | --- |

г)

осигурят официално признаване на правото на качествено и сертифицирано обучение, при което за всички работници се определя годишен брой на часовете за обучение, независимо от равнището на квалификацията и типа на договора;

| д) | насърчават изготвянето в рамките на предприятията на планове за развитие на уменията, които да се съставят съвместно от работниците и работодателите, като се отчитат условията в предприятията, по-специално в МСП, в духа на споразуменията между социалните партньори, сключени на европейско равнище; |
| --- | --- |

д)

насърчават изготвянето в рамките на предприятията на планове за развитие на уменията, които да се съставят съвместно от работниците и работодателите, като се отчитат условията в предприятията, по-специално в МСП, в духа на споразуменията между социалните партньори, сключени на европейско равнище;

| е) | подкрепят инициативи, насочени към повишаване на популярността на уменията, придобити извън официалната система, да засилят признаването на неформалното образование и да гарантират/увеличат качеството му. |
| --- | --- |

е)

подкрепят инициативи, насочени към повишаване на популярността на уменията, придобити извън официалната система, да засилят признаването на неформалното образование и да гарантират/увеличат качеството му.

| 4.3.5 | Комитетът подкрепя Комисията в намерението ѝ да създаде Европейско пространство на умения и квалификации, за да осигури по-голямо сближаване и прозрачност при признаването на уменията и квалификациите в ЕС. |
| --- | --- |

4.3.5

Комитетът подкрепя Комисията в намерението ѝ да създаде Европейско пространство на умения и квалификации, за да осигури по-голямо сближаване и прозрачност при признаването на уменията и квалификациите в ЕС.

4.4   Подкрепа за учителите и преподавателите в Европа

| 4.4.1 | Подобно на Комисията ЕИСК признава съществената роля на учителите и преподавателите за подобряване на знанията и насърчаване на децата и младите хора да придобиват необходимите умения, за да се справят с предизвикателствата на глобализацията. Ето защо инвестирането в обучението и наемането на работа на качествени учители и преподаватели е необходима и положителна стратегия. |
| --- | --- |

4.4.1

Подобно на Комисията ЕИСК признава съществената роля на учителите и преподавателите за подобряване на знанията и насърчаване на децата и младите хора да придобиват необходимите умения, за да се справят с предизвикателствата на глобализацията. Ето защо инвестирането в обучението и наемането на работа на качествени учители и преподаватели е необходима и положителна стратегия.

| 4.4.2 | Твърдението, че качествените учители и преподаватели могат да подобрят ситуацията, не означава, че преподаването само по себе си определя ученето на учениците, нито че следва да се подценява социално-икономическият контекст, в който се извършва ученето. |
| --- | --- |

4.4.2

Твърдението, че качествените учители и преподаватели могат да подобрят ситуацията, не означава, че преподаването само по себе си определя ученето на учениците, нито че следва да се подценява социално-икономическият контекст, в който се извършва ученето.

| 4.4.3 | В контекста на големите и дълбоки икономически, социални и технологични промени се налага спешно професията на учителя да се разглежда като ключов елемент за насърчаване на висококачествено образование, което може да се адаптира към изискванията на нашето време; ето защо, за да се постигне тази цел, е жизненоважно да се подобри академичното образование и професионалното обучение на преподавателите и да им се предложи подходящо възнаграждение и кариерно развитие, което да направи професията по-привлекателна за младите хора. Освен това е изключително важно да се осигури и по-голям баланс между половете при наемането на учители. |
| --- | --- |

4.4.3

В контекста на големите и дълбоки икономически, социални и технологични промени се налага спешно професията на учителя да се разглежда като ключов елемент за насърчаване на висококачествено образование, което може да се адаптира към изискванията на нашето време; ето защо, за да се постигне тази цел, е жизненоважно да се подобри академичното образование и професионалното обучение на преподавателите и да им се предложи подходящо възнаграждение и кариерно развитие, което да направи професията по-привлекателна за младите хора. Освен това е изключително важно да се осигури и по-голям баланс между половете при наемането на учители.

| 4.4.4 | Комитетът отбелязва, че при наемането на учители е желателно да се включи измерение на разнообразие, особено по отношение на етническа принадлежност, култура, религия, възраст и др. Освен това, в контекста на свободното движение на хора и на миграцията е особено важно да се укрепят езиковите и междукултурните комуникативни умения както при децата и младежите, така и при преподавателския състав, с цел да се подобри общуването дори тогава, когато майчините езици са различни. На учителите трябва да се осигурява подходящо обучение, за да бъдат в състояние да работят с ученици, преждевременно напускащи училище или в нужда, в зони на социален риск или изолация. Поради това са необходими съвременни учители в мултикултурна среда на обучение с много аспекти (18). |
| --- | --- |

4.4.4

Комитетът отбелязва, че при наемането на учители е желателно да се включи измерение на разнообразие, особено по отношение на етническа принадлежност, култура, религия, възраст и др. Освен това, в контекста на свободното движение на хора и на миграцията е особено важно да се укрепят езиковите и междукултурните комуникативни умения както при децата и младежите, така и при преподавателския състав, с цел да се подобри общуването дори тогава, когато майчините езици са различни. На учителите трябва да се осигурява подходящо обучение, за да бъдат в състояние да работят с ученици, преждевременно напускащи училище или в нужда, в зони на социален риск или изолация. Поради това са необходими съвременни учители в мултикултурна среда на обучение с много аспекти (18).

4.5   Финансиране на образованието

| 4.5.1 | ЕИСК приветства ангажимента на Комисията да отдели повече внимание на финансирането на образованието, като инициира дебат с най-подходящите участници относно ползите от инвестициите в образованието (19). Той подкрепя също така намерението да се анализира съвместно със социалните партньори нарастването на предлагането на качествено професионално обучение на работното място. |
| --- | --- |

4.5.1

ЕИСК приветства ангажимента на Комисията да отдели повече внимание на финансирането на образованието, като инициира дебат с най-подходящите участници относно ползите от инвестициите в образованието (19). Той подкрепя също така намерението да се анализира съвместно със социалните партньори нарастването на предлагането на качествено професионално обучение на работното място.

| 4.5.2 | ЕИСК счита за положителен факта, че държавите членки насърчават национални дебати относно механизмите за устойчиво финансиране на образованието и професионалното обучение. Независимо от отделеното внимание, обаче, в много държави членки финансирането за образование и обучение намалява (20). ЕИСК подчертава значението на постоянното широко участие на социалните партньори и на останалите организации на гражданското общество през целия процес. Комитетът приветства усилията за включване на частния сектор в съфинансирането на сектора на образованието, особено на професионалното образование и обучение, но същевременно препоръчва установяването в такива случаи на ясни критерии за споделените отговорности между различните сектори (публичен, частен и други). Това не означава снемане на отговорност от държавата по отношение на нейните национални и международни ѝ задължения за гарантиране на подходящо финансиране и качествено образование за всички (21). |
| --- | --- |

4.5.2

ЕИСК счита за положителен факта, че държавите членки насърчават национални дебати относно механизмите за устойчиво финансиране на образованието и професионалното обучение. Независимо от отделеното внимание, обаче, в много държави членки финансирането за образование и обучение намалява (20). ЕИСК подчертава значението на постоянното широко участие на социалните партньори и на останалите организации на гражданското общество през целия процес. Комитетът приветства усилията за включване на частния сектор в съфинансирането на сектора на образованието, особено на професионалното образование и обучение, но същевременно препоръчва установяването в такива случаи на ясни критерии за споделените отговорности между различните сектори (публичен, частен и други). Това не означава снемане на отговорност от държавата по отношение на нейните национални и международни ѝ задължения за гарантиране на подходящо финансиране и качествено образование за всички (21).

| 4.5.3 | ЕИСК е убеден, че за мобилността на младите хора са важни програми като „Еразъм“, „Еразмус Мундус“ и „Младежта в действие“, чийто принос за личното развитие и за развитието на възможностите и уменията на младите е всеобщо признат. Поради това следва да се увеличи финансирането на подобни програми в новата многогодишна финансова рамка, която се обсъжда понастоящем, както и да се подобри процесът на подбор на участниците, за да се гарантират на всички равни, справедливи и ефективни възможности, като някои специфични рискови групи се насърчат, посредством програми, да участват в тези инициативи, и като се предложат решения за преодоляване на пречките, свързани с финансовите ресурси или квалификациите, пред които са изправени много студенти и млади хора. |
| --- | --- |

4.5.3

ЕИСК е убеден, че за мобилността на младите хора са важни програми като „Еразъм“, „Еразмус Мундус“ и „Младежта в действие“, чийто принос за личното развитие и за развитието на възможностите и уменията на младите е всеобщо признат. Поради това следва да се увеличи финансирането на подобни програми в новата многогодишна финансова рамка, която се обсъжда понастоящем, както и да се подобри процесът на подбор на участниците, за да се гарантират на всички равни, справедливи и ефективни възможности, като някои специфични рискови групи се насърчат, посредством програми, да участват в тези инициативи, и като се предложат решения за преодоляване на пречките, свързани с финансовите ресурси или квалификациите, пред които са изправени много студенти и млади хора.

4.6   Партньорства

| 4.6.1 | ЕИСК е съгласен с Комисията относно значението на едно по-активно сътрудничество с различните участници и социални групи в областта на образованието и професионалното обучение. Партньорствата дават възможност за осъществяване на обогатяващ обмен на опит и включване в образователния процес на онези, които могат да предоставят и/или актуализират специфични умения, в частност търсените на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.6.1

ЕИСК е съгласен с Комисията относно значението на едно по-активно сътрудничество с различните участници и социални групи в областта на образованието и професионалното обучение. Партньорствата дават възможност за осъществяване на обогатяващ обмен на опит и включване в образователния процес на онези, които могат да предоставят и/или актуализират специфични умения, в частност търсените на пазара на труда.

| 4.6.2 | ЕИСК подчертава, че е важно всички заинтересовани страни (младежки и общностни организации, училища, учители, родители и настойници, предприятия и профсъюзи, местни и регионални власти и други национални публични органи) да бъдат привлечени да участват в училищния живот и в определянето на ясни цели, изготвянето на редовни оценки и осигуряването на достатъчно ресурси за гарантиране на тяхната устойчивост. ЕИСК изразява надежда, че програмата „Еразъм за всички“ ще даде решителен принос за подпомагането, насърчаването и популяризирането на сдруженията, които работят за гарантиране на качествено образование и равни възможности. Поради холистичния си характер образованието изисква високо равнище на професионална ориентираност, съчетано с предоставяне на професионално консултиране. Освен това е необходимо да се разпространяват добрите практики, прилагани в много училища, които след приключването на училищните занятия се превръщат в центрове за културни дейности, събирания и непрекъснато обучение, предлагащи дейности, адресирани към различни поколения и различни социални категории от населението. |
| --- | --- |

4.6.2

ЕИСК подчертава, че е важно всички заинтересовани страни (младежки и общностни организации, училища, учители, родители и настойници, предприятия и профсъюзи, местни и регионални власти и други национални публични органи) да бъдат привлечени да участват в училищния живот и в определянето на ясни цели, изготвянето на редовни оценки и осигуряването на достатъчно ресурси за гарантиране на тяхната устойчивост. ЕИСК изразява надежда, че програмата „Еразъм за всички“ ще даде решителен принос за подпомагането, насърчаването и популяризирането на сдруженията, които работят за гарантиране на качествено образование и равни възможности. Поради холистичния си характер образованието изисква високо равнище на професионална ориентираност, съчетано с предоставяне на професионално консултиране. Освен това е необходимо да се разпространяват добрите практики, прилагани в много училища, които след приключването на училищните занятия се превръщат в центрове за културни дейности, събирания и непрекъснато обучение, предлагащи дейности, адресирани към различни поколения и различни социални категории от населението.

| 4.6.3 | ЕИСК признава значението на младежките асоциации за динамичното участие на младежта и техния принос за справянето със сериозните проблеми, с които младите хора се сблъскват в днешно време. Измежду горепосочените проблеми, разбира се, е младежката безработица, чиито високи равнища са абсолютно неприемливи. Създаването на партньорства с такива организации, които да позволят развиването на общи умения, като организационни, комуникативни и лидерски умения, поемането на инициатива, владеенето на чужди езици и др., може да бъде добра стратегия, стига да бъдат осигурени необходимите за целта средства (22). |
| --- | --- |

4.6.3

ЕИСК признава значението на младежките асоциации за динамичното участие на младежта и техния принос за справянето със сериозните проблеми, с които младите хора се сблъскват в днешно време. Измежду горепосочените проблеми, разбира се, е младежката безработица, чиито високи равнища са абсолютно неприемливи. Създаването на партньорства с такива организации, които да позволят развиването на общи умения, като организационни, комуникативни и лидерски умения, поемането на инициатива, владеенето на чужди езици и др., може да бъде добра стратегия, стига да бъдат осигурени необходимите за целта средства (22).

| 4.6.4 | ЕИСК подкрепя идеята за създаване на системи за гаранция за младежта в държавите членки, които да се финансират от специален фонд в рамките на многогодишната финансова рамка, но все пак счита, че 6 млрд. евро са твърде недостатъчни, като се има предвид, че част от тези пари вече идват от Европейския социален фонд. |
| --- | --- |

4.6.4

ЕИСК подкрепя идеята за създаване на системи за гаранция за младежта в държавите членки, които да се финансират от специален фонд в рамките на многогодишната финансова рамка, но все пак счита, че 6 млрд. евро са твърде недостатъчни, като се има предвид, че част от тези пари вече идват от Европейския социален фонд.

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 669 final.

1

(2)  ОВ C 161, 6. 6.2013 г., стр. 67-72; ОВ C 161, 6.5.2013 г., стр. 27-34; ОВ C 11, 15.1.2013 г., стр. 8-15; ОВ C 299, 4.10.2012 г., стр. 97; ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр. 103; ОВ C 76, 14.3.2013 г., стр. 1; ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 154; ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 94; ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 143; ОВ C 68, 6.3.2012 г., стр. 11; ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 50; ОВ C 68, 6.3.2012 г., стр. 1; ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 142; ОВ C 318, 29.10.2011 г, стр. 1; ОВ C 132, 3.5.2011 г., стр. 55; ОВ C 21, 21.1.2011 г., стр. 66; ОВ C 255, 22.9.2010 г., стр. 81; ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр. 113; ОВ C 128, 18.5.2010 г., стр. 10; ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 100; ОВ C 204, 9.8.2008 г., стр. 95; ОВ C 151, 17.6.2008 г., стр. 45; ОВ C 218, 11.9.2009 г., стр. 85; ОВ C 151, 17.6.2008 г., стр. 41.

2

(3)  Училищна анкета – ИКТ в образованието (https://ec.europa.eu/digital-agenda/node/51275).

3

(4)  Докладът за наблюдение на инициативата „Образование за всички“ (ОЗВ) на ЮНЕСКО 2012 г., освен че обявява прекратяването на изпълнението на целите на ОЗВ, заключава, че за да бъде положителен резултатът за гражданите, образователните системи трябва да разполагат с достатъчно средства за дълъг период от време. Същевременно ОИСР отбелязва в последните си изявления, че обществено образование, насочено към качеството и равнопоставеността, е най-добрият метод, за който правителствата не само трябва да заделят средства, но и да инвестират повече. Трябва обаче да се включат и общностите и хората в неравностойно положение, тъй като само така може да се осигури качествена образователна система. МО-ОИСР, конференция на тема „Качество и диалог: от ключово значение за публичното образование“ (Quality and dialogue key to public education), 4 февруари 2013 г.

4

Quality and dialogue key to public education

(5)  Всички съкращения се позовават на съответните изрази на английски език.

5

(6)  Дванадесет международни експерти в областта на образованието инициираха в седалището на Юнеско (Париж, 12-14 февруари 2013 г.) критичен преглед на най-значимите доклади относно образованието, изготвени от организацията през 20 в. – докладът на Едгар Фор „Да се научим да бъдем“ (1972 г.) и докладът на Жак Делор „Образованието – скрито съкровище“ (1996 г.) – в светлината на най-скорошните и най-дълбоките социални промени (www.unesco.org).

6

(7)  „Пригодност за заетост“ и „създаване на работни места“ са два израза, които не означават едно и също и не представляват едно и също понятие. Докато създаването на работни места представлява сложно явление, при което отговорността се разпределя между държавата, работодателите и работниците и са необходими социален диалог и преговори, „пригодността за заетост“ изглежда е насочена преди всичко към индивидуалната отговорност на търсещия работа.

7

(8)  ОВ C 18, 19.1.2011 г., стр. 18.

8

(9)  Симпозиумът, проведен в периода 14-16 ноември 2011 г., беше организиран съвместно от Европейската комисия и Съвета на Европа и някои младежки организации като Европейския младежки форум, германския YiA NA Jugend für Europa и SALTO training and cooperation RC. (http://youth-partnership-eu.coe.int/youth-partnership/documents/EKCYP/Youth_Policy/docs/Youth_Work/Policy/STATEMENT_Symposium_participants_160312.pdf).

9

(10)  Съкращение на английски език.

10

(11)  Според Европейския център за развитие на професионалното обучение (CEDEFOP) търсенето на висококвалифицирани лица може да достигне 16 млн. до 2020 г., а на лицата със средна квалификация – 3,5 млн., докато на лицата с ниска квалификация може да спадне с 12 млн.

11

(12)  Някои опити, направени в държавите членки, показват, че е възможно преподаването на математика да бъде по-атрактивно.

12

(13)  ОВ C 95, 23.04.2003 г., стр. 8; ОВ C 218, 11.9.2009 г., стр. 8; ОВ C 306, 16.12.2009 г., стр. 13; ОВ C 132, 3.5.2011 г., стр. 39; ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 121; ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 111; ОВ C 299, 4.10.2012 г., стр. 72; ОВ C 229, 31.7.2012 г., стр. 60; ОВ C 44, 15.2.2013 г., стр. 88; ОВ C 76, 14.3.2013 г., стр. 43; ОВ C 76, 14.3.2013 г., стр. 31.

13

(14)  В преразгледаната препоръка на ЮНЕСКО относно технологичното образование и професионалното обучение се отбелязва, че поради огромното научно, технологично и социално-икономическо развитие, което протича в момента или ще протича в бъдеще и което характеризира нашата епоха, по-специално глобализацията и революцията в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), технологичното образование и професионалното обучение трябва да бъдат важен елемент от образователния процес във всички страни (UNESCO, 2001 г.).

14

(15)  Меморандум за сътрудничество в областта на професионалното образование и обучение в Европа, Берлин, 10 и 11 декември 2012 г.

15

(16)  В съобщението като сектори, в които, предвид извършващите се значителни промени, е необходима по-квалифицирана работна ръка, се посочват следните сектори с потенциал за растеж: информационните и комуникационните технологии (ИКТ), здравеопазването, технологиите с ниски емисии на въглерод, услугите за хора и предприятия, морската икономика и екологичните сектори.

16

(17)  Опитът с двойната система в Австрия е пример за добра практика, който заслужава прецизен анализ на необходимите условия за функционирането на подобна система и същевременно на постигнатите резултати.

17

(18)  ОВ C 151, 17.6.2008 г., стр. 41; ОВ C 218, 11.9.2009 г., стр. 85.

18

(19)  Юнеско публикува ново проучване, в което се анализира приносът на предприятията и частните фондации в образованието, като се посочва, че размерът му не надхвърля 683 млн. щатски долара годишно. За да се поставят тези цифри в перспектива, може само да се уточни, че това съответства на 0,1 % от двете най-големи петролни компании в света или на цената на два самолета Airbus A380. Това на практика е минимален принос в сравнение с 16 млрд. щатски долара, необходими годишно, за да се гарантира достъпът до основно училище на всички деца. Представяне на Форума в Давос, 23 януари 2013 г.

19

(20)  Доклад на Eurydice “Funding of Education in Europe 20-2012. The Impact of the Crisis“ („Финансиране на образованието в Европа 20-2012. Въздействието на кризата“),

20

Funding of Education in Europe 20-2012. The Impact of the Crisis

http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/147EN.pdf.

(21)  Ангажиментът за осигуряване на качествено образоване за всички фигурира във всички национални конституции, а на международно равнище – в Окончателната декларация на Световната конференция относно образованието, Юнеско, Джомтиен, 1990 г., и в Целите на хилядолетието за развитие, ООН, Ню Йорк, 2000 г., подписани от всички държави членки на ЕС.

21

(22)  Доклад от 2012 г. на Университета Bath/GHK доказва влиянието на формалното образование върху пригодността за заетост на младите хора и важната роля, която младежките организации могат да играят в този процес.

22

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/65

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделия“

COM(2012) 788 final — 2012/0366 (COD)

2013/C 327/13

Докладчик: г-н RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

На 15 януари 2013 г., в съответствие с член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз, Европейският Парламент и Съветът решиха да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделия“

COM(2012) 788 final — 2012/0366 (COD).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 март 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 173 гласа „за“, 52 гласа „против“ и 28 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | Правното основание, предложено от Европейската комисия, е член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (1). Следователно този законодателен проект изглежда има за цел сближаване на законовите разпоредби, приложими по отношение на тютюневите изделия, за да се гарантира коректното функциониране на вътрешния пазар. В параграф 3.9.1 от обяснителния меморандум на предложението за директива се уточнява, че изборът на това правно основание е бил потвърден от Съда на Европейския съюз за Директива 2001/37/CE (2) и следователно същото основание е подходящо и за настоящото предложение, като се търси високо равнище на защита на здравето на населението по отношение на рисковете от тютюнопушенето. |
| --- | --- |

1.1

Правното основание, предложено от Европейската комисия, е член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (1). Следователно този законодателен проект изглежда има за цел сближаване на законовите разпоредби, приложими по отношение на тютюневите изделия, за да се гарантира коректното функциониране на вътрешния пазар. В параграф 3.9.1 от обяснителния меморандум на предложението за директива се уточнява, че изборът на това правно основание е бил потвърден от Съда на Европейския съюз за Директива 2001/37/CE (2) и следователно същото основание е подходящо и за настоящото предложение, като се търси високо равнище на защита на здравето на населението по отношение на рисковете от тютюнопушенето.

| 1.2 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) принципно приветства това правно основание с оглед на целите на предложението, които напълно споделя, и които се стремят преди всичко да не допускат хората, и най-вече младите, да започват да пушат. Въпреки това ЕИСК отбелязва, че в някои случаи, като например в Комисията по правни въпроси на Европейския парламент, бяха изразени опасения относно това правно основание, по-специално с аргумента, че поставените цели могат да бъдат напълно постигнати от държавите членки. |
| --- | --- |

1.2

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) принципно приветства това правно основание с оглед на целите на предложението, които напълно споделя, и които се стремят преди всичко да не допускат хората, и най-вече младите, да започват да пушат. Въпреки това ЕИСК отбелязва, че в някои случаи, като например в Комисията по правни въпроси на Европейския парламент, бяха изразени опасения относно това правно основание, по-специално с аргумента, че поставените цели могат да бъдат напълно постигнати от държавите членки.

| 1.3 | ЕИСК е съгласен напълно с Европейската комисия, че правото на здраве трябва да стои над всякакви икономически съображения. В това отношение ЕИСК заема твърда позиция в подкрепа на насърчаването на планове и обществени образователни и разяснителни кампании във връзка със сериозните последствия за здравето, до които води тютюнопушенето. Въпреки това скептицизмът относно това дали предложените мерки ще подпомогнат постепенното отказване от тютюнопушенето остава. Затова Комитетът препоръчва разглежданата мярка да се допълни, като се подчертае много ясно, че е важно стратегиите за информиране и даване на препоръки в началните и средните учебни заведения да са на европейско равнище, за да може всяко дете или младеж да бъде информиран правилно, изчерпателно и редовно какво представлява тютюнопушенето и какви са вредните последици от него, както и за канцерогенните последици от излагането на тютюнев дим в околната среда (3). |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК е съгласен напълно с Европейската комисия, че правото на здраве трябва да стои над всякакви икономически съображения. В това отношение ЕИСК заема твърда позиция в подкрепа на насърчаването на планове и обществени образователни и разяснителни кампании във връзка със сериозните последствия за здравето, до които води тютюнопушенето. Въпреки това скептицизмът относно това дали предложените мерки ще подпомогнат постепенното отказване от тютюнопушенето остава. Затова Комитетът препоръчва разглежданата мярка да се допълни, като се подчертае много ясно, че е важно стратегиите за информиране и даване на препоръки в началните и средните учебни заведения да са на европейско равнище, за да може всяко дете или младеж да бъде информиран правилно, изчерпателно и редовно какво представлява тютюнопушенето и какви са вредните последици от него, както и за канцерогенните последици от излагането на тютюнев дим в околната среда (3).

| 1.4 | Комитетът отбелязва, че ще бъдат застрашени значителен брой работни места в целия ЕС във всички сектори от веригата на стойността на селското стопанство, производството, опаковането и продажбата на дребно на тютюневи и свързани с тях изделия. ЕИСК призовава да се отдели необходимото внимание на предотвратяването на тези рискове за пазара на труда и настоятелно препоръчва в тази област да бъдат използвани всички налични видове преходни мерки и мерки за преструктуриране, и по-специално схеми за обучение за работниците, съчетани с научна, техническа и иновационна подкрепа за предприятията и земеделските стопанства, произвеждащи нови видове продукти, с цел запазване на заетостта. Следва да се отбележи, че отглеждането на тютюн допринася за развитието на селските райони. Кохезионните и структурните фондове, регионалните фондове и фондовете за научноизследователска дейност и иновации следва да бъдат използвани ефективно в държавите членки, които са засегнати в най-голяма степен от това преструктуриране, и по-конкретно в сегашните условия на икономическа криза. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът отбелязва, че ще бъдат застрашени значителен брой работни места в целия ЕС във всички сектори от веригата на стойността на селското стопанство, производството, опаковането и продажбата на дребно на тютюневи и свързани с тях изделия. ЕИСК призовава да се отдели необходимото внимание на предотвратяването на тези рискове за пазара на труда и настоятелно препоръчва в тази област да бъдат използвани всички налични видове преходни мерки и мерки за преструктуриране, и по-специално схеми за обучение за работниците, съчетани с научна, техническа и иновационна подкрепа за предприятията и земеделските стопанства, произвеждащи нови видове продукти, с цел запазване на заетостта. Следва да се отбележи, че отглеждането на тютюн допринася за развитието на селските райони. Кохезионните и структурните фондове, регионалните фондове и фондовете за научноизследователска дейност и иновации следва да бъдат използвани ефективно в държавите членки, които са засегнати в най-голяма степен от това преструктуриране, и по-конкретно в сегашните условия на икономическа криза.

| 1.5 | Има риск от сериозна загуба на данъчни постъпления не само поради нарастването на нелегалната търговия, но също поради спада на продажбите и цените. Понастоящем в Европейския съюз се събират почти 100 млрд. евро данъци и акцизи от продажбата на тютюневи изделия. |
| --- | --- |

1.5

Има риск от сериозна загуба на данъчни постъпления не само поради нарастването на нелегалната търговия, но също поради спада на продажбите и цените. Понастоящем в Европейския съюз се събират почти 100 млрд. евро данъци и акцизи от продажбата на тютюневи изделия.

| 1.6 | Силното нарастване на нелегалната търговия (контрабанда плюс фалшификации) в ръцете на престъпните мрежи ще провокира спад на легалните продажби на тютюневи изделия, ще намали данъчните постъпления от данъците върху тютюневите изделия, ще компрометира сигурността на потребителите поради липсата на санитарен контрол и контрол на качеството и ще улесни достъпа на малолетни лица до тютюневите изделия. Всяка година в Европейския съюз остават несъбрани 10 млрд. евро (4) данъчни постъпления вследствие на нелегалната търговия, тъй като понастоящем продажбите на контрабандни цигари в ЕС възлизат на 10 % (5) (по данни на OLAF). ЕИСК може само да приветства скорошното подписване, в рамките на Рамковата конвенция на СЗО за контрол на тютюна, на протокол за прекратяване на нелегалната търговия с тютюневи изделия, в който от заинтересованите страни се иска да приложат ефективни мерки за прекратяване на нелегалното производство и търговия с тютюн (6). |
| --- | --- |

1.6

Силното нарастване на нелегалната търговия (контрабанда плюс фалшификации) в ръцете на престъпните мрежи ще провокира спад на легалните продажби на тютюневи изделия, ще намали данъчните постъпления от данъците върху тютюневите изделия, ще компрометира сигурността на потребителите поради липсата на санитарен контрол и контрол на качеството и ще улесни достъпа на малолетни лица до тютюневите изделия. Всяка година в Европейския съюз остават несъбрани 10 млрд. евро (4) данъчни постъпления вследствие на нелегалната търговия, тъй като понастоящем продажбите на контрабандни цигари в ЕС възлизат на 10 % (5) (по данни на OLAF). ЕИСК може само да приветства скорошното подписване, в рамките на Рамковата конвенция на СЗО за контрол на тютюна, на протокол за прекратяване на нелегалната търговия с тютюневи изделия, в който от заинтересованите страни се иска да приложат ефективни мерки за прекратяване на нелегалното производство и търговия с тютюн (6).

| 1.7 | Настоящото предложение значително ще промени условията за навлизане на пазара, конкуренцията и необходимото функциониране на свободната търговия за един законен, макар и извънредно регламентиран продукт. ЕИСК признава опасенията в това отношение, изразени в някои оценки на въздействието на равнището на ЕС и на международно равнище. ЕИСК призовава обаче да се вземат предвид и очакваните подобрения както по отношение на намаляване на разходите за здравеопазване, така и на подобряване на общественото здраве, като се има предвид, че европейските граждани имат право да очакват от Европейския съюз високо равнище на защита на своето здраве съгласно член 35 от Хартата на основните права. |
| --- | --- |

1.7

Настоящото предложение значително ще промени условията за навлизане на пазара, конкуренцията и необходимото функциониране на свободната търговия за един законен, макар и извънредно регламентиран продукт. ЕИСК признава опасенията в това отношение, изразени в някои оценки на въздействието на равнището на ЕС и на международно равнище. ЕИСК призовава обаче да се вземат предвид и очакваните подобрения както по отношение на намаляване на разходите за здравеопазване, така и на подобряване на общественото здраве, като се има предвид, че европейските граждани имат право да очакват от Европейския съюз високо равнище на защита на своето здраве съгласно член 35 от Хартата на основните права.

| 1.8 | Предоставянето на широки пълномощия на Комисията за последващо развитие на съществените аспекти на директивата посредством делегирани актове представлява навлизане в суверенните правомощия на държавите членки и е в противоречие с принципа на субсидиарността. ЕИСК не може да приеме делегирани актове извън изрично посоченото в член 290 от ДФЕС. Освен това осем национални парламента (контрол на субсидиарността) приеха 14 становища против предложението на Комисията, тъй като то не зачита принципа на субсидиарността (7). |
| --- | --- |

1.8

Предоставянето на широки пълномощия на Комисията за последващо развитие на съществените аспекти на директивата посредством делегирани актове представлява навлизане в суверенните правомощия на държавите членки и е в противоречие с принципа на субсидиарността. ЕИСК не може да приеме делегирани актове извън изрично посоченото в член 290 от ДФЕС. Освен това осем национални парламента (контрол на субсидиарността) приеха 14 становища против предложението на Комисията, тъй като то не зачита принципа на субсидиарността (7).

| 1.9 | ЕИСК подкрепя идеята за намаляване на риска и затова отправя искане към Комисията за ясно определение и подходяща правна рамка за „изделията с намален риск“, за които има несъмнени научени доказателства, че ограничават риска в сравнение с обикновените цигари. Това важи по-специално за изделията, които съдържат тютюн (не веществото никотин) и следователно влизат в обхвата на директивата. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК подкрепя идеята за намаляване на риска и затова отправя искане към Комисията за ясно определение и подходяща правна рамка за „изделията с намален риск“, за които има несъмнени научени доказателства, че ограничават риска в сравнение с обикновените цигари. Това важи по-специално за изделията, които съдържат тютюн (не веществото никотин) и следователно влизат в обхвата на директивата.

2.   Въведение

| 2.1 | ЕИСК е напълно наясно с рисковете от тютюнопушенето за общественото здраве. Както е посочено в параграф 1 от обяснителния меморандум на предложението за директива, тютюнът е основната причина за преждевременна смърт в ЕС и е отговорен за почти 700 000 смъртни случая всяка година. В тази връзка в предложението са залегнали похвални цели, които Комитетът споделя напълно, като превенция на започването на употребата на тютюн, по-специално от младите хора, като се има предвид, че 70 % от пушачите започват да пушат преди навършване на 18 години, а 94 % – преди навършване на 25 години, което засилва необходимостта от приемане на мерки за децата и младежите (8). |
| --- | --- |

2.1

ЕИСК е напълно наясно с рисковете от тютюнопушенето за общественото здраве. Както е посочено в параграф 1 от обяснителния меморандум на предложението за директива, тютюнът е основната причина за преждевременна смърт в ЕС и е отговорен за почти 700 000 смъртни случая всяка година. В тази връзка в предложението са залегнали похвални цели, които Комитетът споделя напълно, като превенция на започването на употребата на тютюн, по-специално от младите хора, като се има предвид, че 70 % от пушачите започват да пушат преди навършване на 18 години, а 94 % – преди навършване на 25 години, което засилва необходимостта от приемане на мерки за децата и младежите (8).

| 2.2 | В този контекст ЕИСК смята, че преразглеждането на директивата е абсолютно необходимо и затова трябва да се направи без забавяне. То закъснява с години, въпреки че Хартата на основните права на Европейския съюз предвижда да се гарантира високо равнище на защита на човешкото здраве при начертаването и изпълнението на всички политики и действия на Съюза. Ясно е, че правото на здраве трябва да стои над всякакви икономически съображения. Освен това трябва да се отчете, че потреблението на тютюневи изделия в страните, приели силно ограничаващо тютюна законодателство, почти не се е променило. Такъв е случаят например в Испания, където според публикувания наскоро доклад на Европейската комисия относно среда без тютюнев дим (9) през последните 3 години равнището на потребление е спаднало едва с два процентни пункта, въпреки приетите строги закони. В допълнение на разглежданите мерки ЕИСК заема твърда позиция в подкрепа на насърчаването на планове и обществени образователни и разяснителни кампании във връзка със сериозните последствия за здравето, до които води тютюнопушенето, като смята, че те ще засилят дългосрочната ефективност на предложените мерки по отношение на общественото здраве, като скептицизмът дали те ще улеснят необходимото постепенно отказване от навика да се пуши остава. |
| --- | --- |

2.2

В този контекст ЕИСК смята, че преразглеждането на директивата е абсолютно необходимо и затова трябва да се направи без забавяне. То закъснява с години, въпреки че Хартата на основните права на Европейския съюз предвижда да се гарантира високо равнище на защита на човешкото здраве при начертаването и изпълнението на всички политики и действия на Съюза. Ясно е, че правото на здраве трябва да стои над всякакви икономически съображения. Освен това трябва да се отчете, че потреблението на тютюневи изделия в страните, приели силно ограничаващо тютюна законодателство, почти не се е променило. Такъв е случаят например в Испания, където според публикувания наскоро доклад на Европейската комисия относно среда без тютюнев дим (9) през последните 3 години равнището на потребление е спаднало едва с два процентни пункта, въпреки приетите строги закони. В допълнение на разглежданите мерки ЕИСК заема твърда позиция в подкрепа на насърчаването на планове и обществени образователни и разяснителни кампании във връзка със сериозните последствия за здравето, до които води тютюнопушенето, като смята, че те ще засилят дългосрочната ефективност на предложените мерки по отношение на общественото здраве, като скептицизмът дали те ще улеснят необходимото постепенно отказване от навика да се пуши остава.

| 2.3 | При все това проектът за предложение за преразглеждане на Директива 2001/37/ЕО относно тютюневите изделия, представен от Европейската комисия на 19 декември 2012 г., може да има сериозни последствия за заетостта, икономиката и данъчните постъпления в Европейския съюз, създавайки пречки пред други основни цели на Съюза, като пълна заетост и икономически растеж (чл. 3 от ДЕС), освен ако не се приложи съпътстваща мярка. В сектора на тютюневите изделия на ЕС са заети близо 1,6 млн. души. От тях 400 000 са земеделци, които отглеждат тютюн; 956 000 работни места зависят от продажбите на тютюн на дребно (10). От друга страна, всяка година се събират почти 100 млрд. евро от данъците върху тютюневите изделия и това е сектор от изключително значение за износа, оставащ един от малкото, които поддържат положителен търговски баланс както на европейско равнище, така и в много от държавите членки. През 2010 г. общият износ на ЕС на тютюневи изделия възлиза на 55 000 т. С най-голям обем е износът на България (13 200), Гърция (11 200) и Франция (8 000). Освен това тютюнът е селскостопански продукт, който осигурява 400 000 работни места в ЕС, основно в слаборазвити региони без други алтернативи. Статистически данни на UNITAB и COPA сочат, че 96 % от земеделските стопанства, произвеждащи тютюн, са семейни, със средна обработваема площ от 0,5 до 3 ха (11). |
| --- | --- |

2.3

При все това проектът за предложение за преразглеждане на Директива 2001/37/ЕО относно тютюневите изделия, представен от Европейската комисия на 19 декември 2012 г., може да има сериозни последствия за заетостта, икономиката и данъчните постъпления в Европейския съюз, създавайки пречки пред други основни цели на Съюза, като пълна заетост и икономически растеж (чл. 3 от ДЕС), освен ако не се приложи съпътстваща мярка. В сектора на тютюневите изделия на ЕС са заети близо 1,6 млн. души. От тях 400 000 са земеделци, които отглеждат тютюн; 956 000 работни места зависят от продажбите на тютюн на дребно (10). От друга страна, всяка година се събират почти 100 млрд. евро от данъците върху тютюневите изделия и това е сектор от изключително значение за износа, оставащ един от малкото, които поддържат положителен търговски баланс както на европейско равнище, така и в много от държавите членки. През 2010 г. общият износ на ЕС на тютюневи изделия възлиза на 55 000 т. С най-голям обем е износът на България (13 200), Гърция (11 200) и Франция (8 000). Освен това тютюнът е селскостопански продукт, който осигурява 400 000 работни места в ЕС, основно в слаборазвити региони без други алтернативи. Статистически данни на UNITAB и COPA сочат, че 96 % от земеделските стопанства, произвеждащи тютюн, са семейни, със средна обработваема площ от 0,5 до 3 ха (11).

3.   Общи бележки

| 3.1 | Предложението за директива относно тютюневите изделия, представено от Европейската комисия, е съсредоточено в шест области на действие:






  — | етикетиране и опаковане; |
| --- | --- | --- |

3.1

Предложението за директива относно тютюневите изделия, представено от Европейската комисия, е съсредоточено в шест области на действие:

—

етикетиране и опаковане;

| — | съставки; |
| --- | --- |

—

съставки;

| — | формати; |
| --- | --- |

—

формати;

| — | мерки за сигурност и проследяемост; |
| --- | --- |

—

мерки за сигурност и проследяемост;

| — | трансгранични продажби от разстояние; |
| --- | --- |

—

трансгранични продажби от разстояние;

| — | бездимни тютюневи изделия и разширяване на продуктовия обхват. |
| --- | --- |

—

бездимни тютюневи изделия и разширяване на продуктовия обхват.

От тези шест области, три ще имат огромно въздействие върху заетостта и данъчните постъпления за държавите членки на Европейския съюз. По отношение на етикетирането, опаковането и съставките, предложението налага известни предупреждения от здравен характер, несъразмерно засилени спрямо настоящите, които ще ограничават формата, вкуса и съдържанието на тютюневите изделия. Така например на всички цигарени кутии ще трябва да бъдат поставени предупреждения от здравен характер, състоящи се от образи и текст, които ще покриват 75 % от опаковката, към което се прибавят нови информативни текстове от всички страни на кутията (покриващи 50 % от всяка страна), освен бандерола, задължителен в някои държави членки, съобщението за забрана на продажби на малолетни и мястото, запазено за новите средства за следене и обратно проследяване на тютюневите изделия. Това на практика означа драстично намаляване на мястото, което е на разположение за изобразяване на законно регистрираните търговски марки. От друга страна, цигарените кутии ще имат минимални размери по височина и ширина, което ще доведе до това, че някои от моделите цигарени кутии ще изчезнат. Такъв е случаят с цигарената кутия от типа „каскет“, която се използва широко в някои страни, като например Гърция. Също така ще изчезне моделът на цигарена кутия, която е най-използвана в Португалия. От друга страна, тази модификация в опаковането, която не се основава на научни доказателства, може да постави в опасност заетостта в сектора на пакетиращата и опаковъчната промишленост, която е от голямо значение за много европейски страни, като например Германия, Полша, Франция, Обединеното кралство или Австрия. Следва да се отбележи, че минималните изисквания за височина и ширина на тютюневите изделия не бяха включени в общественото допитване и не влизат в доклада за въздействието. Освен това се забранява продажбата на цигари, в които са добавени специфични аромати, и се въвежда ново определение на „пурета“, противоречащо на данъчните законодателства в Съюза, които са в сила от малко повече от една година (12).

| 3.2 | Вследствие на това и ако всички цигарени кутии имат един и същ формат и вкус, цената ще бъде единственият критерий за разграничаване между търговските марки, което ще доведе до обедняване на веригата на стойността в целия сектор. Ако цената остане единствен елемент за конкуренция, това ще доведе до спад на цените, което ще причини, от една страна, спад на доходите на участниците в сектора и на данъчните постъпления на държавите, и, от друга страна, загуба на работни места в сектора. |
| --- | --- |

3.2

Вследствие на това и ако всички цигарени кутии имат един и същ формат и вкус, цената ще бъде единственият критерий за разграничаване между търговските марки, което ще доведе до обедняване на веригата на стойността в целия сектор. Ако цената остане единствен елемент за конкуренция, това ще доведе до спад на цените, което ще причини, от една страна, спад на доходите на участниците в сектора и на данъчните постъпления на държавите, и, от друга страна, загуба на работни места в сектора.

| 3.3 | Тази единствена възможна диференциация съобразно цената ще доведе до това, че например тютюнът с високо качество, който се отглежда в Европейския съюз, няма вече да бъде атрактивен за дружествата с фабрики на територията на Съюза, тъй като критерият за качеството при изкупуването на тютюневите листа ще отпадне; противно на твърденията на Комисията в нейната оценка на въздействието, това е сериозен риск за работните места, зависещи от отглеждането на тютюн. Понастоящем реколтата от тютюневи листа в Европейския съюз възлиза на 250 000 тона годишно, като Италия е основният производител с 89 000 т, следвана от България с 41 056 т, Испания с 38 400 т и Гърция с 24 240 т. Това звено от веригата на заетостта възлиза на 400 000 души, като България е начело с 110 000 души, заети с отглеждането на тютюн, следвана от Полша със 75 100 и Италия с 59 300 (13). |
| --- | --- |

3.3

Тази единствена възможна диференциация съобразно цената ще доведе до това, че например тютюнът с високо качество, който се отглежда в Европейския съюз, няма вече да бъде атрактивен за дружествата с фабрики на територията на Съюза, тъй като критерият за качеството при изкупуването на тютюневите листа ще отпадне; противно на твърденията на Комисията в нейната оценка на въздействието, това е сериозен риск за работните места, зависещи от отглеждането на тютюн. Понастоящем реколтата от тютюневи листа в Европейския съюз възлиза на 250 000 тона годишно, като Италия е основният производител с 89 000 т, следвана от България с 41 056 т, Испания с 38 400 т и Гърция с 24 240 т. Това звено от веригата на заетостта възлиза на 400 000 души, като България е начело с 110 000 души, заети с отглеждането на тютюн, следвана от Полша със 75 100 и Италия с 59 300 (13).

| 3.4 | Стандартизацията на форматите и вкусовете би могла също така да доведе до увеличение на контрабандата на тютюн. Ако всички изделия в крайна сметка станат почти идентични, от това ще бъде облагодетелствана мафията, която ще може да изготвя без усилие своите контрабандни изделия в оригиналните формати и с оригиналните вкусове, към които е свикнал потребителят, за да задоволи това търсене по нерегулирани канали и без да похарчи едно евро в полза на данъчните администрации на държавите членки. Освен това, при тези продукти ще липсва какъвто и да е контрол на качеството, поради което безопасността на потребителите ще бъде сериозно компрометирана. |
| --- | --- |

3.4

Стандартизацията на форматите и вкусовете би могла също така да доведе до увеличение на контрабандата на тютюн. Ако всички изделия в крайна сметка станат почти идентични, от това ще бъде облагодетелствана мафията, която ще може да изготвя без усилие своите контрабандни изделия в оригиналните формати и с оригиналните вкусове, към които е свикнал потребителят, за да задоволи това търсене по нерегулирани канали и без да похарчи едно евро в полза на данъчните администрации на държавите членки. Освен това, при тези продукти ще липсва какъвто и да е контрол на качеството, поради което безопасността на потребителите ще бъде сериозно компрометирана.

| 3.5 | Съгласно най-новата налична информация, ежегодно в Европейския съюз вследствие на нелегалната търговия се губят данъчни постъпления от данъци върху тютюневите изделия в размер на 10 млрд. евро. Понастоящем продажбите на контрабандни тютюневи изделия в ЕС представляват 10 % от общите продажби (14). Поради това ЕИСК може само да приветства подписването на 12 ноември 2012 г., в рамките на Рамковата конвенция за борба с тютюнопушенето на СЗО, на протокол за прекратяване на нелегалната търговия с тютюневи изделия. Договорен от Европейската комисия от името на Съюза и неговите държави членки, протоколът приканва заинтересованите страни да предприемат ефективни мерки за прекратяване на нелегалното производство и търговия с тютюн (15). |
| --- | --- |

3.5

Съгласно най-новата налична информация, ежегодно в Европейския съюз вследствие на нелегалната търговия се губят данъчни постъпления от данъци върху тютюневите изделия в размер на 10 млрд. евро. Понастоящем продажбите на контрабандни тютюневи изделия в ЕС представляват 10 % от общите продажби (14). Поради това ЕИСК може само да приветства подписването на 12 ноември 2012 г., в рамките на Рамковата конвенция за борба с тютюнопушенето на СЗО, на протокол за прекратяване на нелегалната търговия с тютюневи изделия. Договорен от Европейската комисия от името на Съюза и неговите държави членки, протоколът приканва заинтересованите страни да предприемат ефективни мерки за прекратяване на нелегалното производство и търговия с тютюн (15).

| 3.6 | Освен загубата на данъчни постъпления, увеличението на нелегалната търговия ще доведе до спад на продажбите на тютюн, което ще окаже въздействие върху цялата верига на стойността, но може да повлияе в особена степен на предприятията за продажба на тютюневи изделия на дребно. Почти един милион работни места зависят пряко или непряко от продажбите на тютюневи изделия на дребно в Европейския съюз, било в квартални магазини за търговия на дребно, павилиони или специализирани предприятия, както в случая с Франция, Италия, Испания и съвсем наскоро с Унгария, било в рамките на мрежа от будки за продажби на тютюневи изделия и пощенски марки, регламентирани и контролирани от съответните държави. Само в Гърция 40 000 работни места зависят от продажбите на тютюневи изделия на дребно (16). |
| --- | --- |

3.6

Освен загубата на данъчни постъпления, увеличението на нелегалната търговия ще доведе до спад на продажбите на тютюн, което ще окаже въздействие върху цялата верига на стойността, но може да повлияе в особена степен на предприятията за продажба на тютюневи изделия на дребно. Почти един милион работни места зависят пряко или непряко от продажбите на тютюневи изделия на дребно в Европейския съюз, било в квартални магазини за търговия на дребно, павилиони или специализирани предприятия, както в случая с Франция, Италия, Испания и съвсем наскоро с Унгария, било в рамките на мрежа от будки за продажби на тютюневи изделия и пощенски марки, регламентирани и контролирани от съответните държави. Само в Гърция 40 000 работни места зависят от продажбите на тютюневи изделия на дребно (16).

| 3.7 | ЕИСК признава, че може да възникне заплаха за заетостта във всички сектори от веригата на стойността на производството, опаковането и продажбата на дребно на тютюневи и свързани с тях изделия, както и за селскостопанските области, за които не са разработени други алтернативи и за които вече не се предоставят субсидии по ОСП. Следва да се отбележи, че отглеждането на тютюн допринася за развитието на селските райони. ЕИСК призовава да се отдели необходимото внимание за свеждане до минимум на тези рискове за пазара на труда и настоятелно препоръчва в тази област да бъдат използвани всички налични видове преходни мерки и мерки за преструктуриране, и по-специално схеми за обучение за работниците, съчетани с научна, техническа и иновационна подкрепа за предприятията и земеделските стопанства, произвеждащи нови видове продукти, с цел запазване на заетостта. Кохезионните и структурните фондове, регионалните фондове и фондовете за научноизследователска дейност и иновации следва да бъдат използвани ефективно в държавите членки, върху които това възможно преструктуриране ще окаже най-голямо въздействие, особено в сегашните условия на икономическа криза. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК признава, че може да възникне заплаха за заетостта във всички сектори от веригата на стойността на производството, опаковането и продажбата на дребно на тютюневи и свързани с тях изделия, както и за селскостопанските области, за които не са разработени други алтернативи и за които вече не се предоставят субсидии по ОСП. Следва да се отбележи, че отглеждането на тютюн допринася за развитието на селските райони. ЕИСК призовава да се отдели необходимото внимание за свеждане до минимум на тези рискове за пазара на труда и настоятелно препоръчва в тази област да бъдат използвани всички налични видове преходни мерки и мерки за преструктуриране, и по-специално схеми за обучение за работниците, съчетани с научна, техническа и иновационна подкрепа за предприятията и земеделските стопанства, произвеждащи нови видове продукти, с цел запазване на заетостта. Кохезионните и структурните фондове, регионалните фондове и фондовете за научноизследователска дейност и иновации следва да бъдат използвани ефективно в държавите членки, върху които това възможно преструктуриране ще окаже най-голямо въздействие, особено в сегашните условия на икономическа криза.

| 3.8 | В заключение ЕИСК отбелязва, че предложението за директива би могло да бъде свързано със значителни рискове. Въпреки това ЕИСК призовава да се вземат под внимание очакваните подобрения както по отношение на намаляването на разходите за здравеопазване, така и на подобряването на здравните стандарти, предвид факта, че европейските граждани имат право, в съответствие с член 35 от Хартата на основните права, да очакват от Европейския съюз повишено равнище на защита на човешкото здраве. |
| --- | --- |

3.8

В заключение ЕИСК отбелязва, че предложението за директива би могло да бъде свързано със значителни рискове. Въпреки това ЕИСК призовава да се вземат под внимание очакваните подобрения както по отношение на намаляването на разходите за здравеопазване, така и на подобряването на здравните стандарти, предвид факта, че европейските граждани имат право, в съответствие с член 35 от Хартата на основните права, да очакват от Европейския съюз повишено равнище на защита на човешкото здраве.

| 3.9 | От друга страна, в предложението за директива се включват шестнадесет делегирани акта, които ще предоставят на Европейската комисия пълномощия да регулира и решава важни елементи на директивата – нещо, което е категорично изключено от член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (17). По този начин Съветът, Европейският парламент и националните парламенти остават почти без никаква възможност да регламентират навреме основни аспекти на директивата. |
| --- | --- |

3.9

От друга страна, в предложението за директива се включват шестнадесет делегирани акта, които ще предоставят на Европейската комисия пълномощия да регулира и решава важни елементи на директивата – нещо, което е категорично изключено от член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (17). По този начин Съветът, Европейският парламент и националните парламенти остават почти без никаква възможност да регламентират навреме основни аспекти на директивата.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | Мерките, включени в предложението за директива, са много рестриктивни и се основават на критерии, опитващи се да намалят „привлекателността“ на тютюневите изделия, за да се постигнат поставените здравни цели. Освен това ЕИСК обръща внимание на необходимостта от осъществяване на планове и образователни кампании, насочени специално към младите хора в Европа. В тази връзка трябва да припомним, че според оценките на самата Европейска комисия, здравното въздействие на нейните мерки би могло да бъде много слабо (2 %); въпреки това тази прогресивност ще предотврати нанасянето на сериозни – и следователно несъразмерни – икономически вреди. |
| --- | --- |

4.1

Мерките, включени в предложението за директива, са много рестриктивни и се основават на критерии, опитващи се да намалят „привлекателността“ на тютюневите изделия, за да се постигнат поставените здравни цели. Освен това ЕИСК обръща внимание на необходимостта от осъществяване на планове и образователни кампании, насочени специално към младите хора в Европа. В тази връзка трябва да припомним, че според оценките на самата Европейска комисия, здравното въздействие на нейните мерки би могло да бъде много слабо (2 %); въпреки това тази прогресивност ще предотврати нанасянето на сериозни – и следователно несъразмерни – икономически вреди.

| 4.1.1 | Поставянето на предупреждения от здравен характер върху 75 % от предната и задната страна на кутията в допълнение към новите информативни текстове, покриващи 50 % от пространството от двете страни на кутията, не се базира на неоспорими научни доказателства. Наистина, едно проучване на Hammond (18) свидетелства за ефективността на тези предупреждения, но други проучвания, като например изготвените от Университета в Маастрихт (19) и от US FDA (20), доказват обратното, т.е графичните предупреждения за вредата за здравето не са ефикасни за намаляване на броя на пушачите. В тази връзка според Евробарометър, орган на самата Европейска комисия (21), девет от десет пушачи признават, че предупрежденията в голям размер не ги стимулират да се откажат от пушенето, а седем от десет смятат, че този вид мерки не допринасят за намаляване на потреблението на тютюневи изделия сред малолетните. В неотдавнашно решение на Федералния касационен съд на САЩ също се стига до заключението, че няма достатъчно доказателства в подкрепа на тези здравни графични предупреждения в голям размер. Той отбелязва, че „няма никакви доказателства, че въпросните предупреждения са довели пряко до значително намаляване на равнището на тютюнопушене в някоя от страните, в които понастоящем те са задължителни“, като се допълва, че „достоверността на доказателствата е много слаба“ (22). |
| --- | --- |

4.1.1

Поставянето на предупреждения от здравен характер върху 75 % от предната и задната страна на кутията в допълнение към новите информативни текстове, покриващи 50 % от пространството от двете страни на кутията, не се базира на неоспорими научни доказателства. Наистина, едно проучване на Hammond (18) свидетелства за ефективността на тези предупреждения, но други проучвания, като например изготвените от Университета в Маастрихт (19) и от US FDA (20), доказват обратното, т.е графичните предупреждения за вредата за здравето не са ефикасни за намаляване на броя на пушачите. В тази връзка според Евробарометър, орган на самата Европейска комисия (21), девет от десет пушачи признават, че предупрежденията в голям размер не ги стимулират да се откажат от пушенето, а седем от десет смятат, че този вид мерки не допринасят за намаляване на потреблението на тютюневи изделия сред малолетните. В неотдавнашно решение на Федералния касационен съд на САЩ също се стига до заключението, че няма достатъчно доказателства в подкрепа на тези здравни графични предупреждения в голям размер. Той отбелязва, че „няма никакви доказателства, че въпросните предупреждения са довели пряко до значително намаляване на равнището на тютюнопушене в някоя от страните, в които понастоящем те са задължителни“, като се допълва, че „достоверността на доказателствата е много слаба“ (22).

| 4.2 | Това несъразмерно увеличение на размера на здравните предупреждения ще доведе още до:






  — | едностранно отнемане на легитимните права на интелектуалната и индустриална собственост на производителите, които няма да могат да използват своите регистрирани търговски марки. Според Съда на Европейския съюз (23) производителите имат право да използват своите регистрирани търговски марки и да обозначават своите продукти; |
| --- | --- | --- |

4.2

Това несъразмерно увеличение на размера на здравните предупреждения ще доведе още до:

—

едностранно отнемане на легитимните права на интелектуалната и индустриална собственост на производителите, които няма да могат да използват своите регистрирани търговски марки. Според Съда на Европейския съюз (23) производителите имат право да използват своите регистрирани търговски марки и да обозначават своите продукти;

| — | ново ограничаване на конкуренцията в сектор, в който вече и без това има твърде малко диференциращи фактори; |
| --- | --- |

—

ново ограничаване на конкуренцията в сектор, в който вече и без това има твърде малко диференциращи фактори;

| — | нарушение на основните търговски права, присъщи за всяка законна търговска дейност; |
| --- | --- |

—

нарушение на основните търговски права, присъщи за всяка законна търговска дейност;

| — | възпрепятстване на въвеждането на нови продукти на пазара; |
| --- | --- |

—

възпрепятстване на въвеждането на нови продукти на пазара;

| — | прекратяване на научноизследователската дейност и възпрепятстване на възможното подобряване на качеството на предлаганите продукти. Ограничава се произволно навлизането на нови изделия от ново поколение, без да се даде възможност за установяване на ясна регулаторна рамка, която да позволи да се анализират възможностите за намаляване на риска от тези изделия за населението, което може да попречи на създаването на богатство и работни места, произтичащи от иновацията и изследванията на тези изделия. Освен това тези нови изделия с потенциално по-малък риск не би трябвало да са предмет на същите ограничения като конвенционалните изделия. |
| --- | --- |

—

прекратяване на научноизследователската дейност и възпрепятстване на възможното подобряване на качеството на предлаганите продукти. Ограничава се произволно навлизането на нови изделия от ново поколение, без да се даде възможност за установяване на ясна регулаторна рамка, която да позволи да се анализират възможностите за намаляване на риска от тези изделия за населението, което може да попречи на създаването на богатство и работни места, произтичащи от иновацията и изследванията на тези изделия. Освен това тези нови изделия с потенциално по-малък риск не би трябвало да са предмет на същите ограничения като конвенционалните изделия.

| 4.3 | Същото се отнася и за ограничаването на съставките, за да се елиминират характерните вкусове или аромати (член 6), което не се базира на научни доказателства, като например намаляване на токсичността или пристрастеността към споменатите съставки, а на един толкова субективен критерий като намаляване на привлекателността на тютюневите изделия и на субективни стереотипи относно вида тютюн, който предпочита дадена възрастова група или пол. По същия субективен начин се подхожда и към произволната и необоснована забрана на определени формати, като цигарите „slim“ (която не беше включена нито в общественото допитване, нито в доклада на въздействието), късите цигари и цялата категория на ментоловите цигари, определянето на минимално тегло на торбичките с рязан тютюн и стандартизирането на формата на кутийките за рязан тютюн, и най-вече въвеждането на нова категория „пурети“ в противоречие с Директива 2011/64/ЕС (24), в сила от 1 януари 2011 г. Тази забрана на цигарите от типа „slim“ и ментоловите цигари, които се търсят много в различни европейски държави, ще лиши потребителите от достъп до тях и ще ги принуди да си ги набавят на контрабандния пазар. Освен това става дума за продукти, които се потребяват основно от възрастни пушачи, затова в този конкретен случай не важи аргументът, че целта е да се предотврати достъпът на малолетни до тютюневи изделия. Конкретно за ментола например трябва да се припомни, че този вид тютюн се потребява основно от възрастни хора и че той не е забранен в страни като САЩ или Канада със силно развито законодателство за борба с тютюнопушенето, съдържащо множество конкретни разпоредби за забрана на определени съставки. С оглед на това ЕИСК предлага забраната на ментола да се заличи от предложението за директива. |
| --- | --- |

4.3

Същото се отнася и за ограничаването на съставките, за да се елиминират характерните вкусове или аромати (член 6), което не се базира на научни доказателства, като например намаляване на токсичността или пристрастеността към споменатите съставки, а на един толкова субективен критерий като намаляване на привлекателността на тютюневите изделия и на субективни стереотипи относно вида тютюн, който предпочита дадена възрастова група или пол. По същия субективен начин се подхожда и към произволната и необоснована забрана на определени формати, като цигарите „slim“ (която не беше включена нито в общественото допитване, нито в доклада на въздействието), късите цигари и цялата категория на ментоловите цигари, определянето на минимално тегло на торбичките с рязан тютюн и стандартизирането на формата на кутийките за рязан тютюн, и най-вече въвеждането на нова категория „пурети“ в противоречие с Директива 2011/64/ЕС (24), в сила от 1 януари 2011 г. Тази забрана на цигарите от типа „slim“ и ментоловите цигари, които се търсят много в различни европейски държави, ще лиши потребителите от достъп до тях и ще ги принуди да си ги набавят на контрабандния пазар. Освен това става дума за продукти, които се потребяват основно от възрастни пушачи, затова в този конкретен случай не важи аргументът, че целта е да се предотврати достъпът на малолетни до тютюневи изделия. Конкретно за ментола например трябва да се припомни, че този вид тютюн се потребява основно от възрастни хора и че той не е забранен в страни като САЩ или Канада със силно развито законодателство за борба с тютюнопушенето, съдържащо множество конкретни разпоредби за забрана на определени съставки. С оглед на това ЕИСК предлага забраната на ментола да се заличи от предложението за директива.

| 4.3.1 | В заключение ЕИСК е изцяло съгласен с предложението на Комисията за забрана на нови изделия на пазара с аромат на чили, пиня колада, мохито и др. – т.нар. „candy-flavored cigarettes“, които са насочени основно към млади потребители. |
| --- | --- |

4.3.1

В заключение ЕИСК е изцяло съгласен с предложението на Комисията за забрана на нови изделия на пазара с аромат на чили, пиня колада, мохито и др. – т.нар. „candy-flavored cigarettes“, които са насочени основно към млади потребители.

| 4.3.2 | Това прекалено ограничаване на съставките ще предизвика стандартизиране на вкусовете и оттам невъзможност за диференциране между конкурентите, ограничавайки инвестициите и възможното пускане на пазара на нови продукти; всичко това е във вреда на потребителя, тъй като ще му отнеме свободата на избор. |
| --- | --- |

4.3.2

Това прекалено ограничаване на съставките ще предизвика стандартизиране на вкусовете и оттам невъзможност за диференциране между конкурентите, ограничавайки инвестициите и възможното пускане на пазара на нови продукти; всичко това е във вреда на потребителя, тъй като ще му отнеме свободата на избор.

| 4.4 | ЕИСК отправя искане към Комисията да представи ясно определение и подходяща правна рамка за „изделията с намален риск“, които според несъмнени научни доказателства намаляват риска в сравнение с обикновените цигари. Понятието намален риск се отнася до изделия, които могат да заместят обикновените цигари, но предполагат много по-малък риск за здравето, а не до изделия за отказване на цигарите. Изделията, които съдържат тютюн (а не веществото никотин) и следователно попадат в обхвата на директивата, трябва да бъдат ясно определени и регулирани, което да даде възможност потребителите да бъдат информирани за техните свойства. |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК отправя искане към Комисията да представи ясно определение и подходяща правна рамка за „изделията с намален риск“, които според несъмнени научни доказателства намаляват риска в сравнение с обикновените цигари. Понятието намален риск се отнася до изделия, които могат да заместят обикновените цигари, но предполагат много по-малък риск за здравето, а не до изделия за отказване на цигарите. Изделията, които съдържат тютюн (а не веществото никотин) и следователно попадат в обхвата на директивата, трябва да бъдат ясно определени и регулирани, което да даде възможност потребителите да бъдат информирани за техните свойства.

| 4.5 | От друга страна, Европейската комисия включва в своето предложение за директива мерки, предназначени за намаляване на контрабандната търговия с тютюневи изделия. Така например Европейката комисия установява в член 14 от предложението система за проследяване и следене, както и различни допълнителни мерки за сигурност, с цел в Европейския съюз да се продават само продукти, които отговарят на условията, посочени в директивата. Тази мярка предполага несъразмерна икономическа и административна тежест, която много малки и средни предприятия няма да могат да поемат и, без да води до намаляване на нелегалната търговия, налага значително административно натоварване на държавите членки при осъществяването на контрол. Освен това тази система няма да възпира контрабандата и нелегалната търговия; напротив, те ще бъдат благоприятствани от мерките в предложението за директива. В този смисъл ЕИСК счита, че разпоредбите на член 14 от предложението за директива би трябвало да бъдат абсолютно същите като клаузите за следене и обратно проследяване, включени в протокола за незаконна търговия, приет в края на миналата година на среща на страните участнички в СТО (25). |
| --- | --- |

4.5

От друга страна, Европейската комисия включва в своето предложение за директива мерки, предназначени за намаляване на контрабандната търговия с тютюневи изделия. Така например Европейката комисия установява в член 14 от предложението система за проследяване и следене, както и различни допълнителни мерки за сигурност, с цел в Европейския съюз да се продават само продукти, които отговарят на условията, посочени в директивата. Тази мярка предполага несъразмерна икономическа и административна тежест, която много малки и средни предприятия няма да могат да поемат и, без да води до намаляване на нелегалната търговия, налага значително административно натоварване на държавите членки при осъществяването на контрол. Освен това тази система няма да възпира контрабандата и нелегалната търговия; напротив, те ще бъдат благоприятствани от мерките в предложението за директива. В този смисъл ЕИСК счита, че разпоредбите на член 14 от предложението за директива би трябвало да бъдат абсолютно същите като клаузите за следене и обратно проследяване, включени в протокола за незаконна търговия, приет в края на миналата година на среща на страните участнички в СТО (25).

| 4.6 | В крайна сметка директивата ще позволи на Европейската комисия да регламентира и модифицира, чрез все повече делегирани актове, основни аспекти като равнищата на добавките, формулировката на здравните предупреждения, тяхното разположение и размер. В този смисъл разпоредбите на директивата не дават почти никаква свобода на действие на държавите членки, което предполага краен интервенционизъм, рядко използван до днес в Европейския съюз, който може да наруши принципите на субсидиарност и пропорционалност, както вече заявиха националните парламенти на осем държави членки (26) (Италия, Чешката република, Гърция, България, Дания, Румъния и Швеция). Колкото до Италия, нейният парламент не само заяви, че предложението ще наруши тези принципи, но също така подчерта, че някои от забранените модели цигари, като например тези от типа „slim“ или цигарите с ниско съдържание на катран, могат да бъдат полезен инструмент на политиката за намаляване или отказване на цигарите (27). |
| --- | --- |

4.6

В крайна сметка директивата ще позволи на Европейската комисия да регламентира и модифицира, чрез все повече делегирани актове, основни аспекти като равнищата на добавките, формулировката на здравните предупреждения, тяхното разположение и размер. В този смисъл разпоредбите на директивата не дават почти никаква свобода на действие на държавите членки, което предполага краен интервенционизъм, рядко използван до днес в Европейския съюз, който може да наруши принципите на субсидиарност и пропорционалност, както вече заявиха националните парламенти на осем държави членки (26) (Италия, Чешката република, Гърция, България, Дания, Румъния и Швеция). Колкото до Италия, нейният парламент не само заяви, че предложението ще наруши тези принципи, но също така подчерта, че някои от забранените модели цигари, като например тези от типа „slim“ или цигарите с ниско съдържание на катран, могат да бъдат полезен инструмент на политиката за намаляване или отказване на цигарите (27).

| 4.6.1 | Така например членове 8, 9 и 11 от предложението за директива позволяват на Европейската комисия да променя чрез делегирани актове формулировката на здравните предупреждения и техния дизайн, представяне, формат и разположение. Също така в член 6 се разрешава на Комисията да взема решения чрез делегиран акт относно съдържанието и максималните равнища на съставките. |
| --- | --- |

4.6.1

Така например членове 8, 9 и 11 от предложението за директива позволяват на Европейската комисия да променя чрез делегирани актове формулировката на здравните предупреждения и техния дизайн, представяне, формат и разположение. Също така в член 6 се разрешава на Комисията да взема решения чрез делегиран акт относно съдържанието и максималните равнища на съставките.

| 4.6.2 | Относно пурите, пуретите и тютюна за лула, в предложението за директива се запазва възможността да се премахнат автоматично някои изключения, предвидени в документа, ако е налице „съществена промяна в обстоятелствата“, свързана с увеличаване на обема на продажбите с поне 10 % в най-малко 10 държави членки или с нарастване с 5 % на дела на пушачите сред младите хора до 25 години. Комисията не си дава сметка, че в 10 от настоящите 27 държави членки пазарът на тези изделия е изключително малък и че много лесно може да се получи промяна от 10 %, което обезсмисля мярката и създава голяма правна несигурност в този подотрасъл. |
| --- | --- |

4.6.2

Относно пурите, пуретите и тютюна за лула, в предложението за директива се запазва възможността да се премахнат автоматично някои изключения, предвидени в документа, ако е налице „съществена промяна в обстоятелствата“, свързана с увеличаване на обема на продажбите с поне 10 % в най-малко 10 държави членки или с нарастване с 5 % на дела на пушачите сред младите хора до 25 години. Комисията не си дава сметка, че в 10 от настоящите 27 държави членки пазарът на тези изделия е изключително малък и че много лесно може да се получи промяна от 10 %, което обезсмисля мярката и създава голяма правна несигурност в този подотрасъл.

| 4.7 | Въпреки че прехвърлянето на правомощия чрез делегирани актове е предвидено в член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз, необходимо е те да отговарят на определен набор от изисквания. Така делегирани актове ще могат да се използват само във връзка с несъществени елементи от даден законодателен акт – нещо, което не важи за това предложение. |
| --- | --- |

4.7

Въпреки че прехвърлянето на правомощия чрез делегирани актове е предвидено в член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз, необходимо е те да отговарят на определен набор от изисквания. Така делегирани актове ще могат да се използват само във връзка с несъществени елементи от даден законодателен акт – нещо, което не важи за това предложение.

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз:

1

| „1. | Освен ако в Договорите не е предвидено друго, следващите разпоредби се прилагат за постигане на целите, заложени в член 26. Европейският парламент и Съветът, като действат в съответствие с обикновената законодателна процедура, след консултация с Икономическия и социален комитет, приемат мерките за сближаване на законовите, подзаконовите или административните разпоредби на държавите-членки, които имат за цел създаването или функционирането на вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

„1.

Освен ако в Договорите не е предвидено друго, следващите разпоредби се прилагат за постигане на целите, заложени в член 26. Европейският парламент и Съветът, като действат в съответствие с обикновената законодателна процедура, след консултация с Икономическия и социален комитет, приемат мерките за сближаване на законовите, подзаконовите или административните разпоредби на държавите-членки, които имат за цел създаването или функционирането на вътрешния пазар“.

(2)  Вж. решението по дело C-491/01 The Queen/Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd и Imperial Tobacco Ltd.

2

The Queen/Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd и Imperial Tobacco Ltd

(3)  ОВ C 128 от 18.5.2010 г., стр. 89/93.

3

(4)  http://europa.eu/rapid/press-release_OLAF-11-5_en.htm?locale=EN.

4

(5)  Nomisma, The European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint, (Европейският сектор на тютюневите изделия – анализ на социално-икономическите последици) и съобщение за медиите на Европейската комисия от 16 ноември 2012 г.

5

he European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint

(6)  Пак там.

6

(7)  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=BG.

7

(8)  ОВ C 351 от 15.11.2012, стр. 6/11.

8

(9)  Report on the implementation of the Council Recommendation of 30 November 2009 on Smoke-free Environments.

9

Report on the implementation of the Council Recommendation of 30 November 2009 on Smoke-free Environments.

(10)  The European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint, от Nomisma.

10

he European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint

(11)  DIVTOB: Diversification for Tobacco Growing Regions in the Southern European Region (Диверсификация за регионите, отглеждащи тютюн в Южната част на ЕС) Hohenheim University. Sixth Framework Programme funded European Research and Technological Development. (Шестата рамкова програма за изследвания, технологично развитие и развитие).

11

IVTOB: Diversification for Tobacco Growing Regions in the Southern European Region

Sixth Framework Programme funded European Research and Technological Developmen

(12)  Директива 2011/64/ЕС на Съвета от 21 юни 2011 година относно структурата и ставките на акциза върху обработен тютюн, ОВ L 176 от 5.7.2011 г., стр. 24/36.

12

(13)  Вж. бележка под линия 10.

13

(14)  Вж. бележка под линия 5.

14

(15)  Вж. бележка под линия 5.

15

(16)  Вж. бележка под линия 10.

16

(17)  ОВ С 115 от 09.05.2008 г. стр. 172.

17

(18)  Hammond D. “Health warning messages on tobacco products: a review.” (Предупреждения за здравето на тютюневите изделия – общ преглед), Tobacco Control 2011; 20:327-3. Sambrook Research International, “A review of the science base to support the development of health warnings for tobacco packages” (Общ преглед на научната основа на подкрепата за изготвяне на предупреждения за здравето върху опаковките на тютюневите изделия), Newport: Sambrook Research International; 2009 (доклад, изготвен за Европейската комисия).

18

Health warning messages on tobacco products: a review

A review of the science base to support the development of health warnings for tobacco packages

(19)  http://www.maastrichtuniversity.nl/web/Main/Sitewide/News1/SmokersWillNotBePutOff1.htm.

19

(20)  Nonnemaker, J., et al., Experimental Study of Graphic Cigarette Warning Labels: Final Results Report Prepared for Center for Tobacco Products, Food and Drug Administration, Contract No. HHSF-223-2009-10135G, Dec. 2010. (Експериментално проучване за графичните предупреждения върху цигарите – доклад за окончателните резултати, изготвен за Центъра за тютюневи изделия и Управлението по храните и лекарствата).

20

Experimental Study of Graphic Cigarette Warning Labels: Final Results Report Prepared for Center for Tobacco Products, Food and Drug Administration

(21)  http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf.

21

(22)  Дело RJ Reynolds Tobacco Company v Food & Drug Administration, САЩ, Апелативен съд на щата Колумбия, август 2012 г.

22

J Reynolds Tobacco Company v Food & Drug Administration, САЩ

(23)  Решение на Съда от 17 октомври 1990 г. по дело С 10/89.

23

(24)  Директива 2011/64/ЕС на Съвета от 21 юни 2011 г. относно структурата и ставките на акциза върху обработен тютюн, ОВ L 176 от 5.7.2011 г., стр. 24/36.

24

(25)  http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pdf.

25

(26)  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=BG.

26

(27)  Становище на комисията по социални въпроси на италианския парламент относно документа на Европейската комисия COM(2012) 788 final.

27

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към Становищетона Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения бяха отхвърлени по време на разискванията, макар че получиха поне по една четвърт от подадените гласове:

Контра-становище

Целият текст на становището се заменя, както следва:

1.   
  Заключения

| 1.1 | Правното основание за предложената от Комисията директива е член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (1). Целта на предложението е да се сближат законите и други регулаторни разпоредби, приложими по отношение на производството, представянето и продажбата на тютюневи изделия, за да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар. В параграф 3.9.1 от обяснителния меморандум се посочва, че изборът на правно основание е потвърден от Съда на Европейския съюз във връзка с Директива 2001/37/ЕО (2) и че следователно същото правно основание е подходящо за настоящото предложение. Ето защо както директивата от 2011 г., така и настоящото предложение за нейното преразглеждане се стремят да гарантират правилното функциониране на вътрешния пазар при високо равнище на защита на общественото здраве във връзка с рисковете от тютюна. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че целта да бъде подобрено функционирането на вътрешния пазар заслужава категоричната му подкрепа. Освен това тя предоставя на държавите членки допълнителен стимул за предприемане на необходимите и желани стъпки към защита на човешкото здраве и позволява на държавите членки да приемат по-стриктни мерки в сравнение със съдържащите се в предложението. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | В съответствие с многобройните си предходни становища по здравни и свързани с тях въпроси, ЕИСК е напълно съгласен с Европейската комисия, че правото на здраве трябва да има приоритет пред всички икономически съображения. Ето защо ЕИСК подкрепя твърдо насърчаването на образоването на обществеността и плановете и кампаниите за повишаване на осведомеността, касаещи сериозните здравни последици от пушенето. Те следва да се осъществяват едновременно с различните предложени мерки за намаляване на стимулите за младите хора да започнат да пушат и за подпомагане на вече пристрастените към никотина да се откажат от пушенето. Комитетът препоръчва този аспект да бъде разширен така, че да се подчертае значението на равнище ЕС на образователните и наставническите стратегии в училище, за да се гарантира, че всяко дете и младеж са правилно, изчерпателно и редовно осведомявани за реалностите на пушенето и вредните последици от него, за пристрастяването и други здравни проблеми, свързани с никотина, и за канцерогенните и другите здравни последици от прякото и непрякото излагане на тютюнев дим (3). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ЕИСК признава също така, че могат да бъдат застрашени някои специфични работни места в селскостопански райони, в които не са били развити алтернативни форми на заетост и където вече не могат да се ползват субсидии за производство на тютюн по ОСП. В тези райони следва в спешен порядък да се осигури преходна помощ, заедно с научна и техническа помощ за разработването на алтернативни, също толкова доходоносни, по-устойчиви, по-приемливи за обществото и по-малко вредни култури и – където това е възможно – по-качествени работни места. Същото се отнася и за всички останали застрашени работни места по веригата на доставките като пряко следствие от настоящото предложение; ако това е в интерес на общественото здраве, публичната подкрепа за по-качествените работни места е оправдана и следва да се насърчава. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Във всички случаи обаче следва да се има предвид основната полза – предотвратяване на смъртта и свързаните с тютюна заболявания на ръководители, работници и потребители, които вече пушат, и на потенциалните пушачи от всички възрасти и всички слоеве на обществото, които оттук нататък ще бъдат подложени на по-малък пряк търговски натиск да започнат да пушат, ако тези мерки бъдат приети. Според оценката на въздействието на Комисията, нетната полза за икономиката на ЕС ще бъде около 4 милиона евро, като в здравеопазването ще бъдат реализирани икономии в размер на 506 милиона евро и ще бъдат спестени 16,8 милиона човекогодини (4). Чрез подходящи мерки следва да бъдат създадени нови работни места посредством преразпределяне на средствата в рамките на ЕС и чрез по-добро оползотворяване на данъчните приходи на национално равнище. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ЕИСК отбелязва, че понастоящем в Европейския съюз се събират около 100 милиарда евро от данъци върху тютюневите изделия. Данъчното облагане на тютюневите изделия е най-ефективният и най-икономичен начин за намаляване на потреблението на тютюн, особено сред младите хора и групите с ниски доходи (т.е. най-уязвимите членове на нашето общество) (5). Проучванията показват, че цената на тютюневите изделия е третият най-важен фактор, който пушачите посочват като мотив за отказване от пушенето (6). Парите, спестени от покупката на тютюневи изделия, могат да се използват за закупуване на други стоки, които също се облагат с данък. Следва да се отбележи също, че със събираните в момента данъци се плащат здравните грижи за хора, които са започнали да пушат преди 50 години; онези, които започват да пушат сега, ще се нуждаят от същите грижи след 50 години. Настоящият опит показва, че правителствата на държавите членки са напълно наясно с това и продължават да повишават данъка въпреки намаляващото потребление и продажби на тютюн в Европа. Няма причина настоящото предложение да променя това. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | За да се предотврати по-нататъшно разрастване на незаконната търговия (т.е. контрабандата, фалшифицирането, търговията на черно и нелегалното производство) от престъпни мрежи, което представлява най-голямата заплаха както за заетостта, така и за събирането на данъци в ЕС, ЕИСК призовава да бъдат предприети всички необходими мерки, за да се гарантира, че съответното законодателство се прилага бързо и ефективно в държавите членки. Необходимо е съвместно с тютюневия отрасъл да бъдат направени допълнителни предложения за други мерки, които биха могли да ограничат фалшифицирането и контрабандата и да улеснят идентификацията, например чрез въвеждане на трудни за възпроизвеждане знаци или електронно маркиране на опаковките. ЕИСК признава, че при съвременните технологии е относително лесно да се фалшифицират почти всички стоки или опаковки; така или иначе отделянето на допълнително място за подходящи здравни предупреждения едва ли би имало значително въздействие. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | В допълнение към широките правомощия, които се предоставят на Комисията за по-нататъшно разработване на основни аспекти на директивата посредством делегирани актове, трябва да се гарантира, че решенията се вземат открито и в съответствие с интересите на държавите членки. ЕИСК подчертава, че обвързващите действия трябва да съответстват на член 290 от ДФЕС. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ЕИСК подкрепя твърдо идеята за намаляване на риска и затова призовава Комисията да предостави ясно определение и подходяща правна рамка за „изделия с намален риск“. Тази бележка е особено приложима по отношение на изделия, съдържащи тютюн, но с намалено съдържание на никотин или такива, съдържащи никотин, но не и тютюн, които са предмет на директивата. ЕИСК признава, че част от тези изделия могат да бъдат стъпка напред – при наличие на стриктни механизми за контрол, които все още предстои да бъдат разработени – към намаляване на дългосрочните въздействия от пушенето на тютюн, произтичащи от пристрастяването към никотина. |
| --- | --- |

1.9

2.   
  Въведение

| 2.1 | ЕИСК е напълно наясно с рисковете, които тютюнът във всичките му форми създава за общественото здраве. Той е най-значимият фактор, водещ до преждевременна смърт в ЕС, като причинява смъртта на почти 700 000 души годишно. Затова предложението се концентрира върху предотвратяването на употребата на тютюн, по-специално от младите хора и други уязвими групи. В предложението се отбелязва, че 70 % от пушачите започват да пушат преди да са навършили 18 години, а 94 % – преди да са навършили 25 години – факт, който засилва нуждата от приемане на мерки във връзка с децата и младежите (7). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | На този фон ЕИСК счита, че преразглеждането на директивата е абсолютно належащо и следва да се извърши незабавно. Комитетът отбелязва, че в някои страни равнището на потребление на тютюневи изделия остава неизменно високо, дори когато са приети стриктни закони срещу тютюна. Ясно е също така, че съществуващите механизми за контрол са довели до значително намаляване на потреблението в повечето държави членки. В Испания беше отчетено намаление от 2 % за кратък период. С настоящото предложение се прави опит подобни намаления да бъдат постигнати в цяла Европа. ЕИСК също застава твърдо зад насърчаването на образоването на обществеността и плановете и кампаниите за повишаване на осведомеността, в които се подчертават сериозните здравни последици от пушенето. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ЕИСК отбелязва, че предложението породи тревоги за работните места, данъците и икономиката като цяло в Европейския съюз. Предприятията от тютюневата промишленост посочват, че дават работа на 1,5 милиона души в ЕС, 400 000 от които участват в отглеждането на тютюн. Цифрите от Комисията и от други източници показват, че тук са и включени и много хора, участващи във веригата на доставките на тютюневи изделия сезонно или като временно или непълно заети. Счита се, че хората, заети пряко и единствено в отглеждането на тютюн, са под 100 000 души. Тяхното производство възлиза на около една четвърт от тютюна за производство и продажба в ЕС; останалата част се внася, предимно от САЩ. Другите работни места в опаковането, маркетинга, продажбите, правните услуги, изследванията и дистрибуцията не би трябвало да бъдат засегнати. Затова не е ясно защо предложените промени в опаковките на готовите изделия биха оказали значително въздействие върху настоящите равнища на заетост. Още по-неясно е как може предлаганите мерки да се описват като „недоказани и вероятно неуспешни“ и едновременно „потенциално катастрофални“ за тютюневата промишленост. ЕИСК е на мнение, че и в двата случая е вярно обратното; че тези мерки ще имат полезен, ценен и пропорционален ефект върху човешкото здраве и само незначително въздействие върху цялостния растеж и рентабилност на промишлеността. Всъщност евентуалното намаляване на новите продажби за млади хора вероятно ще бъде компенсирано с излишък от намаляването на далеч по-големите като размер незаконни продажби, които не са от полза за никого освен за участващите в тях престъпни банди. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Отглеждането на тютюн в ЕС, обаче, действително осигурява работни места, предимно в необлагодетелствани райони, в които досега не са били развити много алтернативи. Сега, когато ОСП вече не предоставя субсидии за производството на тютюневи листа, съществува неотложна необходимост от преходна техническа и финансова помощ в подкрепа на прехода към по-малко вредни и по-устойчиви в дългосрочен план източници на доход. Това се отнася и до другите работни места по веригата на доставките – ако те бъдат загубени в интерес на обществото, то предоставянето на публична подкрепа очевидно е оправдано. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Всяка година от данъци върху тютюневи изделия се събират почти 100 милиарда евро. ЕИСК отбелязва, че въпреки че това помага за компенсиране на разходите за здравни грижи за лицата, които са започнали да пушат преди 50 години, след още 50 години ще бъде необходимо същото равнище на данъчно облагане, за да се осигурят грижи за хората, които започват да потребяват тютюневи изделия днес. Следователно повишаването на данъците ще бъде от основно значение за компенсиране на всеки спад на продажбите. Досега данните показват, че правителствата на държавите членки са наясно с това и могат успешно да поддържат или дори да повишават общия данък, независимо от спада на продажбите през последните години. В Обединеното кралство например, според публикувания неотдавна парламентарен доклад „All Party Parliamentary Group Report on Smoking and Health“ (2013 г.) (8), между 1992 г. и 2011 г. при постоянно покачващи се цени и при данъчно облагане от около или над 75 % от пълната цена на дребно, продажбите на цигари са намалели с 51 %, докато приходите за държавата са нараснали с 44 %. Процентът на пушачите сред възрастните е спаднал от 27 % на 20 %. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Въпреки че по-голямата част от тютюневите изделия, произвеждани в ЕС, са предназначени за клиенти в ЕС, определено количество се изнася. Данните за отрасъла показват, че общият износ на тютюневи изделия възлиза на около 55 000 тона за 2010 г., най-вече за страни в Африка и Азия, където понастоящем продължителността на живота за съжаление е твърде ниска, за да се проявят конкретни отрицателни последици за здравето. С времето и с решаването на други проблеми, продължителността на живота ще нарасне и въздействието на пристрастяването към никотина и употребата на тютюн ще започне да се проявява по-видимо, както става при други изнесени заболявания. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ЕИСК отбелязва по-специално, че – за разлика от горепосоченото – продължителността на живота и на трудовия живот в по-развитите държави от ЕС продължава да се увеличава и последиците от пушенето на тютюн ще се проявяват все по-осезателно на работното място и в обществото като цяло и следователно ще се превърнат в по-сериозен и по-видим проблем, и по-голяма отговорност за организациите на работодателите и работниците. При сегашната рецесия преждевременната (и предотвратима) смърт на хора, получаващи заплата или друго трудово възнаграждение, и загубата на техните доходи или пенсии биха утежнили още повече трудностите на семейства, които и сега се борят за икономическото си оцеляване. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ЕИСК отбелязва, че въпреки че инкубационният период за рак, причинен от пушене, остава непроменен, като цяло продължителността на живота при непушачите продължава да се увеличава. Следователно намаляването на продължителността на живота вследствие от употребата на тютюн продължава да нараства – от 2-3 години в началото на 20-и век до 20-30 години за онези, които започват да пушат тютюн днес или в периода, обхванат от настоящото предложение. |
| --- | --- |

2.8

3.   
  Общи бележки

| 3.1 | Предложението на Европейската комисия за директива за тютюневите изделия е концентрирано върху редица мерки, имащи за цел да гарантират правилното функциониране на вътрешния пазар, включително действия за намаляване на незаконната търговия и постигането на високо равнище на защита на общественото здраве по отношение на рисковете, свързани с пушенето на тютюн. Мерките са следните:






  — | етикетиране и опаковане; |
| --- | --- | --- |

3.1

—

етикетиране и опаковане;

| — | съставки; |
| --- | --- |

—

съставки;

| — | проследяване и сигурност; |
| --- | --- |

—

проследяване и сигурност;

| — | трансгранични продажби от разстояние и |
| --- | --- |

—

трансгранични продажби от разстояние и

| — | бездимни тютюневи изделия и разширяване на обхвата на регулираните изделия. |
| --- | --- |

—

бездимни тютюневи изделия и разширяване на обхвата на регулираните изделия.

| 3.2 | По отношение на етикетирането, опаковането и съставките, предложението изисква повече място за здравните предупреждения с оглед на сериозните рискове за здравето, произтичащи от употребата на тютюн. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Предложението позволява на производителите да запазят характерните за техните настоящи марки вкусово-ароматни качества, но ограничава използването на нови, несвързани с тютюна добавки, с цел навлизане на нови пазари, по-специално сред младите хора. На всички опаковки ще трябва да бъдат поставяни здравни предупреждения под формата на текст и изображения, покриващи 75 % от повърхността на опаковката, към които ще бъдат добавени нови информационни текстове от страните на опаковките (50 % от повърхността на всяка страна), в допълнение към акцизния бандерол, който се изисква в някои държави членки, текста за забраната на продажбите на непълнолетни лица и мястото, запазено за новите мерки за наблюдение и проследяване на тютюневите изделия. Това означава намаляване на наличното пространство за показване на надлежно регистрирани търговски марки и други изображения с маркетингова цел. Държавите членки могат, ако желаят, да въведат напълно еднотипни опаковки, но настоящото предложение не съдържа такова изискване. Освен това се въвеждат минимални изисквания за височината и ширината на опаковките, което означава, че някои видове опаковки – по-специално тези, които са оформени така, че да привличат млади хора – ще изчезнат. Подобни разпоредби бяха въведени през 2009 г. в САЩ, за да се намали насочеността към децата и младите хора. ЕИСК подкрепя всички тези мерки. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | За това ще бъде необходимо да се промени дизайнът на опаковките, но няма убедителни доказателства, че това ще окаже значително въздействие върху работните места в сферата на опаковането в страни като Германия, Полша, Франция, Чешката република и Австрия. Очаква се базовите продажби на готови тютюневи изделия във всичките им форми да се запазят на сегашното си равнище под формата на наистина затворен пазар от вече съществуващите около 150 000 пристрастени към никотина потребители в ЕС. Акцентът обаче следва да се постави върху потенциала за значително подобряване на общественото здраве – както от икономическа гледна точка, така и с оглед на намаляване на човешките страдания – както и върху факта, че бившите пушачи ще харчат повече в други области и по този начин ще създадат възможности за нови работни места. По оценки годишната тежест на потреблението на тютюн в ЕС възлиза на 517 милиарда евро (9). На равнище държави членки общите разходи се оценяват на около 4,6 % от БВП на ЕС (10). Понастоящем ЕС губи 25,3 милиарда евро под формата на разходи за здравни грижи за заболявания, свързани с употребата на тютюн, и 8,3 милиарда евро под формата на загуба на производителност (11). Това е почти колкото приходите на тютюневата промишленост по веригата на доставките (без данъците), които възлизат на 35 милиарда евро. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ЕИСК отбелязва, че разходите, свързани пряко със заболявания, произтичащи от употребата на никотин и тютюневи изделия, представляват най-верните към момента оценки на реалните разходи на държавите членки. Те са значително по-ниски от теоретичната „стойност на човешкия живот“ (1 милион евро за всеки загубен или съкратен живот), която бе използвана в предходни оценки на въздействието на Комисията като аргумент в подкрепа на законодателни предложения и за балансиране на очакваните разходи за предприятията и за другите. Ако тази много по-висока стойност беше използвана и тук, предполагаемият стимул за приемането на настоящото предложение щеше да нарасне до 700 милиарда евро, засенчвайки всякакви други съображения. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Следва да се отбележи също, че пушенето и свързаните с него навици не носят реални социални или икономически ползи за техните потребители, освен намаляването на последиците от пристрастеността им към никотина. Вследствие от това пристрастяване, отказването на пушенето действително е труден и бавен процес. За съжаление дори осъзнаването на факта, че почти половината от всички потребители („клиенти“, „граждани“ и „уязвими лица“) в крайна сметка ще починат преждевременно в резултат от навика, само по себе си е недостатъчно за преодоляване на пристрастяването. Поради това е необходимо да се намалят стимулите за започване на пушене. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Въведените тук мерки нямат за цел да въздействат върху поведението на съществуващите възрастни пушачи и едва ли биха оказали ефект върху него, но би трябвало – според опита в различни части на света – да намалят още повече стимулите за младите хора да започват да пушат. Преди всичко намаляването на броя на пушачите ще намали значително разходите за здравни грижи и с времето ще спаси живота на много хора и ще намали човешките страдания. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ЕИСК отбелязва, че предложението не стига толкова далеч, че да въведе напълно стандартизирана опаковка със стандартизирани цветове и шрифтове, както е в Австралия. Отделните марки ще продължат да бъдат разпознавани по имената на техните производители и характерните ароматно-вкусови качества на тютюна. Изискването за качество на изделието ще продължи да бъде валидно, тъй като потребителите все пак ще трябва да бъдат информирани за производителя на изделието, което купуват. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Все още липсват убедителни доказателства, че тези промени в правилата относно опаковките ще доведат до увеличаване на фалшифицирането и контрабандата на тютюн. Напротив, употребата на незаконен тютюн от потребителите е тясно свързана с цената и наличността (12). Според последните данни от предприятията, ежегодните загуби на приходи от данъци върху тютюневи изделия в резултат от такава незаконна търговия възлизат на 10 милиарда евро. Продажбите на контрабанден тютюн понастоящем възлизат на 10 % от общите продажби в ЕС (13). Доставките от страни извън ЕС, главно от Русия и Китай, са широко достъпни. Търсенето е голямо в страни, които страдат от икономически затруднение и/или високи данъци върху тютюневите изделия. Незаконните продажби излагат на риск работни места в ЕС, намаляват данъчните приходи за държавите и понижават рентабилността на законните продажби. Затова е необходимо да се положат максимални усилия за ограничаване на контрабандата на тютюн чрез подобряване на сигурността, прилагане на мерки за наблюдение и превенция и подлагане на тютюневите изделия на по-стриктни процедури за контрол на качеството, без това да е изчерпателен списък. Използването на релефно отпечатани идентификационни знаци или електронни маркери следва да се разгледа наред с другите мерки, които вече са договорени с предприятията, произвеждащи тютюневи изделия. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Колкото и високи да са разходите за прилагане на тези предложения, следва да се има предвид, че потенциалните глобални ползи от подобреното обществено здраве в резултат от намаленото потребление на тютюн, са много по-големи. Проучванията показват, че правителствата и работодателите, които са предприели действия за забрана на пушенето на работното място, незабавно са усетили положително въздействие (по-висока производителност, по-малко отсъствия, по-ниски разходи за ремонт и поддръжка на съоръженията и по-ниски разходи за здравеопазване и здравно осигуряване) (14). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | В предложението са включени и 16 делегирани акта, които предоставят на Европейската комисия правомощия да изменя и да взема решения по конкретни аспекти на директивата, в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (15). |
| --- | --- |

3.11

4.   
  Конкретни бележки

| 4.1 | Директивата следва продължи да се концентрира както върху единния пазар, така и върху постигането на заложените в нея цели по отношение на общественото здраве чрез прилагане както на дългосрочни, така и на краткосрочни мерки. В този смисъл е важно да се отбележи, че собствените оценки на Европейската комисия за здравните последици от нейните мерки сочат намаляване с 2 % на броя на хората, които в момента пушат или вероятно ще започнат да пушат. Основната цел на директивата е да се ограничи нарастването, а не да се намалят настоящите равнища на потребление. Въпреки че процентът изглежда малък, в редица области е налице ясно и положително въздействие. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Хората в трудоспособна възраст, които откажат пушенето (както и потенциалните пушачи, които не започнат да пушат) живеят по-дълго и вследствие от това имат по-дълъг трудов живот. Оценките показват, че понастоящем пушачите умират 14 години по-рано от хората, които никога не са пушили, вследствие от заболяване, свързано с пушенето или съпътстващи го усложнения. С увеличаването на продължителността на живота, особено при непушачите, тази разлика също ще нараства. Намаляване на потреблението на тютюн с 2 % се равнява на отказване на пушенето от 2,4 милиона пушачи и спестяване на 16,8 човекогодини. Това представлява годишни ползи за обществото в размер на 10,3 милиарда евро и намаляване на разходите за здравни грижи с 506 милиона евро годишно. Ползите в резултат от по-високата производителност, по-малкото отсъствия, предварителното пенсиониране и други подобни биха възлезли на 165 милиона евро годишно (16). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Включването на здравни предупреждения, покриващи 75 % от повърхността на лицето и гърба на опаковките, и новите информационни текстове, покриващи 50 % от страните на опаковките (член 9), са част от пакет от мерки за намаляване на общия брой на пушачите. Опаковките на тютюневи изделия трябва да имат дизайн, който не позволява подвеждаща информация за съдържанието на изделието. Следователно те трябва да включват ясно обозначаване на рисковете за здравето, не на последно място преждевременната смърт. В местата за продажба трябва да бъдат поставени предупреждения. Разбира се, рекламата в местата за продажба трябва да бъде забранена. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ограниченията по отношение на съставките, които изискват премахването на целенасочено въведени характерни вкусово-ароматни качества (член 6) и визуалното представяне на опаковките, са особено важни. Един от обективните критерии за намаляване на привлекателността на тютюневите изделия е по-специално свързан с някои възрастови групи или определен пол, по-конкретно младите жени и момичета, които в момента са един от най-бързо разрастващите се пазари в ЕС и следователно се намират под най-силен рекламен натиск да започнат да пушат. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Затова ЕИСК изразява пълно съгласие с предложението на Комисията да бъдат забранени новите т.нар. „цигари с вкус на бонбони“ с аромати като „дъвка“, „пина колада“ или „мохито“, насочени конкретно към млади потенциални потребители, предимно жени. Опаковките от типа „слим“ също са насочени конкретно към младите жени и представляват опит за обвързване на формата на тялото, теглото и привлекателността с навик, който в крайна сметка ще доведе до преждевременната смърт на половината от тях. Като се има предвид, че неизбежните дългосрочни опасности, дължащи се на никотина при пушенето на тютюн, вече се разбират и приемат от всички засегнати, ЕИСК не може да си представи как са могли да бъдат разработени тези маркетингови стратегии, и още по-малко как са били приложени на практика от отговорни производители. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ЕИСК призовава Комисията да предостави ясно определение и подходяща правна рамка за „изделия с намален риск“, за които са налице недвусмислени научни доказателства, че носят по-малък риск в сравнение с обикновените цигари. Концепцията за намаления риск е свързана по-скоро с изделия, които могат да заместят обикновените цигари, но носят много по-малък риск за здравето, отколкото с изделия за отказване на пушенето. Тези изделия, които съдържат тютюн с намалено съдържание на никотин или , още по-добре, никотин без тютюн („електронни цигари“) и които са предмет на директивата, следва да бъдат ясно определени и регулирани, така че потребителите да могат да се информират за дългосрочните рискове или ползи от тяхната употреба в сравнение с традиционните тютюневи изделия. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Предложението включва също така мерки за намаляване на незаконната търговия с тютюневи изделия. Така например, в член 14 от предложението Европейската комисия установява система за наблюдение и проследяване, както и редица допълнителни мерки за сигурност, така че само изделия, отговарящи на разпоредбите на директивата, да могат да се продават в Европейския съюз. Тези мерки ще включват икономическа и административна тежест, която може да се окаже твърде голяма за малките и средните предприятия (за разлика от 4-5 големи мултинационални компании, които господстват в световната търговия с тютюневи и никотинови изделия) и ще доведе до още по-голяма административна тежест за държавите членки при осъществяването на проверки. Надяваме се, че системата ще намали контрабандата и незаконната търговия. Затова ЕИСК счита, че разпоредбите на член 14 от предложението следва да бъдат еднакви с клаузите за наблюдение и проследяване в Протокола за незаконната търговия, одобрен в края на миналата година на срещата на страните участнички в СЗО (17)
  . |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | По отношение на пурите, пуретите и тютюна за лула в предложението се предоставят правомощия за автоматично оттегляне на определени изключения, посочени в текста, при възникване на „съществена промяна в обстоятелствата“; това е свързано с увеличаване на обема на продажбите с най-малко 10 % в поне 10 държави членки или с 5 % при пушачите на възраст под 25 години. Понастоящем обаче пазарът за тези изделия в 10 от 27-те държави членки е изключително малък и промяна от 10 % би могла да възникне лесно, без да има значително отражение върху заетостта или данъчните приходи. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ЕИСК отбелязва, че в член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз се посочва, че делегирането на правомощия посредством делегирани актове следва да се извършва в съответствие с редица изисквания. Делегирани актове могат да се използват единствено по отношение на несъществени елементи от законодателен акт. |
| --- | --- |

4.9

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 89 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 162 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 17 |

Гласове „за“

:

89

Гласове „против“

:

162

Гласове „въздържал се“

:

17

Създава се нов параграф 1.4:

„Като подчертава колко е важно населението да се радва на добро здраве и какви ползи произтичат от това в различни направления, ЕИСК предлага на държавите членки да насърчат увеличаването на периметъра на непушаческите зони (smoke-free environments) – стъпка, която ще даде на гражданите както морална, така и медицинска подкрепа, и която ще бъде адресирана преди всичко към младите хора, образователните заведения, предприятията и др. Също така ще бъде необходимо да се осигури подкрепа за разработването и утвърждаването на различни методи на подкрепа и на различни мрежи на сътрудничество, които да бъдат иновативни и образователни.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 1.5

се изменя, както следва:

„Има риск от сериозна загуба на данъчни постъпления не само поради нарастването на нелегалната търговия, но също поради спада на продажбите и цените. Понастоящем в Европейския съюз се събират почти 100 млрд. евро данъци и акцизи от продажбата на тютюневи изделия.
  Облагането на тютюна с данъци е най-ефикасният и икономичен вид интервенция за намаляване на потреблението му, по-специално сред младите хора и категориите граждани с ниски доходи (18). Научните изследвания сочат, че цената на тютюневите изделия е третата най-често посочвана от пушачите причина да откажат пушенето (19). Струва си да се отбележи и това, че спестените средства, допреди харчени за покупката на тютюневи изделия, вече ще бъдат използвани за придобиването на други стоки, за които също се плащат данъци.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 1.8

се изменя, както следва:

„Освен
  Предоставянето на
  предоставените широки пълномощия на Комисията за последващо развитие на съществените аспекти на директивата посредством делегирани актове, е целесъобразно да се гарантира, че вземането на решения се извършва открито и
  което представлява навлизане в суверенните правомощия на
  в
  съответствие с интересите на държавите членки, е в противоречие с принципа на субсидиарността. ЕИСК не може да приеме делегирани актове извън изрично посоченото в
  изтъква, че едно обвързващо действие трябва да зачита член 290 от ДФЕС. Освен това осем национални парламента (контрол на субсидиарността) приеха 14 становища против предложението на Комисията, тъй като то не зачита принципа на субсидиарността (20)
  .“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 1.9

се изменя, както следва:

„ЕИСК подкрепя идеята за намаляване на риска и затова отправя искане към Комисията за ясно определение и подходяща правна рамка за „изделията с намален риск“;
  , които по несъмнен научен начин ограничават риска в сравнение с обикновените цигари.
  Т
  това важи по-специално за изделията, които съдържат тютюн (не веществото
  синтезиран никотин) и следователно влизат в обхвата на директивата.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 3.1

се изменя, както следва:

„...

От тези шест области, три ще имат огромно въздействие върху заетостта и данъчните постъпления за държавите членки на Европейския съюз. По отношение на етикетирането, опаковането и съставките предложението налага известни
  още по-видими предупреждения от здравен характер, несъразмерно засилени спрямо настоящите, които ще ограничават формата, вкуса и съдържанието на тютюневите изделия. Така например на всички цигарени кутии ще трябва да бъдат поставени предупреждения от здравен характер, състоящи се от образи и текст, които ще покриват 75 % от опаковката, към което се прибавят нови информативни текстове от всички страни на кутията (покриващи 50 % от всяка страна), освен бандерола, задължителен в някои държави членки, съобщението за забрана на продажби на малолетни и мястото, запазено за новите средства за следене и обратно проследяване на тютюневите изделия. Това на практика означа драстично намаляване на мястото, което е на разположение за изобразяване на законно регистрираните търговски марки. От друга страна, цигарените кутии ще имат минимални размери по височина и ширина, което ще доведе до това, че някои от моделите цигарени кутии ще изчезнат. Такъв е случаят с цигарената кутия от типа „каскет“, която се използва широко в някои страни, като например Гърция. Също така ще изчезне моделът на цигарена кутия, която е най-използвана в Португалия. От друга страна, тази модификация в опаковането, която не се основава на научни доказателства, може да постави в опасност заетостта в сектора на пакетиращата и опаковъчната промишленост, която е от голямо значение за много европейски страни, като например Германия, Полша, Франция, Обединеното кралство или Австрия. Следва да се отбележи, че минималните изисквания за височина и ширина на тютюневите изделия не бяха включени в общественото допитване и са част от доклада за въздействието. Освен това се забранява продажбата на цигари, в които са добавени специфични аромати, и се въвежда ново определение на „пурета“, противоречащо на данъчните законодателства в Съюза, които са в сила от малко повече от една година (21).
  Новото графично оформление на пакетите, както и минималните изисквания за тяхната дължина и ширина ще дадат положителни резултати, тъй като няма да привличат рисковата група на децата и младите хора. Някои проучвания показват недвусмислено, че опаковката е маркетингов инструмент. Понастоящем дизайнът на опаковката на тютюневите изделия често е стратегически насочен към привличане на определена целева група. Например според някои проучвания, в Латвия, избирайки изделия в светла опаковка, жените смятат, че тяхното съдържание на катран е по-малко и съответно те са по-малко вредни за здравето (22). Следователно еднаквата опаковка, по-възможност с опростен дизайн, няма да въвежда потребителите в заблуждение относно последствията от продукта, а напротив - според проучванията семплата опаковка предизвиква усещане за скука, лош мирис, ужас, залежал продукт и др. (23)
  “

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 3.2

се изменя както следва:

„Вследствие на това и ако всички цигарени кутии имат един и същ формат и вкус, цената ще бъде единственият критерий за разграничаване между търговските марки, което ще доведе до обедняване на веригата на стойността в целия сектор. Ако цената остане единствен елемент за конкуренция, това ще доведе до спад на цените, но въпреки това държавите членки ще могат да наложат по-високи акцизи и да увеличат своите приходи
  което ще причини, от една страна, спад на доходите на участниците в сектора и на данъчните постъпления на държавите, и, от друга страна, загуба на работни места в сектора.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

параграф 3.3:

Създава се нов

„Въпреки че опаковките на тютюневите изделия ще бъдат стандартизирани, като по този начин намалят разграничителните знаци на различните производители, едно определено пространство върху опаковката ще бъде предназначено за посочването на наименованието на производителя и на изделието, посредством стандартизиран размер, цвят и шрифт. Критерият за качество на изделието ще запази своята значимост, тъй като потребителят ще продължи да бъде информиран за производителя на изделието, което купува.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 3.3

се изменя, както следва:

„Тази единствена възможна диференциация съобразно цената ще доведе до това, че например тютюнът с високо качество, който се отглежда в Европейския съюз, няма вече да бъде атрактивен за дружествата с фабрики на територията на Съюза, тъй като критерият за качеството при изкупуването на тютюневите листа ще отпадне; противно на твърденията на Комисията в нейната оценка на въздействието, това е сериозен риск за работните места, зависещи от отглеждането на тютюн. Понастоящем реколтата от тютюневи листа в Европейския съюз възлиза на 250 000 тона годишно, като Италия е основният производител с 89 000 т, следвана от България с 41 056 т, Испания с 38 000 т и Гърция с 24 240 т. Това звено от веригата на заетостта възлиза на 400 000 души, като България е начело с 110 000 души, заети с отглеждането на тютюн, следвана от Полша със 75 100 и Италия с 59 300 (24).“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 3.7

се изменя, както следва:

„От друга страна, в предложението за директива се включват шестнадесет делегирани акта, които ще предоставят на Европейската комисия пълномощия да регулира и решава важни
  специфични елементи на директивата – нещо, което е категорично изключено от
  , в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (25). По този начин Съветът, Европейският парламент и националните парламенти остават почти без никаква възможност да регламентират навреме основни аспекти на директивата.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Създава се нов параграф след параграф 4.1.1:

„В страните, изпитали икономическата криза от последните години, например Латвия, разходите за здравеопазване и икономическите разходи, свързани с употребата на тютюн, са учудващо високи - на нея се дължат 25 % от смъртните случаи при мъжете и 4 % при жените, а 12 % от заболяванията са свързани с последиците от тази употреба. Приблизителните разходи за лечението достигнаха 29 млн. EUR или 3,27 % от общия бюджет за здравеопазване. Отсъствията от работа, дължащи се на заболявания, свързани с тютюнопушенето, водят до загуби в производството, достигащи до 29,5 %, което, пак в Латвия, отговаря на щети, възлизащи на 12 млн. EUR. Освен това случаите на преждевременна смърт, предизвикани от тютюнопушенето, водят да високи разходи, възлизащи на близо 2,5 млрд. EUR или 9,38 % от БВП
   (26)
  .“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 4.2

се изменя, както следва:

„Това несъразмерно увеличение на размера на
  Тези здравните предупреждения ще доведе още до
  имат следните последствия:

| — | едностранно отнемане
  запазване на легитимните права на интелектуалната и индустриална собственост на производителите, които няма да могат да използват своите регистрирани търговски марки. Според Съда на Европейския съюз въпросните права могат да бъдат ограничени, тъй като не са абсолютни (27) производителите имат право да използват своите регистрирани търговски марки и да обозначават своите продукти; |
| --- | --- |

—

едностранно отнемане
  запазване на легитимните права на интелектуалната и индустриална собственост на производителите, които няма да могат да използват своите регистрирани търговски марки. Според Съда на Европейския съюз въпросните права могат да бъдат ограничени, тъй като не са абсолютни (27) производителите имат право да използват своите регистрирани търговски марки и да обозначават своите продукти;

| — | ново ограничаване на конкуренцията в сектор, в който вече и без това има твърде малко диференциращи фактори; |
| --- | --- |

—

ново ограничаване на конкуренцията в сектор, в който вече и без това има твърде малко диференциращи фактори;

| — | нарушение на основните търговски права, присъщи за всяка законна търговска дейност
  признаване на факта, че общественото здраве и свързаните с него предимства представляват ценност от първосдтепенно значение, която има предимство пред търговията с тютюн; |
| --- | --- |

—

нарушение на основните търговски права, присъщи за всяка законна търговска дейност
  признаване на факта, че общественото здраве и свързаните с него предимства представляват ценност от първосдтепенно значение, която има предимство пред търговията с тютюн;

| — | възпрепятстване на въвеждането на нови продукти на пазара на нови продукти, които са особено вредни за здравето на населението и следователно за икономическия растеж; |
| --- | --- |

—

възпрепятстване на въвеждането на нови продукти на пазара на нови продукти, които са особено вредни за здравето на населението и следователно за икономическия растеж;

| — | прекратяване на научноизследователската дейност и възпрепятстване на възможното подобряване на качеството на предлаганите продукти. Ограничава се произволно навлизането на нови изделия от ново поколение, без да се даде възможност за установяване на ясна регулаторна рамка, която да позволи да се анализират възможностите за намаляване на риска от тези изделия за населението, което може да попречи на създаването на богатство и работни места, произтичащи от иновацията и изследванията на тези изделия. Освен това тези нови изделия с потенциално по-малък риск не би трябвало да са предмет на същите ограничения като конвенционалните изделия.“ |
| --- | --- |

—

прекратяване на научноизследователската дейност и възпрепятстване на възможното подобряване на качеството на предлаганите продукти. Ограничава се произволно навлизането на нови изделия от ново поколение, без да се даде възможност за установяване на ясна регулаторна рамка, която да позволи да се анализират възможностите за намаляване на риска от тези изделия за населението, което може да попречи на създаването на богатство и работни места, произтичащи от иновацията и изследванията на тези изделия. Освен това тези нови изделия с потенциално по-малък риск не би трябвало да са предмет на същите ограничения като конвенционалните изделия.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 4.3

се изменя, както следва:

„Същото се отнася и за оОсобено важни са ограничаването на съставките, за
  с цел да се елиминират характерните вкусове или аромати (член 6), както и оформлението на опаковките. Един от обективните критерии като намаляването на привлекателността на тютюна е от особено значение за някои възрастови групи или лица от определен пол,

  което не се базира на научни доказателства, като например намаляване на токсичността или пристрастеността към споменатите съставки, а на един толкова субективен критерий като намаляване на привлекателността на тютюневите изделия и на субективни стереотипи относно вида тютюн, който предпочита дадена възрастова група или пол. По същия субективен начин се подхожда и към произволната и необоснована забрана на определени формати, като цигарите „slim“ (която не беше включена нито в общественото допитване, нито в доклада на въздействието), късите цигари и цялата категория на ментоловите цигари, определянето на минимално тегло на торбичките с рязан тютюн и стандартизирането на формата на кутийките за рязан тютюн, и най-вече въвеждането на нова категория „пурети“ в противоречие с Директива 2011/64/ЕС (28), в сила от 1 януари 2011 г. Тази забрана на цигарите от типа „slim“ и ментоловите цигари, които се търсят много в различни европейски държави, ще лиши потребителите от достъп до тях и ще ги принуди да си ги набавят на контрабандния пазар. Освен това става дума за продукти, които се потребяват основно от възрастни пушачи, затова в този конкретен случай не важи аргументът, че целта е да се предотврати достъпът на малолетни до тютюневи изделия. Конкретно за ментола например трябва да се припомни, че този вид тютюн се потребява основно от възрастни хора и че той не е забранен в страни като САЩ или Канада със силно развито законодателство за борба с тютюнопушенето, съдържащо множество конкретни разпоредби за забрана на определени съставки. С оглед на това ЕИСК предлага забраната на ментола да се заличи от предложението за директива.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 4.3.1

се изменя, както следва:

„В заключение ЕИСК е изцяло съгласен с предложението на Комисията за забрана на нови изделия на пазара с аромат на чили, пиня колада, мохито и др. – т.нар. „candy flavored cigarettes“, които са насочени основно към млади потребители.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

Параграф 4.3.2

се изменя, както следва:

„Това прекалено о
  Ограничаването на съставките ще предизвика стандартизиране на вкусовете,
  и оттам невъзможност за диференциране между конкурентите, ограничавайки инвестициите и възможното пускане на пазара на нови продукти; всичко това е във вреда на потребителя, тъй като ще му отнеме свободата на изборкоето би било допълнителен стимул за действителните и потенциалните потребители на тютюневи изделия да се информират за продукта, който консумират или да избягват тези продукти, така че това ще доведе до подобряване на тяхното здраве, производителност и всички останали фактори, оказващи важно влияние върху качеството на живот.“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

В параграф 4.5

се заличава текст, както следва:

„От друга страна, Европейската комисия включва в своето предложение за директива мерки, предназначени за намаляване на контрабандната търговия с тютюневи изделия. Така например Европейката комисия установява в член 14 от предложението система за проследяване и следене, както и различни допълнителни мерки за сигурност, с цел в Европейския съюз да се продават само продукти, които отговарят на условията, посочени в директивата. Тази мярка предполага несъразмерна икономическа и административна тежест, която много малки и средни предприятия няма да могат да поемат, и, без да води до намаляване на нелегалната търговия, налага значително административно натоварване на държавите членки при осъществяването на контрол. Освен това тази система няма да възпира контрабандата и нелегалната търговия; напротив, те ще бъдат благоприятствани от мерките в предложението за директива. В този смисъл ЕИСК счита, че разпоредбите на член 14 от предложението за директива би трябвало да бъдат абсолютно същите като клаузите за следене и обратно проследяване, включени в протокола за незаконна търговия, приет в края на миналата година на среща на страните участнички в СТО (29).“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

В параграф 4.6

се заличава текст, както следва:

„В крайна сметка директивата ще позволи на Европейската комисия да регламентира и модифицира, чрез все повече делегирани актове, основни аспекти като равнищата на добавките, формулировката на здравните предупреждения, тяхното разположение и размер. В този смисъл разпоредбите на директивата не дават почти никаква свобода на действие на държавите членки, което предполага краен интервенционизъм, рядко използван до днес в Европейския съюз, който може да наруши принципите на субсидиарност и пропорционалност, както вече заявиха националните парламенти на осем държави членки (30) (Италия, Чешката република, Гърция, България, Дания, Румъния и Швеция). Колкото до Италия, нейният парламент не само заяви, че предложението ще наруши тези принципи, но също така подчерта, че някои от забранените модели цигари, като например тези от типа „slim“ или цигарите с ниско съдържание на катран, могат да бъдат полезен инструмент на политиката за намаляване или отказване на цигарите (31).“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 157 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 29 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

157

Гласове „въздържал се“

:

29

---

(1)  Член 114 от ДФЕС гласи:

„1.   Освен ако в Договорите не е предвидено друго, следващите разпоредби се прилагат за постигане на целите, заложени в член 26. Европейският парламент и Съветът, като действат в съответствие с обикновената законодателна процедура, след консултация с Икономическия и социален комитет, приемат мерките за сближаване на законовите, подзаконовите или административните разпоредби на държавите-членки, които имат за цел създаването или функционирането на вътрешния пазар.“

(2)  Вж. дело C-491/01 The Queen срещу Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd и Imperial Tobacco Ltd.

2

Вж. дело C-491/01 The Queen срещу Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd и Imperial Tobacco Ltd.

(3)  
  ОВ C 128, 18.5.2010 г., стр. 89-93.

3

ОВ C 128, 18.5.2010 г., стр. 89-93.

(4)  Оценка на въздействието (http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/com_2012_788_ia_en.pdf).

4

Оценка на въздействието (http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/com_2012_788_ia_en.pdf).

(5)  Stefan Callan, Smoke Free Partnership, Making Tobacco Tax Trendy Toolkit, 2012 г., стр. 5.,

5

Stefan Callan, Smoke Free Partnership, Making Tobacco Tax Trendy Toolkit

http://www.smokefreepartnership.eu/sites/sfp.tttp.eu/files/LV%20-%20Tax%20Toolkit_4.pdf.

http://www.smokefreepartnership.eu/sites/sfp.tttp.eu/files/LV%20-%20Tax%20Toolkit_4.pdf.

(6)  Европейска комисия, Attitudes of Europeans Towards Tobacco,

6

Европейска комисия, Attitudes of Europeans Towards Tobacco

http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf, стр. 84.

http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf, стр. 84.

(7)  
  ОВ C 351, 15.11.2012 г., стр. 6-11.

7

ОВ C 351, 15.11.2012 г., стр. 6-11.

(8)  http://www.ash.org.uk/APPGillicit2013.

8

http://www.ash.org.uk/APPGillicit2013.

(9)  Оценка на въздействието, стр. 15.

9

Оценка на въздействието, стр. 15.

(10)  В "A study on liability and the health costs of smoking" („Проучване на отговорността и здравните разходи, свързани с пушенето“), извършено от Европейската комисия, общите разходи за 2009 г. (по отношение на здравните грижи, загубата на производителност и човешкия живот) се оценяват на 544 милиарда евро. (http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/tobacco_liability_final_en.pdf, стр. 2).

10

В "A study on liability and the health costs of smoking

(11)  Оценка на въздействието на Европейската комисия.

11

Оценка на въздействието на Европейската комисия.

(12)  Moodie C, Hastings G, Joossens L. Young adult smokers’ perceptions of illicit tobacco and the possible impact of plain packaging on illicit tobacco purchasing behaviour. Eur J Public health, първа публикация онлайн на 26 март 2011 г. DOI:10.1093/eurpub/ckr038. в Claims that Standardised Packaging Would Increase Illicit Trade are Untrue, Smoke Free Partnership, 10 септември 2012 г., http://www.smokefreepartnership.eu/response-to-tobacco-retailers.

12

Moodie C, Hastings G, Joossens L. Young adult smokers’ perceptions of illicit tobacco and the possible impact of plain packaging on illicit tobacco purchasing behaviour

Claims that Standardised Packaging Would Increase Illicit Trade are Untrue, Smoke Free Partnership

(13)  Вж. бележка под линия 5.

13

Вж. бележка под линия 5.

(14)  Carin Hakansta, Международна организация на труда, работен документ "Workplace smoking: A Review of National and Local Practical and Regulatory Measures", март 2004, стр. 6,

14

Carin Hakansta, Международна организация на труда, работен документ "Workplace smoking: A Review of National and Local Practical and Regulatory Measures", март 2004, стр. 6,

http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---safework/documents/publication/wcms_108424.pdf.

http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---safework/documents/publication/wcms_108424.pdf

(15)  
  ОВ C 115, 9.5.2008 г., стр. 172.

15

ОВ C 115, 9.5.2008 г., стр. 172.

(16)  Работен документ на службите на Комисията „Оценка на въздействието, придружаваща предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделия“: http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/com_2012_788_ia_en.pdf, стр.116.

16

Работен документ на службите на Комисията „Оценка на въздействието, придружаваща предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделия“: http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/com_2012_788_ia_en.pdf, стр.116.

(17)  http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pdf.

17

http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pdf.

(18)  Stefan Callan, „Партньорство без пушек. (Smoke Free Partnership), „Как да изготвим качествен инструментариум за данъка върху тютюневите изделия“ (Making Tobacco Tax Trendy Toolkit), 2012 г., стр. 5., http://www.smokefreepartnership.eu/sites/sfp.tttp.eu/files/LV%20-%20Tax%20Toolkit_4.pdf

18

Stefan Callan, „Партньорство без пушек. (Smoke Free Partnership), „Как да изготвим качествен инструментариум за данъка върху тютюневите изделия“ (Making Tobacco Tax Trendy Toolkit), 2012 г., стр. 5., http://www.smokefreepartnership.eu/sites/sfp.tttp.eu/files/LV%20-%20Tax%20Toolkit_4.pdf

(19)  Европейска комисия, „Отношението на европейците към тютюна“ (Attitudes of Europeans Towards Tobacco),

19

Европейска комисия, „Отношението на европейците към тютюна“ (Attitudes of Europeans Towards Tobacco),

http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf, стр. 84.

http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf, стр. 84.

(20)  
  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=BG.

20

http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=BG.

(21)  
  Директива 2011/64/ЕС на Съвета от 21 юни 2011 година относно структурата и ставките на акциза върху обработен тютюн, ОВ L 176 от 5.7.2011 г., стр. 24/36

  .

21

Директива 2011/64/ЕС на Съвета от 21 юни 2011 година относно структурата и ставките на акциза върху обработен тютюн, ОВ L 176 от 5.7.2011 г., стр. 24/36

(22)  http://www.cancercampaigns.org.uk/ourcampaigns/theanswerisplain/moreinformation/.

22

http://www.cancercampaigns.org.uk/ourcampaigns/theanswerisplain/moreinformation/.

(23)  „Опаковането на тютюневите изделия“, март 2012 г. Център за научни изследвания, свързани с контрола върху тютюна, финансиран от Института за изследвания на рака, Обединеното кралство (The Packaging of Tobacco Products, March 2012, The Centre for Tobacco Control Research Core funded by Cancer Research UK),

23

„Опаковането на тютюневите изделия“, март 2012 г. Център за научни изследвания, свързани с контрола върху тютюна, финансиран от Института за изследвания на рака, Обединеното кралство (The Packaging of Tobacco Products, March 2012, The Centre for Tobacco Control Research Core funded by Cancer Research UK),

http://www.cancerresearchuk.org/prod_consump/groups/cr_common/@nre/@new/@pre/documents/generalcontent/cr_086687.pdf, стр 40.

http://www.cancerresearchuk.org/prod_consump/groups/cr_common/@nre/@new/@pre/documents/generalcontent/cr_086687.pdf, стр 40.

(24)  Вж. бележка под линия 11.

24

Вж. бележка под линия 11.

(25)  
  ОВ C°115 от 9.5.2008 г. стр. 172.

25

ОВ C°115 от 9.5.2008 г. стр. 172.

(26)  http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/tobacco_liability_final_en.pdf.

26

http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/tobacco_liability_final_en.pdf.

(27)  Решение на Съда от 17 октомври 1990 г. по дело С 10/89.

27

Решение на Съда от 17 октомври 1990 г. по дело С 10/89.

(28)  Директива 2011/64/ЕС на Съвета от 21 юни 2011 г. относно структурата и ставките на акциза върху обработен тютюн,
  ОВ L 176 от 5.7.2011 г., стр. 24/36.

28

Директива 2011/64/ЕС на Съвета от 21 юни 2011 г. относно структурата и ставките на акциза върху обработен тютюн,
  ОВ L 176 от 5.7.2011 г., стр. 24/36.

(29)  
  http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pdf.

29

http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pdf.

(30)  
  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=BG.

30

http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=BG.

(31)  Становище на комисията по социални въпроси на италианския парламент относно документа на Европейската комисия COM(2012) 788 final.

31

Становище на комисията по социални въпроси на италианския парламент относно документа на Европейската комисия COM(2012) 788 final.

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/82 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/82

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „По-силна европейска промишленост за растеж и възстановяване на икономиката – актуализация на съобщението за промишлената политика“

COM(2012) 582 final

2013/C 327/14

Докладчик: г-н VAN IERSEL

Съдокладчик: г-н GIBELLIERI

На 10 октомври 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„По-силна европейска промишленост за растеж и възстановяване на икономиката - Актуализация на съобщението за промишлената политика“

(COM(2012) 582 final).

Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI), на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 18 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 132 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства сърдечно целенасоченото внимание към промишлеността на Европа – както към частта на производството, така и към тази на услугите – изразено в публикувания през октомври 2012 г. актуализиран документ на Комисията относно индустриалната политика, включително приложенията с подробни анализи на индустриалните политики на държавите членки и пропуските в тях. Много елементи са в съзвучие с категоричните мнения, изказвани от ЕИСК на предходни етапи (1). Доказателството на практика ще бъде прилагането им. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства сърдечно целенасоченото внимание към промишлеността на Европа – както към частта на производството, така и към тази на услугите – изразено в публикувания през октомври 2012 г. актуализиран документ на Комисията относно индустриалната политика, включително приложенията с подробни анализи на индустриалните политики на държавите членки и пропуските в тях. Много елементи са в съзвучие с категоричните мнения, изказвани от ЕИСК на предходни етапи (1). Доказателството на практика ще бъде прилагането им.

| 1.2 | Индустриалната политика е една от седемте водещи инициативи в стратегията „Европа 2020“ и би трябвало да бъде градивен елемент на инициатива на ЕС за растеж, във връзка с която се говори много, но се предприемат твърде малко ефективни действия. Необходими са правилен начин на мислене и съгласувани подходи. Политическото въздействие е очевидно от само себе си. ЕИСК призовава Комисията, Съвета и ЕП да засилят своите (съгласувани!) инициативи и хоризонтални политики така, че да отговорят на огромното предизвикателство, свързано с увеличаването на промишленото производство в Европа. |
| --- | --- |

1.2

Индустриалната политика е една от седемте водещи инициативи в стратегията „Европа 2020“ и би трябвало да бъде градивен елемент на инициатива на ЕС за растеж, във връзка с която се говори много, но се предприемат твърде малко ефективни действия. Необходими са правилен начин на мислене и съгласувани подходи. Политическото въздействие е очевидно от само себе си. ЕИСК призовава Комисията, Съвета и ЕП да засилят своите (съгласувани!) инициативи и хоризонтални политики така, че да отговорят на огромното предизвикателство, свързано с увеличаването на промишленото производство в Европа.

| 1.3 | Европейският съвет трябва да поеме водеща роля в определянето на дневния ред относно индустриалната политика. Комисията би трябвало да участва пълноценно. В различните състави на Съвета – за конкурентоспособност, научни изследвания, околна среда, социални въпроси – както и в рамките на Комисията и на ЕП, е необходимо да се положи целенасочено и споделено усилие за картографиране и насърчаване на модерни политики в цяла Европа. |
| --- | --- |

1.3

Европейският съвет трябва да поеме водеща роля в определянето на дневния ред относно индустриалната политика. Комисията би трябвало да участва пълноценно. В различните състави на Съвета – за конкурентоспособност, научни изследвания, околна среда, социални въпроси – както и в рамките на Комисията и на ЕП, е необходимо да се положи целенасочено и споделено усилие за картографиране и насърчаване на модерни политики в цяла Европа.

| 1.4 | За да може индустриалната политика да се превърне в стратегия – двигател на Европа, решенията по отношение на действията, пътните карти и крайните срокове, свързани с тази политика, трябва да бъдат широко оповестявани – нещо, което много липсва в момента. |
| --- | --- |

1.4

За да може индустриалната политика да се превърне в стратегия – двигател на Европа, решенията по отношение на действията, пътните карти и крайните срокове, свързани с тази политика, трябва да бъдат широко оповестявани – нещо, което много липсва в момента.

| 1.5 | Освен това ЕС се нуждае от оптимално европейско сближаване на 27-те национални индустриални политики и тази на ЕС, което, според голям брой анализи, не е постигнато днес. Разнообразието е актив, фрагментацията вреди. На геополитическите дисбаланси трябва да се потърси решение. |
| --- | --- |

1.5

Освен това ЕС се нуждае от оптимално европейско сближаване на 27-те национални индустриални политики и тази на ЕС, което, според голям брой анализи, не е постигнато днес. Разнообразието е актив, фрагментацията вреди. На геополитическите дисбаланси трябва да се потърси решение.

| 1.6 | По-добрите рамкови условия означават, преди всичко, завършването на вътрешния пазар на ЕС в рамките на една социална пазарна икономика с помощта на точни оценки, регламенти и прилагане в целия Съюз. Публичните инвестиции в трансгранични връзки като пътища, водни пътища, пристанища, летища и жп линии, трябва да бъдат в подкрепа на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

1.6

По-добрите рамкови условия означават, преди всичко, завършването на вътрешния пазар на ЕС в рамките на една социална пазарна икономика с помощта на точни оценки, регламенти и прилагане в целия Съюз. Публичните инвестиции в трансгранични връзки като пътища, водни пътища, пристанища, летища и жп линии, трябва да бъдат в подкрепа на вътрешния пазар.

| 1.7 | Предвид увеличаването на безработицата до над 26 милиона души, ниският растеж и свиването на бюджетите, промишлеността и иновациите се нуждаят от стимулиращи перспективи и условия. Трябва да се намери правилният баланс между фискалната консолидация (мерките за финансова дисциплина), националните програми за реформи и индустриалната политика, с оглед на това да се генерират инвестиции и създадат работни места, което ще повиши доверието. |
| --- | --- |

1.7

Предвид увеличаването на безработицата до над 26 милиона души, ниският растеж и свиването на бюджетите, промишлеността и иновациите се нуждаят от стимулиращи перспективи и условия. Трябва да се намери правилният баланс между фискалната консолидация (мерките за финансова дисциплина), националните програми за реформи и индустриалната политика, с оглед на това да се генерират инвестиции и създадат работни места, което ще повиши доверието.

| 1.8 | Всяка инициатива на ЕС би трябвало да подкрепя позицията на Европа в качеството ѝ на конкурент и партньор в световната динамика. Много амбициозната цел за постигането на 20 %-но повишение на дела на преработвателната промишленост до 2020 г. изисква солидни инвестиции и значителни промени в политиката. Съществува голяма необходимост от подобряване на производителността. |
| --- | --- |

1.8

Всяка инициатива на ЕС би трябвало да подкрепя позицията на Европа в качеството ѝ на конкурент и партньор в световната динамика. Много амбициозната цел за постигането на 20 %-но повишение на дела на преработвателната промишленост до 2020 г. изисква солидни инвестиции и значителни промени в политиката. Съществува голяма необходимост от подобряване на производителността.

| 1.9 | Благоприятните условия за промишлеността са нещо много повече от технически разпоредби и промени. Те се отнасят до цялата промишлена среда, по-специално до наличието на последователна и предвидима дългосрочна политика за климата и енергетиката, която да подкрепя изграждането на конкурентоспособна промишлена база. Условията би трябвало да дават възможност за постигане на изключителни резултати, както и да предлагат стимули за нововъзникващите отрасли. |
| --- | --- |

1.9

Благоприятните условия за промишлеността са нещо много повече от технически разпоредби и промени. Те се отнасят до цялата промишлена среда, по-специално до наличието на последователна и предвидима дългосрочна политика за климата и енергетиката, която да подкрепя изграждането на конкурентоспособна промишлена база. Условията би трябвало да дават възможност за постигане на изключителни резултати, както и да предлагат стимули за нововъзникващите отрасли.

| 1.10 | Политиките на ЕС трябва да са съобразени с нуждите и спецификата на отделните сектори и да се основават на оценки „отдолу-нагоре“, които отчитат по най-добрия начин технико-икономическите възможности и предизвикателствата. Тези принципи следва да се прилагат също и при постигането на целите на водещата инициатива за ефективно използване на ресурсите, които са насочени към повишаване на ефективността при използването на суровините при същевременно насърчаване на иновациите и устойчивостта на европейските предприятия. |
| --- | --- |

1.10

Политиките на ЕС трябва да са съобразени с нуждите и спецификата на отделните сектори и да се основават на оценки „отдолу-нагоре“, които отчитат по най-добрия начин технико-икономическите възможности и предизвикателствата. Тези принципи следва да се прилагат също и при постигането на целите на водещата инициатива за ефективно използване на ресурсите, които са насочени към повишаване на ефективността при използването на суровините при същевременно насърчаване на иновациите и устойчивостта на европейските предприятия.

| 1.11 | Индустриалната политика има силно социално измерение, което засяга всички равнища на обществото: регионите и общините, стопанските единици, работната сила в условията на бързо променящите се модели на работни места (под въздействието на процеси като цифровизацията, роботизацията, производството, свързано със сектора на услугите, ИКТ), сектора на образованието и университетите, потребителите и гражданите. Индустриалната политика включва както преструктуриране, така и предвиждане. Тя би трябвало да осигурява образование, обучение и информация с актуално съдържание и да насърчава технологиите, иновациите, творчеството и предприемачеството. Необходимо е също така да се отчитат и демографските промени и да се вземат подходящи мерки във връзка с тях. |
| --- | --- |

1.11

Индустриалната политика има силно социално измерение, което засяга всички равнища на обществото: регионите и общините, стопанските единици, работната сила в условията на бързо променящите се модели на работни места (под въздействието на процеси като цифровизацията, роботизацията, производството, свързано със сектора на услугите, ИКТ), сектора на образованието и университетите, потребителите и гражданите. Индустриалната политика включва както преструктуриране, така и предвиждане. Тя би трябвало да осигурява образование, обучение и информация с актуално съдържание и да насърчава технологиите, иновациите, творчеството и предприемачеството. Необходимо е също така да се отчитат и демографските промени и да се вземат подходящи мерки във връзка с тях.

| 1.12 | Има амбициозни региони, в които се наблюдава подем на промишлената дейност. ЕС и държавите членки би трябвало да насърчават техните практики, в посоката на специализация и съответни научни изследвания, както и в квалификация и изграждането на клъстери. Възможностите са много. |
| --- | --- |

1.12

Има амбициозни региони, в които се наблюдава подем на промишлената дейност. ЕС и държавите членки би трябвало да насърчават техните практики, в посоката на специализация и съответни научни изследвания, както и в квалификация и изграждането на клъстери. Възможностите са много.

| 1.13 | Трябва да се поставят на преден план инициативите и проектите, както и успешните национални и регионални примери, които укрепват доверието на гражданите и на социално-икономическите субекти. Трябва да се интензифицира сключването на партньорски споразумения между държавите членки на ЕС, както и изграждането на мрежи между държавите членки и регионите. Годишният европейски семестър предлага изобилие от възможности за непрекъснато наблюдение. |
| --- | --- |

1.13

Трябва да се поставят на преден план инициативите и проектите, както и успешните национални и регионални примери, които укрепват доверието на гражданите и на социално-икономическите субекти. Трябва да се интензифицира сключването на партньорски споразумения между държавите членки на ЕС, както и изграждането на мрежи между държавите членки и регионите. Годишният европейски семестър предлага изобилие от възможности за непрекъснато наблюдение.

| 1.14 | Индустриалната политика на ЕС е процес на споделяне на визията и правомощията на ЕС и на държавите членки, както и споделени действия, в които деловите среди и синдикатите са пълноправни партньори. Други заинтересовани страни като образователният сектор, университетите (научни изследвания), неправителствените организации, потребителите и други, би трябвало да се ангажират в еднаква степен, според целесъобразността. |
| --- | --- |

1.14

Индустриалната политика на ЕС е процес на споделяне на визията и правомощията на ЕС и на държавите членки, както и споделени действия, в които деловите среди и синдикатите са пълноправни партньори. Други заинтересовани страни като образователният сектор, университетите (научни изследвания), неправителствените организации, потребителите и други, би трябвало да се ангажират в еднаква степен, според целесъобразността.

| 1.15 | Въпреки съществените различия в икономическите резултати на държавите членки, всички би трябвало да могат да се възползват от най-добрите практики и от подкрепящи възгледи и подходи. |
| --- | --- |

1.15

Въпреки съществените различия в икономическите резултати на държавите членки, всички би трябвало да могат да се възползват от най-добрите практики и от подкрепящи възгледи и подходи.

| 1.16 | ЕИСК непрекъснато представя предложения за секторите и за индустриалната политика (вж. приложението). Настоящото становище по-скоро акцентира върху съгласуваността на важните теми и върху ефективното управление чрез координация и прецизиране на детайлите. |
| --- | --- |

1.16

ЕИСК непрекъснато представя предложения за секторите и за индустриалната политика (вж. приложението). Настоящото становище по-скоро акцентира върху съгласуваността на важните теми и върху ефективното управление чрез координация и прецизиране на детайлите.

2.   Контекст

– А.   В световен мащаб

| 2.1 | В анализа на Комисията се посочва, че „изглежда разходите за труд се превръщат в намаляваща част от общите производствени разходи“ (2). Производителността е важен фактор. Въпреки завръщането на някои производства в Европа, налице е увеличение на конкуренцията в други области, предизвикано от подобряването на икономическата инфраструктура в страните от БРИК, поскъпването на еврото и цените на енергията – все неща, които стимулират инвестициите в чужбина. |
| --- | --- |

2.1

В анализа на Комисията се посочва, че „изглежда разходите за труд се превръщат в намаляваща част от общите производствени разходи“ (2). Производителността е важен фактор. Въпреки завръщането на някои производства в Европа, налице е увеличение на конкуренцията в други области, предизвикано от подобряването на икономическата инфраструктура в страните от БРИК, поскъпването на еврото и цените на енергията – все неща, които стимулират инвестициите в чужбина.

| 2.2 | Освен това Европа изостава от САЩ и Япония по отношение на резултатите в областта на иновациите и специализацията на технологиите. Европа е по-силно представена от САЩ в средновисоките и среднониските технологични отрасли, но традиционната разлика между двата континента в областта на високите технологии се е увеличила значително през последните години. |
| --- | --- |

2.2

Освен това Европа изостава от САЩ и Япония по отношение на резултатите в областта на иновациите и специализацията на технологиите. Европа е по-силно представена от САЩ в средновисоките и среднониските технологични отрасли, но традиционната разлика между двата континента в областта на високите технологии се е увеличила значително през последните години.

| 2.3 | Националната стратегия за конкурентоспособност на САЩ за периода 2014-2018 г. (3) показва сериозния ангажимент на Белия дом и Конгреса към възраждането на американското производство. Един от основните въпроси, разгледани в тази стратегия, е ролята и стойността на промишленото производство за икономиката, сигурността и глобално лидерство на САЩ. |
| --- | --- |

2.3

Националната стратегия за конкурентоспособност на САЩ за периода 2014-2018 г. (3) показва сериозния ангажимент на Белия дом и Конгреса към възраждането на американското производство. Един от основните въпроси, разгледани в тази стратегия, е ролята и стойността на промишленото производство за икономиката, сигурността и глобално лидерство на САЩ.

| 2.4 | Публично-частните партньорства способстват за укрепването на технологичната и иновативната инфраструктура. Пряко ангажирани в този процес са министерството на отбраната, министерството на енергетиката и министерството на търговията, както и Националната научна фондация и НАСА, с което се дава тласък на голям брой национални научноизследователски институти и университети. |
| --- | --- |

2.4

Публично-частните партньорства способстват за укрепването на технологичната и иновативната инфраструктура. Пряко ангажирани в този процес са министерството на отбраната, министерството на енергетиката и министерството на търговията, както и Националната научна фондация и НАСА, с което се дава тласък на голям брой национални научноизследователски институти и университети.

| 2.5 | Това е забележително развитие в страна, която до неотдавна проповядваше принципите на постиндустриалната икономика. Увеличаващата се конкурентоспособност на Китай и на други държави също трябва да ни накара да се замислим. Нагласите се променят. Според прогнозите до 2030 г. Китай ще поеме ролята на водещата глобална икономическа сила, САЩ ще запази своето глобално лидерство, а Япония и Европа ще бъдат далеч след тях (4). |
| --- | --- |

2.5

Това е забележително развитие в страна, която до неотдавна проповядваше принципите на постиндустриалната икономика. Увеличаващата се конкурентоспособност на Китай и на други държави също трябва да ни накара да се замислим. Нагласите се променят. Според прогнозите до 2030 г. Китай ще поеме ролята на водещата глобална икономическа сила, САЩ ще запази своето глобално лидерство, а Япония и Европа ще бъдат далеч след тях (4).

| 2.6 | Очаква се новите проучвания на нефт и най-вече на шистов газ да доведат до енергийна независимост на Америка. Тези проучвания се считат за революция в енергетиката, която ще доведе до възраждане на промишлеността на САЩ и до геополитически промени. Все още предстои да бъде намерен отговор на опасенията за околната среда и здравето (5). |
| --- | --- |

2.6

Очаква се новите проучвания на нефт и най-вече на шистов газ да доведат до енергийна независимост на Америка. Тези проучвания се считат за революция в енергетиката, която ще доведе до възраждане на промишлеността на САЩ и до геополитически промени. Все още предстои да бъде намерен отговор на опасенията за околната среда и здравето (5).

| 2.7 | Възходът на Китай, Бразилия и Индия продължава. Русия също върви по този път. По техните стъпки следват с бързи темпове и други азиатски и южноамерикански страни. В продължение на години данните за растежа на развиващите се пазари са далеч над средното ниво, особено в Азия. Новосъздадени образователни системи произвеждат огромен брой добре образовани и квалифицирани техници и инженери. Успоредно с това се създават огромни научноизследователски институти. Качеството на стоките и иновационните процеси се подобрява във всички области. Транспортните съоръжения и инфраструктурните услуги ги следват с бързи темпове. |
| --- | --- |

2.7

Възходът на Китай, Бразилия и Индия продължава. Русия също върви по този път. По техните стъпки следват с бързи темпове и други азиатски и южноамерикански страни. В продължение на години данните за растежа на развиващите се пазари са далеч над средното ниво, особено в Азия. Новосъздадени образователни системи произвеждат огромен брой добре образовани и квалифицирани техници и инженери. Успоредно с това се създават огромни научноизследователски институти. Качеството на стоките и иновационните процеси се подобрява във всички области. Транспортните съоръжения и инфраструктурните услуги ги следват с бързи темпове.

| 2.8 | В Китай се заражда система на държавен капитализъм, съчетана с механизмите на свободния пазар (6). Тя е тясно преплетена със съществуващата национална култура и (политически) традиции. Създаването на богатство не способства за утвърждаването на демокрацията, на правата на човека и на правата на работниците. Условията, свързани с околната среда и здравето, остават недоразвити, въпреки че качеството на производството се повишава. Напълно е възможно да има остри реакции. В същото време е справедливо да се каже, че капиталистическата намеса от страна на държавата ще продължи да направлява определени видове производство, които съответстват на националните амбиции. Инвестициите от страна на държавните фондове могат да се насочват по подобен начин – навън, както и навътре. |
| --- | --- |

2.8

В Китай се заражда система на държавен капитализъм, съчетана с механизмите на свободния пазар (6). Тя е тясно преплетена със съществуващата национална култура и (политически) традиции. Създаването на богатство не способства за утвърждаването на демокрацията, на правата на човека и на правата на работниците. Условията, свързани с околната среда и здравето, остават недоразвити, въпреки че качеството на производството се повишава. Напълно е възможно да има остри реакции. В същото време е справедливо да се каже, че капиталистическата намеса от страна на държавата ще продължи да направлява определени видове производство, които съответстват на националните амбиции. Инвестициите от страна на държавните фондове могат да се насочват по подобен начин – навън, както и навътре.

| 2.9 | Редица страни обикновено се възползват от по-опростена структура на управление от тази на ЕС поради факта, че имат един основен център за вземане на решения, обща стратегия и договорени цели по отношение на публичния сектор. |
| --- | --- |

2.9

Редица страни обикновено се възползват от по-опростена структура на управление от тази на ЕС поради факта, че имат един основен център за вземане на решения, обща стратегия и договорени цели по отношение на публичния сектор.

| 2.10 | Части от Африка също са в процес на бързо развитие. Китай прави сериозни инвестиции, без да обръща внимание на въздействието, което това оказва на обществото. |
| --- | --- |

2.10

Части от Африка също са в процес на бързо развитие. Китай прави сериозни инвестиции, без да обръща внимание на въздействието, което това оказва на обществото.

| 2.11 | Световният контекст и геополитика се променят непрекъснато. Данните имат първостепенно значение за повишаване чувствителността на общественото и политическото мнение. ЕИСК препоръчва въвеждането на годишен сравнителен анализ на ЕС за проследяване на резултатите от развитието в социално-икономическата област, технологиите и заетостта в определени части на света. |
| --- | --- |

2.11

Световният контекст и геополитика се променят непрекъснато. Данните имат първостепенно значение за повишаване чувствителността на общественото и политическото мнение. ЕИСК препоръчва въвеждането на годишен сравнителен анализ на ЕС за проследяване на резултатите от развитието в социално-икономическата област, технологиите и заетостта в определени части на света.

– Б.   Европа

| 2.12 | Задълбочените анализи на Комисията на тенденциите в Европа като цяло и в отделните страни показват повишено осъзнаване на необходимостта от преработвателна промишленост. |
| --- | --- |

2.12

Задълбочените анализи на Комисията на тенденциите в Европа като цяло и в отделните страни показват повишено осъзнаване на необходимостта от преработвателна промишленост.

| 2.13 | Ситуациите се различават значително между отделните страни, като започнем с Германия, която държи близо 30 % от производството в Европа, и стигнем до страни, и по-големи и по-малки, със значително по-ниски до много ниски проценти. В някои държави членки инвестициите в промишлеността са намалели значително през последните 20 години. В едни случаи това се е наложило поради мащабно преструктуриране, а в други – поради известна небрежност (7). |
| --- | --- |

2.13

Ситуациите се различават значително между отделните страни, като започнем с Германия, която държи близо 30 % от производството в Европа, и стигнем до страни, и по-големи и по-малки, със значително по-ниски до много ниски проценти. В някои държави членки инвестициите в промишлеността са намалели значително през последните 20 години. В едни случаи това се е наложило поради мащабно преструктуриране, а в други – поради известна небрежност (7).

| 2.14 | Сред голямото разнообразие от държави членки, които се стремят да подобряват условията, някои очевидно успяват повече от други. Заетостта в промишлеността непрекъснато намалява. На всичкото отгоре в настоящата криза производственият сектор е загубил над 4 милиона работни места от 2008 г. насам. |
| --- | --- |

2.14

Сред голямото разнообразие от държави членки, които се стремят да подобряват условията, някои очевидно успяват повече от други. Заетостта в промишлеността непрекъснато намалява. На всичкото отгоре в настоящата криза производственият сектор е загубил над 4 милиона работни места от 2008 г. насам.

| 2.15 | Няма данни държавите членки да обсъждат помежду си политики и инструменти или най-добри практики. Националните концепции за индустриална и иновационна политика се формират предимно въз основа на националните традиции и процедури, и се идентифицират посредством националните рамки и отношенията между публичния и частния сектор, по-специално от бизнеса, изследователските институти и университетите, синдикатите и др. |
| --- | --- |

2.15

Няма данни държавите членки да обсъждат помежду си политики и инструменти или най-добри практики. Националните концепции за индустриална и иновационна политика се формират предимно въз основа на националните традиции и процедури, и се идентифицират посредством националните рамки и отношенията между публичния и частния сектор, по-специално от бизнеса, изследователските институти и университетите, синдикатите и др.

| 2.16 | Вследствие на това много политики и съответните финансови договорености са предимно национално ориентирани, което не благоприятства нито вътрешния пазар, нито междусекторните трансгранични проекти. |
| --- | --- |

2.16

Вследствие на това много политики и съответните финансови договорености са предимно национално ориентирани, което не благоприятства нито вътрешния пазар, нито междусекторните трансгранични проекти.

| 2.17 | Ако оставим настрана много добрите резултати в някои страни, нежелателната разпокъсаност на вътрешния пазар възпрепятства потенциалните фактори на растеж, както Комисията правилно отбелязва. |
| --- | --- |

2.17

Ако оставим настрана много добрите резултати в някои страни, нежелателната разпокъсаност на вътрешния пазар възпрепятства потенциалните фактори на растеж, както Комисията правилно отбелязва.

| 2.18 | Творческото разнообразие е голямо предимство в Европа, но то може да е от полза за всички европейци само тогава, когато е гарантирано и единодействието за постигането на общи цели. Трябва да се намери оптимален баланс между творческото разнообразие сред държавите членки и прозрачното и убедително единодействие. |
| --- | --- |

2.18

Творческото разнообразие е голямо предимство в Европа, но то може да е от полза за всички европейци само тогава, когато е гарантирано и единодействието за постигането на общи цели. Трябва да се намери оптимален баланс между творческото разнообразие сред държавите членки и прозрачното и убедително единодействие.

| 2.19 | Както показва американският пример, такова единодействие ще създаде ползи по-специално за континенталните мрежи на МСП с потенциал за растеж. |
| --- | --- |

2.19

Както показва американският пример, такова единодействие ще създаде ползи по-специално за континенталните мрежи на МСП с потенциал за растеж.

3.   Стратегията „Европа 2020“ – споделена визия, компетенции и действия

| 3.1 | Вътрешният пазар се нуждае от нов тласък. Въпреки че се наблюдава появата на прикрит протекционизъм и че има тенденции към ренационализация и фрагментация, ЕС успява да опази целостта на вътрешния пазар и спазването на принципа на отворените пазари, но при все това прилагането му остава доста слабо място. |
| --- | --- |

3.1

Вътрешният пазар се нуждае от нов тласък. Въпреки че се наблюдава появата на прикрит протекционизъм и че има тенденции към ренационализация и фрагментация, ЕС успява да опази целостта на вътрешния пазар и спазването на принципа на отворените пазари, но при все това прилагането му остава доста слабо място.

| 3.2 | Стратегията „Европа 2020“, която предвижда споделени компетенции между ЕС и държавите членки, трябва да поеме водеща роля. Като зачита специфичните национални подходи и методи, тя осигурява инструменти, позволяващи ни да се възползваме от предимствата на общия европейски мащаб. До този момент потенциалните ползи от подобно целенасочено управление оставаха систематично недоразвити. |
| --- | --- |

3.2

Стратегията „Европа 2020“, която предвижда споделени компетенции между ЕС и държавите членки, трябва да поеме водеща роля. Като зачита специфичните национални подходи и методи, тя осигурява инструменти, позволяващи ни да се възползваме от предимствата на общия европейски мащаб. До този момент потенциалните ползи от подобно целенасочено управление оставаха систематично недоразвити.

| 3.3 | Налице е също така неотложна необходимост от видими резултати в напасването на успешните иновативни процеси и съпътстващото ги създаване на работни места, към променящите се модели на производство, търговия и услуги. |
| --- | --- |

3.3

Налице е също така неотложна необходимост от видими резултати в напасването на успешните иновативни процеси и съпътстващото ги създаване на работни места, към променящите се модели на производство, търговия и услуги.

| 3.4 | Необходимо е към преструктурирането да се подходи с целенасочено очакване. То ще подобри приемането на адаптивните мерки, ще благоприятства повишаването на квалификацията/преквалификацията на работната сила и ще спомогне за ограничаване на несигурността в областта на заетостта (8). |
| --- | --- |

3.4

Необходимо е към преструктурирането да се подходи с целенасочено очакване. То ще подобри приемането на адаптивните мерки, ще благоприятства повишаването на квалификацията/преквалификацията на работната сила и ще спомогне за ограничаване на несигурността в областта на заетостта (8).

| 3.5 | Въз основа на съобщението на ЕК от 2010 г. вече са предприети инициативи като „Хоризонт 2020“ и прегледа на въздействието на определени действия върху конкурентоспособността, а също така и инициативи по отношение на промишлените иновации, ефективното използване на ресурсите, професионалните умения и образованието, достъпа до финансиране, взаимодействието между промишлеността и услугите и размиването на границите помежду им, както и повишаването на информираността за усложненията по отношение на международната инвестиционна дейност и трансфера на технологии. |
| --- | --- |

3.5

Въз основа на съобщението на ЕК от 2010 г. вече са предприети инициативи като „Хоризонт 2020“ и прегледа на въздействието на определени действия върху конкурентоспособността, а също така и инициативи по отношение на промишлените иновации, ефективното използване на ресурсите, професионалните умения и образованието, достъпа до финансиране, взаимодействието между промишлеността и услугите и размиването на границите помежду им, както и повишаването на информираността за усложненията по отношение на международната инвестиционна дейност и трансфера на технологии.

| 3.6 | Удивително е, че до неотдавна държавите членки рядко извършваха прозрачни партньорски проверки помежду си. Би трябвало ролята на Комисията за мониторинг да бъде разширена. |
| --- | --- |

3.6

Удивително е, че до неотдавна държавите членки рядко извършваха прозрачни партньорски проверки помежду си. Би трябвало ролята на Комисията за мониторинг да бъде разширена.

| 3.7 | С помощта на подобни партньорски проверки ще може да се установи кои структури в промишлеността и в процеса на вземане на решения са остарели. Те биха помогнали да се ускори модернизацията, като се използват успешни подходи, и могат да бъдат показатели за европейското сближаване „до върха“ както на публичния, и така и на частния сектор. |
| --- | --- |

3.7

С помощта на подобни партньорски проверки ще може да се установи кои структури в промишлеността и в процеса на вземане на решения са остарели. Те биха помогнали да се ускори модернизацията, като се използват успешни подходи, и могат да бъдат показатели за европейското сближаване „до върха“ както на публичния, и така и на частния сектор.

| 3.8 | Работните документи на службите на Комисията съдържат препоръки, специфични за промишленото развитие на отделните държави (9). Тези специфични за всяка страна препоръки следва да бъдат отразени по-добре в НПР, които държавите членки и Комисията обсъждат като част от европейския семестър. |
| --- | --- |

3.8

Работните документи на службите на Комисията съдържат препоръки, специфични за промишленото развитие на отделните държави (9). Тези специфични за всяка страна препоръки следва да бъдат отразени по-добре в НПР, които държавите членки и Комисията обсъждат като част от европейския семестър.

| 3.9 | Въпреки това би било сериозна грешка всички тези задачи да се делегират единствено на Комисията. Те са първостепенна задача и на компетентните служби в самите държави членки, които отговарят за политики, стоящи извън обсега на законодателството или мерките на ЕС. Освен това тези служби имат задължението да осигуряват точното изпълнение на законодателството на ЕС. |
| --- | --- |

3.9

Въпреки това би било сериозна грешка всички тези задачи да се делегират единствено на Комисията. Те са първостепенна задача и на компетентните служби в самите държави членки, които отговарят за политики, стоящи извън обсега на законодателството или мерките на ЕС. Освен това тези служби имат задължението да осигуряват точното изпълнение на законодателството на ЕС.

| 3.10 | Финансовите политики в рамките на еврозоната изискват прецизна координация между европейските институции и националните власти. Няма причина, ако е налице една споделена визия, да не бъде постигната сравнима координация за укрепването на рамковите условия за промишлеността, иновациите и създаването на работни места. |
| --- | --- |

3.10

Финансовите политики в рамките на еврозоната изискват прецизна координация между европейските институции и националните власти. Няма причина, ако е налице една споделена визия, да не бъде постигната сравнима координация за укрепването на рамковите условия за промишлеността, иновациите и създаването на работни места.

| 3.11 | Освен това работните документи на службите на Комисията са отправна точка, с помощта на която държавите членки могат да извършват двустранни или тристранни прегледи помежду си на области, свързани с промишлеността, като професионалните умения и образованието, технологиите и иновациите, административните тежести, данъчната политика и държавната помощ. Всяка държава може лесно да направи изводи за политиките, които желае да осъществи в собствените си граници, но които същевременно се вписват в една обща европейска перспектива. Във всички случаи националните програми би трябвало да включват сериозна оценка на прилаганите мерки. |
| --- | --- |

3.11

Освен това работните документи на службите на Комисията са отправна точка, с помощта на която държавите членки могат да извършват двустранни или тристранни прегледи помежду си на области, свързани с промишлеността, като професионалните умения и образованието, технологиите и иновациите, административните тежести, данъчната политика и държавната помощ. Всяка държава може лесно да направи изводи за политиките, които желае да осъществи в собствените си граници, но които същевременно се вписват в една обща европейска перспектива. Във всички случаи националните програми би трябвало да включват сериозна оценка на прилаганите мерки.

| 3.12 | Тъй като тези тенденции трябва да се ползват с подкрепата на цялото общество, е особено важно бизнес сдруженията и синдикатите да бъдат признати като пълноправни партньори в този процес. Това се отнася и за други заинтересовани страни, като образователния сектор, неправителствените организации, потребителите и други, според целесъобразността. Основаните на съгласие подходи дават резултат. Социалният диалог на национално и регионално равнище, както и в секторите и предприятията ще осигури голяма подкрепа. |
| --- | --- |

3.12

Тъй като тези тенденции трябва да се ползват с подкрепата на цялото общество, е особено важно бизнес сдруженията и синдикатите да бъдат признати като пълноправни партньори в този процес. Това се отнася и за други заинтересовани страни, като образователния сектор, неправителствените организации, потребителите и други, според целесъобразността. Основаните на съгласие подходи дават резултат. Социалният диалог на национално и регионално равнище, както и в секторите и предприятията ще осигури голяма подкрепа.

4.   Теми, които трябва да бъдат разгледани

4.1   ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че „допълняемостта между интервенциите в индустриалната политика на национално и европейско равнище е основна предпоставка за успеха на европейската индустриална политика“. Това ще повиши ефекта на действията на равнището на ЕС и на национално равнище и ще предложи многобройни възможности да се премине от думи към дела.

4.1.1   За да има цялостна концепция, трябва да има цялостен подход и хоризонтални политики. По-долу ЕИСК изтъква взаимосвързани теми, които смята, че са от решаващо значение за бъдещето на европейската промишленост.

4.2   Промишлени иновации

| 4.2.1 | Промишлените иновации се нуждаят от силна европейска технологична база, която да бъде подкрепяна от трансгранична координация и сътрудничество между научноизследователските институти и университетите, приложните технологии и предприятията. |
| --- | --- |

4.2.1

Промишлените иновации се нуждаят от силна европейска технологична база, която да бъде подкрепяна от трансгранична координация и сътрудничество между научноизследователските институти и университетите, приложните технологии и предприятията.

| 4.2.2 | Главните базови технологии и другите интердисциплинарни технологии са от решаващо значение за научноизследователските и развойни програми на ЕС и на отделните държави. Както многобройни дейности надолу по веригата, така и публичните политики, например в областта на устойчивото развитие, ще имат полза от тях. От съществено значение в тази връзка е рамката на ЕС за публично-частно сътрудничество и консултации, по-специално посредством технологичните платформи на ЕС. Обществените поръчки също би трябвало да създават стимули за авангардни иновации. |
| --- | --- |

4.2.2

Главните базови технологии и другите интердисциплинарни технологии са от решаващо значение за научноизследователските и развойни програми на ЕС и на отделните държави. Както многобройни дейности надолу по веригата, така и публичните политики, например в областта на устойчивото развитие, ще имат полза от тях. От съществено значение в тази връзка е рамката на ЕС за публично-частно сътрудничество и консултации, по-специално посредством технологичните платформи на ЕС. Обществените поръчки също би трябвало да създават стимули за авангардни иновации.

| 4.2.3 | Съревнованието в бъдеще ще протича именно в областта на технологиите. Насърчавайки международни (водещи) проекти, Комисията и Европейският научноизследователски съвет би трябвало да проправят пътя към укрепване на вътрешния пазар за технологии и трансгранични проекти. С помощта на резултатна научноизследователска и развойна дейност и европейски патенти би трябвало да се осигурят иновационни инвестиции и висококачествени работни места. |
| --- | --- |

4.2.3

Съревнованието в бъдеще ще протича именно в областта на технологиите. Насърчавайки международни (водещи) проекти, Комисията и Европейският научноизследователски съвет би трябвало да проправят пътя към укрепване на вътрешния пазар за технологии и трансгранични проекти. С помощта на резултатна научноизследователска и развойна дейност и европейски патенти би трябвало да се осигурят иновационни инвестиции и висококачествени работни места.

| 4.2.4 | ЕИСК подчертава необходимостта от запазване на равнището на финансовите ресурси на ЕС, заделени за НИРД и трансгранични проекти. „Хоризонт 2020“ би трябвало да съответства на все по-големите усилия, полагани в другите континенти. Въпреки че Европа все още заема добра позиция, традиционното ѝ предимство намалява. Орязването на бюджета на „Хоризонт 2020“ е неефективна мярка. |
| --- | --- |

4.2.4

ЕИСК подчертава необходимостта от запазване на равнището на финансовите ресурси на ЕС, заделени за НИРД и трансгранични проекти. „Хоризонт 2020“ би трябвало да съответства на все по-големите усилия, полагани в другите континенти. Въпреки че Европа все още заема добра позиция, традиционното ѝ предимство намалява. Орязването на бюджета на „Хоризонт 2020“ е неефективна мярка.

| 4.2.5 | Ключовата роля на университетите и свързаната с тях научноизследователска дейност е очевидна. Би трябвало да бъдат направени необходимите корекции в програмите и управлението, според целесъобразността. |
| --- | --- |

4.2.5

Ключовата роля на университетите и свързаната с тях научноизследователска дейност е очевидна. Би трябвало да бъдат направени необходимите корекции в програмите и управлението, според целесъобразността.

| 4.2.6 | Желателно е да се изготвя ежегодна справка за публичните и частните инвестиции в ключови технологии. |
| --- | --- |

4.2.6

Желателно е да се изготвя ежегодна справка за публичните и частните инвестиции в ключови технологии.

| 4.2.7 | Иновациите засягат много повече области. Става въпрос за нова динамика в бизнеса и на работното място: нова концепция за съществуващите методи на производство, необходимост от преструктуриране на остарели операции, разработване на вериги за създаване на стойност и нови „сектори“, заличаване на границите между промишленост и услуги. Иновациите са синоним на модернизиране и творчество в обществото. За тях трябва да се говори именно в този смисъл. |
| --- | --- |

4.2.7

Иновациите засягат много повече области. Става въпрос за нова динамика в бизнеса и на работното място: нова концепция за съществуващите методи на производство, необходимост от преструктуриране на остарели операции, разработване на вериги за създаване на стойност и нови „сектори“, заличаване на границите между промишленост и услуги. Иновациите са синоним на модернизиране и творчество в обществото. За тях трябва да се говори именно в този смисъл.

| 4.2.8 | Комисията подчертава необходимостта от технологии и иновации във всичките си служби като хоризонтален приоритет. Този метод би трябвало да бъде възприет и от националните администрации. |
| --- | --- |

4.2.8

Комисията подчертава необходимостта от технологии и иновации във всичките си служби като хоризонтален приоритет. Този метод би трябвало да бъде възприет и от националните администрации.

4.3   Умения и квалификации

| 4.3.1 | Технологиите, иновациите, създаването на нова концепция за производствените процеси, обединяването на промишлеността и услугите, новите изисквания от страна на обществото и новите сектори означават, че съответните умения и квалификации придобиват решаващо значение на всички равнища. |
| --- | --- |

4.3.1

Технологиите, иновациите, създаването на нова концепция за производствените процеси, обединяването на промишлеността и услугите, новите изисквания от страна на обществото и новите сектори означават, че съответните умения и квалификации придобиват решаващо значение на всички равнища.

| 4.3.2 | Модерните образователни системи на всички равнища са ключови. Вниманието, което ЕС отделя на образованието, на задължителното образование и на обучението, се повиши значително, като същата тенденция се наблюдава и на национално и регионално равнище. Образованието е основно изискване и трябва да бъде достъпно за всички. |
| --- | --- |

4.3.2

Модерните образователни системи на всички равнища са ключови. Вниманието, което ЕС отделя на образованието, на задължителното образование и на обучението, се повиши значително, като същата тенденция се наблюдава и на национално и регионално равнище. Образованието е основно изискване и трябва да бъде достъпно за всички.

| 4.3.3 | Всяка инициатива на ЕС в подкрепа на растежа изисква да се отделя непрекъснато внимание на цялата гама образователни дейности. Предвид големите различия между държавите членки обменът на добри практики ще се окаже много плодотворен, особено по отношение на проблема с младежката безработица. |
| --- | --- |

4.3.3

Всяка инициатива на ЕС в подкрепа на растежа изисква да се отделя непрекъснато внимание на цялата гама образователни дейности. Предвид големите различия между държавите членки обменът на добри практики ще се окаже много плодотворен, особено по отношение на проблема с младежката безработица.

| 4.3.4 | Заинтересованите страни играят ключова роля. На всички равнища – предприятие (включително и работническите съвети), местно, регионално, национално и на равнището на ЕС, социалният диалог би трябвало да обхване теми като образованието, усвояването на професия в работна среда/двойната система на образование, професионалното обучение и повишаването на квалификацията (през целия живот) с цел повишаване на уменията и пригодността за заетост, за да се отговори на изискванията на пазара на труда. Трансграничното признаване на уменията и квалификациите би трябвало да бъде норма с цел да се насърчи международната мобилност. |
| --- | --- |

4.3.4

Заинтересованите страни играят ключова роля. На всички равнища – предприятие (включително и работническите съвети), местно, регионално, национално и на равнището на ЕС, социалният диалог би трябвало да обхване теми като образованието, усвояването на професия в работна среда/двойната система на образование, професионалното обучение и повишаването на квалификацията (през целия живот) с цел повишаване на уменията и пригодността за заетост, за да се отговори на изискванията на пазара на труда. Трансграничното признаване на уменията и квалификациите би трябвало да бъде норма с цел да се насърчи международната мобилност.

| 4.3.5 | В съответствие с ОИСР Комисията би трябвало да осъществи партньорски проверки на образователните системи и техните резултати в държавите членки. Както в много други области, те ще послужат като полезни показатели за подобряване, където е необходимо. |
| --- | --- |

4.3.5

В съответствие с ОИСР Комисията би трябвало да осъществи партньорски проверки на образователните системи и техните резултати в държавите членки. Както в много други области, те ще послужат като полезни показатели за подобряване, където е необходимо.

| 4.3.6 | Изискванията спрямо равнището на квалификация в бизнеса и обществото непрекъснато се повишават. Техническото образование и услугите в производството са приоритет, както за по-ниските квалификации, така и за висшето образование. Техническите средни училища и системите за професионално образование и обучение играят важна роля. |
| --- | --- |

4.3.6

Изискванията спрямо равнището на квалификация в бизнеса и обществото непрекъснато се повишават. Техническото образование и услугите в производството са приоритет, както за по-ниските квалификации, така и за висшето образование. Техническите средни училища и системите за професионално образование и обучение играят важна роля.

| 4.3.7 | В сферата на висшето образование е необходимо да се обърне внимание на структурния недостиг на учени, инженери и математици – студенти и научни изследователи – като се вземат мерки за преодоляване на дисбаланса между търсенето и предлагането на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.3.7

В сферата на висшето образование е необходимо да се обърне внимание на структурния недостиг на учени, инженери и математици – студенти и научни изследователи – като се вземат мерки за преодоляване на дисбаланса между търсенето и предлагането на пазара на труда.

| 4.3.8 | Всеки работник следва да има правото на професионално обучение. Това е особено необходимо за специализираните работници и занаятчии в МСП и в занаятчийските предприятия. |
| --- | --- |

4.3.8

Всеки работник следва да има правото на професионално обучение. Това е особено необходимо за специализираните работници и занаятчии в МСП и в занаятчийските предприятия.

| 4.3.9 | Създаването на устойчива заетост в промишлеността, основаваща се на съвременни, здравословни и безопасни условия на труд, е от голямо значение за установяването на необходимата нагласа за процесите на модернизиране на промишлеността. Повишаването на конкурентоспособността би трябвало да върви ръка за ръка с добри условия на труд и зачитане на правата на работниците. |
| --- | --- |

4.3.9

Създаването на устойчива заетост в промишлеността, основаваща се на съвременни, здравословни и безопасни условия на труд, е от голямо значение за установяването на необходимата нагласа за процесите на модернизиране на промишлеността. Повишаването на конкурентоспособността би трябвало да върви ръка за ръка с добри условия на труд и зачитане на правата на работниците.

| 4.3.10 | Необходимо е да се обърне специално внимание на въздействието, което оказва застаряването на населението в ЕС на предлагането на труд в промишлеността. Условията на труд на възрастните работници трябва да бъдат адаптирани спрямо това обстоятелство, което важи и за структурата и капацитета на обучението и на ученето през целия живот. |
| --- | --- |

4.3.10

Необходимо е да се обърне специално внимание на въздействието, което оказва застаряването на населението в ЕС на предлагането на труд в промишлеността. Условията на труд на възрастните работници трябва да бъдат адаптирани спрямо това обстоятелство, което важи и за структурата и капацитета на обучението и на ученето през целия живот.

4.4   Достъп до финансиране

| 4.4.1 | Достъпът до финансиране остава слабо място. Промишленият сектор пострада в значителна степен от банковата криза. Банките продължават да отпускат неохотно кредити. Кризата допринесе за повторната национализация на операциите. Традиционното нежелание да се поемат рискове се засилва поради по-строгите международни правила относно собствения капитал и вероятно поради финансовите регулаторни актове на ЕС. За щастие правилата „Базел III“, които затрудняват отпускането на кредити, постепенно ще се прилагат по-гъвкаво. |
| --- | --- |

4.4.1

Достъпът до финансиране остава слабо място. Промишленият сектор пострада в значителна степен от банковата криза. Банките продължават да отпускат неохотно кредити. Кризата допринесе за повторната национализация на операциите. Традиционното нежелание да се поемат рискове се засилва поради по-строгите международни правила относно собствения капитал и вероятно поради финансовите регулаторни актове на ЕС. За щастие правилата „Базел III“, които затрудняват отпускането на кредити, постепенно ще се прилагат по-гъвкаво.

| 4.4.2 | МСП се нуждаят от по-подходящ финансов инженеринг и от нови финансови източници, например застрахователни дружества и пенсионни фондове. Една от основните цели е рисковете да се разпределят или да се смекчат, наред с другото, посредством гаранционни схеми или държавни фондове. Т. нар. „групово финансиране“ (сrowd funding) трябва да открие привлекателни перспективи. |
| --- | --- |

4.4.2

МСП се нуждаят от по-подходящ финансов инженеринг и от нови финансови източници, например застрахователни дружества и пенсионни фондове. Една от основните цели е рисковете да се разпределят или да се смекчат, наред с другото, посредством гаранционни схеми или държавни фондове. Т. нар. „групово финансиране“ (сrowd funding) трябва да открие привлекателни перспективи.

| 4.4.3 | Междувременно трябва да се увеличи частното или небанково финансиране. Частните инициативи в държавите членки би трябвало да излязат на преден план. Показателна е огромната разлика със САЩ - две трети от американските инвестиции се финансират от източници извън финансовия сектор, спрямо една трета в Европа. Законодателството на равнището на ЕС и на национално равнище би трябвало да насърчава тенденцията към повече частно финансиране и частен капитал, по-специално в подкрепа на иновациите. |
| --- | --- |

4.4.3

Междувременно трябва да се увеличи частното или небанково финансиране. Частните инициативи в държавите членки би трябвало да излязат на преден план. Показателна е огромната разлика със САЩ - две трети от американските инвестиции се финансират от източници извън финансовия сектор, спрямо една трета в Европа. Законодателството на равнището на ЕС и на национално равнище би трябвало да насърчава тенденцията към повече частно финансиране и частен капитал, по-специално в подкрепа на иновациите.

| 4.4.4 | Субсидиарността означава голямо разнообразие от данъчни политики и системи за субсидиране и отпускане на кредити в Европа. ЕИСК настоява за оценка и партньорски проверки на националните инструменти от Комисията с цел ефективно сближаване на инструментите. |
| --- | --- |

4.4.4

Субсидиарността означава голямо разнообразие от данъчни политики и системи за субсидиране и отпускане на кредити в Европа. ЕИСК настоява за оценка и партньорски проверки на националните инструменти от Комисията с цел ефективно сближаване на инструментите.

| 4.4.5 | ЕИБ и Комисията разработват следващо поколение общоевропейски инструменти, които имат по-голямо въздействие и ефект на лоста, отколкото отпускането на безвъзмездни средства. Капацитетът на фондовете на ЕС за поемане на риск, съчетан с капацитета на ЕИБ за финансиране, следва да доведе до микс, позволяващ създаване и прилагане на финансови инструменти за целите на промишлеността. |
| --- | --- |

4.4.5

ЕИБ и Комисията разработват следващо поколение общоевропейски инструменти, които имат по-голямо въздействие и ефект на лоста, отколкото отпускането на безвъзмездни средства. Капацитетът на фондовете на ЕС за поемане на риск, съчетан с капацитета на ЕИБ за финансиране, следва да доведе до микс, позволяващ създаване и прилагане на финансови инструменти за целите на промишлеността.

| 4.4.6 | Револвиращите фондове, координирани между ЕИБ и Комисията, които ще се прилагат в рамките на „Хоризонт 2020“, COSME (Програма за конкурентоспособност на предприятията и за МСП), многогодишната рамка и регионалната политика, трябва да дадат мултиплициращи се резултати. Трябва да се отдели специално внимание на ясното разпределяне на отговорностите. ЕИСК изтъква необходимостта от поддържане на стабилен и добре управляван бюджет на ЕС, който да се съчетава с работещи, подходящо (наново) изготвени национални кредитни инструменти. Облигациите за проекти и „зелените“ заеми трябва да разширят обхвата си. |
| --- | --- |

4.4.6

Револвиращите фондове, координирани между ЕИБ и Комисията, които ще се прилагат в рамките на „Хоризонт 2020“, COSME (Програма за конкурентоспособност на предприятията и за МСП), многогодишната рамка и регионалната политика, трябва да дадат мултиплициращи се резултати. Трябва да се отдели специално внимание на ясното разпределяне на отговорностите. ЕИСК изтъква необходимостта от поддържане на стабилен и добре управляван бюджет на ЕС, който да се съчетава с работещи, подходящо (наново) изготвени национални кредитни инструменти. Облигациите за проекти и „зелените“ заеми трябва да разширят обхвата си.

| 4.4.7 | Настоящите правила на ЕС са твърде строги и бюрократични. ЕИСК заявява отново, че инструментите на ЕС трябва да бъдат приспособени към пазара и да бъдат лесни за прилагане. Те трябва да могат да се прилагат гъвкаво към бързо променящите се пазарни условия, към иновационните предприятия, както и към малките нестандартни микроикономически проекти. Трябва да се постигне нов баланс между надеждното управление на инструментите и нуждите на пазара. |
| --- | --- |

4.4.7

Настоящите правила на ЕС са твърде строги и бюрократични. ЕИСК заявява отново, че инструментите на ЕС трябва да бъдат приспособени към пазара и да бъдат лесни за прилагане. Те трябва да могат да се прилагат гъвкаво към бързо променящите се пазарни условия, към иновационните предприятия, както и към малките нестандартни микроикономически проекти. Трябва да се постигне нов баланс между надеждното управление на инструментите и нуждите на пазара.

4.5   Устойчиво развитие

| 4.5.1 | Устойчивото развитие и ефективното използване на ресурсите във все по-голяма степен биват включвани в стратегиите на дружествата и операциите нагоре и надолу по веригата, въпреки значителните разлики между държавите членки. Модели за устойчив бизнес повишават устойчивостта на европейските дружества. Участниците от публичния и частния сектор разчитат едни на други. |
| --- | --- |

4.5.1

Устойчивото развитие и ефективното използване на ресурсите във все по-голяма степен биват включвани в стратегиите на дружествата и операциите нагоре и надолу по веригата, въпреки значителните разлики между държавите членки. Модели за устойчив бизнес повишават устойчивостта на европейските дружества. Участниците от публичния и частния сектор разчитат едни на други.

| 4.5.2 | Специален случай представлява изменението на климата и емисиите на CO2. При настоящия риск от прехвърляне на въглеродни емисии и изтичане на инвестиции ЕИСК призовава за нова оценка на политиките на ЕС като основа за устойчив преход към нисковъглеродна икономика. |
| --- | --- |

4.5.2

Специален случай представлява изменението на климата и емисиите на CO2. При настоящия риск от прехвърляне на въглеродни емисии и изтичане на инвестиции ЕИСК призовава за нова оценка на политиките на ЕС като основа за устойчив преход към нисковъглеродна икономика.

| 4.5.3 | Разходната ефективност и техническата осъществимост с оглед на запазването на конкурентоспособността на дружествата са предпоставка за устойчиво икономическо развитие и създаване на заетост в ЕС. Само тогава ще бъдат създадени синергии между целите по отношение на околната среда и резултатите в промишлеността. |
| --- | --- |

4.5.3

Разходната ефективност и техническата осъществимост с оглед на запазването на конкурентоспособността на дружествата са предпоставка за устойчиво икономическо развитие и създаване на заетост в ЕС. Само тогава ще бъдат създадени синергии между целите по отношение на околната среда и резултатите в промишлеността.

| 4.5.4 | Преходът към нисковъглеродна икономика, осъществяван с помощта на технологиите, би трябвало да бъде социално справедлив и спрямо всички поколения работна сила. |
| --- | --- |

4.5.4

Преходът към нисковъглеродна икономика, осъществяван с помощта на технологиите, би трябвало да бъде социално справедлив и спрямо всички поколения работна сила.

| 4.5.5 | Застаряването на населението означава, че делът на възрастните граждани в състава на потребителите ще нарасне и че промишленото производство ще трябва да бъде съобразено с техния различен модел на потребление. Това също така осигурява нови възможности за бизнес и иновация, например в областта на функционалните храни и адаптирането на жилищата и транспортните средства, както и в областта на новите технологии с приложение в здравеопазването и в полагането на дългосрочни грижи. |
| --- | --- |

4.5.5

Застаряването на населението означава, че делът на възрастните граждани в състава на потребителите ще нарасне и че промишленото производство ще трябва да бъде съобразено с техния различен модел на потребление. Това също така осигурява нови възможности за бизнес и иновация, например в областта на функционалните храни и адаптирането на жилищата и транспортните средства, както и в областта на новите технологии с приложение в здравеопазването и в полагането на дългосрочни грижи.

| 4.5.6 | Програмите и регулаторните разпоредби на ЕС би трябвало да дават тласък на устойчивите иновации, между другото и в съответствие с водещата инициатива за ефективното използване на ресурсите. Предвид огромните промишлени интереси, за които става въпрос, от първостепенно значение е да бъдат налице съпоставими, стабилни и предвидими екологични условия в целия Европейски съюз. Следва да бъдат надлежно оценени последствията от „екодизайна“ (10) и от въвеждането на абсолютни предели върху използването на суровини за промишлено производство.
  Свръхрегулирането влияе негативно и върху иновационната и инвестиционната дейност и може да доведе до загуба на пазарни дялове. Комисията и Съветът би трябвало да обърнат дължимото внимание на запазването на европейските суровинни (енергоемки) отрасли и да премахнат нарушенията на конкуренцията във връзка с трети страни. |
| --- | --- |

4.5.6

Програмите и регулаторните разпоредби на ЕС би трябвало да дават тласък на устойчивите иновации, между другото и в съответствие с водещата инициатива за ефективното използване на ресурсите. Предвид огромните промишлени интереси, за които става въпрос, от първостепенно значение е да бъдат налице съпоставими, стабилни и предвидими екологични условия в целия Европейски съюз. Следва да бъдат надлежно оценени последствията от „екодизайна“ (10) и от въвеждането на абсолютни предели върху използването на суровини за промишлено производство.

Свръхрегулирането влияе негативно и върху иновационната и инвестиционната дейност и може да доведе до загуба на пазарни дялове. Комисията и Съветът би трябвало да обърнат дължимото внимание на запазването на европейските суровинни (енергоемки) отрасли и да премахнат нарушенията на конкуренцията във връзка с трети страни.

4.6   Услуги

| 4.6.1 | Услугите обхващат 70 % от европейската икономика, като поемат най-голямата част от работната сила. Те също така са неразривно свързани с промишлените процеси и укрепват тяхната база. Прилагането на Директивата за услугите, обаче, не беше равностойно. Освен това бизнес услугите все още не са достатъчно развити в по-голямата част на ЕС. |
| --- | --- |

4.6.1

Услугите обхващат 70 % от европейската икономика, като поемат най-голямата част от работната сила. Те също така са неразривно свързани с промишлените процеси и укрепват тяхната база. Прилагането на Директивата за услугите, обаче, не беше равностойно. Освен това бизнес услугите все още не са достатъчно развити в по-голямата част на ЕС.

| 4.6.2 | Липсата на интегриран пазар на услуги – очевиден проблем, който се пренебрегва – има отрицателни последици за вътрешноевропейската търговия и производителност. САЩ водят и в двете области поради много по-голямата степен на интеграция на американския пазар на услуги. В областта на услугите все още се отдава значително предпочитание на националните предприятия, съпътствано от бариери пред трансграничните услуги. „Когато има по-малък търговски обмен, има и по-малко конкуренция — пазарите на услуги в ЕС все още са в голяма степен национални, което препятства повишаването на производителността“ (11). |
| --- | --- |

4.6.2

Липсата на интегриран пазар на услуги – очевиден проблем, който се пренебрегва – има отрицателни последици за вътрешноевропейската търговия и производителност. САЩ водят и в двете области поради много по-голямата степен на интеграция на американския пазар на услуги. В областта на услугите все още се отдава значително предпочитание на националните предприятия, съпътствано от бариери пред трансграничните услуги. „Когато има по-малък търговски обмен, има и по-малко конкуренция — пазарите на услуги в ЕС все още са в голяма степен национални, което препятства повишаването на производителността“ (11).

| 4.6.3 | Слабото им развитие е пречка за изграждането на конкурентоспособен ИКТ сектор в Европа, за провеждането на новаторски инициативи и за повишаването на производителността. Затова ЕС следва да осигури свободно развитие на пазара на услуги и да насърчава бизнес услугите и съответното създаване на работни места в цяла Европа. |
| --- | --- |

4.6.3

Слабото им развитие е пречка за изграждането на конкурентоспособен ИКТ сектор в Европа, за провеждането на новаторски инициативи и за повишаването на производителността. Затова ЕС следва да осигури свободно развитие на пазара на услуги и да насърчава бизнес услугите и съответното създаване на работни места в цяла Европа.

4.7   Административни пречки

| 4.7.1 | Често се срещат оплаквания, свързани с административни пречки. Но те все още много рядко водят до системна преоценка на националните правила и уредби, за които би било също толкова желателно да се правят оценки на въздействието, подобни на тези, които Комисията прави за своите политики. Обикновено липсва координация между държавите членки. Административните пречки и бариери вредят на много опити за създаване на нови предприятия и развиване на МСП. |
| --- | --- |

4.7.1

Често се срещат оплаквания, свързани с административни пречки. Но те все още много рядко водят до системна преоценка на националните правила и уредби, за които би било също толкова желателно да се правят оценки на въздействието, подобни на тези, които Комисията прави за своите политики. Обикновено липсва координация между държавите членки. Административните пречки и бариери вредят на много опити за създаване на нови предприятия и развиване на МСП.

| 4.7.2 | В тази област се наблюдава непрекъснато усилващ се скрит протекционизъм. ЕИСК настоява за постоянни и прозрачни оценки. Комисията следва да получи правомощия да провежда разследвания. Партньорските проверки следва да бъдат обсъждани в Съвета. Съветът следва да определи цели и срокове. |
| --- | --- |

4.7.2

В тази област се наблюдава непрекъснато усилващ се скрит протекционизъм. ЕИСК настоява за постоянни и прозрачни оценки. Комисията следва да получи правомощия да провежда разследвания. Партньорските проверки следва да бъдат обсъждани в Съвета. Съветът следва да определи цели и срокове.

4.8   Малки и средни предприятия

| 4.8.1 | Съществуват множество различни, често несравними видове МСП. В някои сектори, например търговията на дребно, те често са подложени на силен натиск. В други сектори обаче, като възлагането на външни изпълнители, веригите за създаване на стойност и др., те изземват дейности от по-големите дружества. По принцип те играят важна роля за иновациите в областта на продуктите и услугите. Заради тяхната новаторска сила и успешно представяне на пазара, МСП трябва да бъдат видимо интегрирани в индустриалната политика на ЕС и изтъкнати като една от движещите ѝ сили. |
| --- | --- |

4.8.1

Съществуват множество различни, често несравними видове МСП. В някои сектори, например търговията на дребно, те често са подложени на силен натиск. В други сектори обаче, като възлагането на външни изпълнители, веригите за създаване на стойност и др., те изземват дейности от по-големите дружества. По принцип те играят важна роля за иновациите в областта на продуктите и услугите. Заради тяхната новаторска сила и успешно представяне на пазара, МСП трябва да бъдат видимо интегрирани в индустриалната политика на ЕС и изтъкнати като една от движещите ѝ сили.

| 4.8.2 | Поради тяхната динамика, взаимодействие в рамките на веригата за създаване на стойност и гъвкавост, често именно МСП са тези, които проправят пътя към нестандартни решения и обновление. Те са и ценен източник на нови работни места. МСП следва да бъдат подкрепяни в усилията им да намалят потреблението на ограничени ресурси и енергия. В крайна сметка това ще доведе до намаляване на разходите, което ще им позволи да постигнат по-добри резултати и да създадат работни места. |
| --- | --- |

4.8.2

Поради тяхната динамика, взаимодействие в рамките на веригата за създаване на стойност и гъвкавост, често именно МСП са тези, които проправят пътя към нестандартни решения и обновление. Те са и ценен източник на нови работни места. МСП следва да бъдат подкрепяни в усилията им да намалят потреблението на ограничени ресурси и енергия. В крайна сметка това ще доведе до намаляване на разходите, което ще им позволи да постигнат по-добри резултати и да създадат работни места.

| 4.8.3 | Европа се нуждае от млади предприемачи. Трябва да се обърне внимание на „предприемачеството“ в образователните системи, включително на явлението „предприемчив университет“. ЕИСК приветства плана за действие на Комисията в областта на предприемачеството. |
| --- | --- |

4.8.3

Европа се нуждае от млади предприемачи. Трябва да се обърне внимание на „предприемачеството“ в образователните системи, включително на явлението „предприемчив университет“. ЕИСК приветства плана за действие на Комисията в областта на предприемачеството.

| 4.8.4 | Увеличава се броят на новосъздадените предприятия. Сравненията със САЩ обаче показват, че твърде малко малки предприятия достигат до етапа на зрял растеж. Това се дължи не само на трудните финансови условия, но и на националните пречки, които се поставят по отношение на европейския пазар. |
| --- | --- |

4.8.4

Увеличава се броят на новосъздадените предприятия. Сравненията със САЩ обаче показват, че твърде малко малки предприятия достигат до етапа на зрял растеж. Това се дължи не само на трудните финансови условия, но и на националните пречки, които се поставят по отношение на европейския пазар.

4.9   Енергетика

| 4.9.1 | Националните енергийни политики водят до разпокъсани политики за енергиен микс в Европейския съюз и влияят на цените на енергията, на технологиите, на отношенията с трети страни и на вътрешния пазар. ЕИСК настоява за обща енергийна политика. Предвид големите последствия на енергетиката за икономиката, не може да бъде формулирана сериозна индустриална политика, без да бъдат приложени определени общи принципи в цяла Европа. |
| --- | --- |

4.9.1

Националните енергийни политики водят до разпокъсани политики за енергиен микс в Европейския съюз и влияят на цените на енергията, на технологиите, на отношенията с трети страни и на вътрешния пазар. ЕИСК настоява за обща енергийна политика. Предвид големите последствия на енергетиката за икономиката, не може да бъде формулирана сериозна индустриална политика, без да бъдат приложени определени общи принципи в цяла Европа.

| 4.9.2 | Съветът вече не може да избягва стратегическия дебат относно дългосрочните енергийни перспективи и съответните политики, т.е. относно желания енергиен микс в ЕС, който обхваща изкопаемите суровини, ядрената енергия и възобновяемите източници на енергия. В дневния ред фигурират и условията, свързани с околната среда, здравето и безопасността. |
| --- | --- |

4.9.2

Съветът вече не може да избягва стратегическия дебат относно дългосрочните енергийни перспективи и съответните политики, т.е. относно желания енергиен микс в ЕС, който обхваща изкопаемите суровини, ядрената енергия и възобновяемите източници на енергия. В дневния ред фигурират и условията, свързани с околната среда, здравето и безопасността.

| 4.9.3 | Вземането на решения става все по-неотложно днес, когато развитието на добива на шистов газ в САЩ преобръща световната енергийна ситуация. |
| --- | --- |

4.9.3

Вземането на решения става все по-неотложно днес, когато развитието на добива на шистов газ в САЩ преобръща световната енергийна ситуация.

| 4.9.4 | Цените на енергията в ЕС са значително по-високи от тези на основните търговски партньори. Цената на американския газ е 20 % от европейската. Това има огромни последствия за химическия и за стоманодобивния сектор и може да окаже отрицателно въздействие върху отраслите надолу по веригата. Ефектът върху инвестициите в Европа и необходимостта от координирана реакция на ЕС и държавите членки повдигат неотложни въпроси, на които трябва да бъде намерен ефективен отговор. |
| --- | --- |

4.9.4

Цените на енергията в ЕС са значително по-високи от тези на основните търговски партньори. Цената на американския газ е 20 % от европейската. Това има огромни последствия за химическия и за стоманодобивния сектор и може да окаже отрицателно въздействие върху отраслите надолу по веригата. Ефектът върху инвестициите в Европа и необходимостта от координирана реакция на ЕС и държавите членки повдигат неотложни въпроси, на които трябва да бъде намерен ефективен отговор.

| 4.9.5 | Промишлеността допринася за възобновяемите енергии. Но високата цена на енергията налага да се постигне баланс между конкурентоспособността и процеса на финансиране на източниците на възобновяема енергия, което може да включва намаляване на данъчното облагане, както и подобряване на схемите за подкрепа на разходната ефективност. |
| --- | --- |

4.9.5

Промишлеността допринася за възобновяемите енергии. Но високата цена на енергията налага да се постигне баланс между конкурентоспособността и процеса на финансиране на източниците на възобновяема енергия, което може да включва намаляване на данъчното облагане, както и подобряване на схемите за подкрепа на разходната ефективност.

4.10   Външни отношения

| 4.10.1 | Външните отношения надхвърлят официалните споразумения като например това, сключено със СТО. При развитието на външното измерение на индустриалната политика ЕС и държавите членки би трябвало да определят общи позиции за справяне със сложни въпроси, преди всичко с цел да гарантират равнопоставени условия в световен план. Тъй като отвореният пазар предполага реципрочност, ЕС би трябвало сериозно да се занимае с конкретни положения, които нанасят вреда на европейските промишлени интереси. |
| --- | --- |

4.10.1

Външните отношения надхвърлят официалните споразумения като например това, сключено със СТО. При развитието на външното измерение на индустриалната политика ЕС и държавите членки би трябвало да определят общи позиции за справяне със сложни въпроси, преди всичко с цел да гарантират равнопоставени условия в световен план. Тъй като отвореният пазар предполага реципрочност, ЕС би трябвало сериозно да се занимае с конкретни положения, които нанасят вреда на европейските промишлени интереси.

| 4.10.2 | Осигуряването на непрекъснатост на доставките на енергия е от решаващо значение както по икономически причини, така и поради причини, свързани със сигурността. Към този въпрос трябва да се намери общоевропейски подход,с оглед на сегашните ниски цени на енергията в САЩ. Специално внимание би трябвало да бъде отделено на материалите, които са от съществено значение за промишлените процеси. |
| --- | --- |

4.10.2

Осигуряването на непрекъснатост на доставките на енергия е от решаващо значение както по икономически причини, така и поради причини, свързани със сигурността. Към този въпрос трябва да се намери общоевропейски подход,с оглед на сегашните ниски цени на енергията в САЩ. Специално внимание би трябвало да бъде отделено на материалите, които са от съществено значение за промишлените процеси.

| 4.10.3 | Международните стандарти в областта на околната среда, климата и социалните въпроси или съответните секторни споразумения, са от съществено значение за създаването на равни правила на участие. Те трябва да създадат условия за опазване на производствените вериги на стойност в Европа. |
| --- | --- |

4.10.3

Международните стандарти в областта на околната среда, климата и социалните въпроси или съответните секторни споразумения, са от съществено значение за създаването на равни правила на участие. Те трябва да създадат условия за опазване на производствените вериги на стойност в Европа.

| 4.10.4 | ЕИСК изтъква необходимостта от защита на правата на интелектуална собственост. Трябва да се гарантира достъп до обществените поръчки в чужбина. |
| --- | --- |

4.10.4

ЕИСК изтъква необходимостта от защита на правата на интелектуална собственост. Трябва да се гарантира достъп до обществените поръчки в чужбина.

| 4.10.5 | Силно се приветстват добре договорени и балансирани споразумения за свободна търговия, особено със САЩ. Внимателното наблюдение е основна предпоставка. |
| --- | --- |

4.10.5

Силно се приветстват добре договорени и балансирани споразумения за свободна търговия, особено със САЩ. Внимателното наблюдение е основна предпоставка.

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Вж. следния документ: ОВ C 218 от 23.07.2011 г., стp. 38, реакция на ЕИСК на предишното съобщение на Комисията относно промишлената политика от 2010 г.

1

(2)  Работен документ на службите на Комисията, SWD(2012) 297 final, стр. 10.

2

(3)  Закон за конкурентоспособността на американското промишлено производство, приет през 2012 г.

3

(4)  Global Trends: Alternative Worlds („Глобални тенденции – алтернативни светове“), Съвет за национална сигурност, Вашингтон, декември 2012 г.

4

Global Trends: Alternative Worlds

(5)  Агенция за опазване на околната среда на САЩ, Study of the Potential Impacts of Hydraulic Fracturing on Drinking Water Resources: Progress Report (Проучване на потенциалните въздействия от хидравличния фракинг върху водните ресурси. Доклад за напредъка), декември 2012 г. (http://www2.epa.gov/hfstudy).

5

(6)  Вж. „Държавен капитализъм“, списание „Икономист“, специален доклад от януари 2011 г. (State Capitalism, The Economist).

6

(7)  Работен документ на службите на Комисията, „Доклад за сравнителния анализ на резултатите в областта на промишлеността и за конкурентоспособността, резултатите и политиките на държавите членки“, SWD(2012) 298 final, част 1, 2, 3 и 4.

7

(8)  Вж. също така Доклада „Cercas“ на ЕП.

8

(9)  Вж. бележка 6: Работни документи на службите на Комисията, части 1–4.

9

(10)  Директива 2009/125 на ЕС, октомври 2009 г.

10

(11)  „How to build European services markets“ („Как да създаваме европейски пазари на услуги“, John Springford, Център за европейски реформи, септември 2012 г., стр. 4.

11

How to build European services markets

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/90 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/90

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на търговския режим, приложим за някои стоки, получени от преработката на селскостопански продукти“

COM(2013) 106 final — 2013/0063 (COD)

2013/C 327/15

Докладчик: г-н Mindaugas MACIULEVIČIUS

На 12 март 2013 г. Европейският парламент и на 15 март 2013 г. Европейската комисия решиха, в съответствие с член 43, параграф 2 и член 207, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на търговския режим, приложим за някои стоки, получени от преработката на селскостопански продукти“

COM(2013) 106 final — 2013/0063 (COD).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 юни 2013 г.

На 491-ата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 149 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът приветства настоящото предложение за привеждане в съответствие с Договора от Лисабон, както вече направи в становище 357/2011 на ЕИСК (1), а също и в последващите си становища. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът приветства настоящото предложение за привеждане в съответствие с Договора от Лисабон, както вече направи в становище 357/2011 на ЕИСК (1), а също и в последващите си становища.

| 1.2 | ЕИСК призовава правилата за търговия да бъдат повсеместно модернизирани, да станат по-прозрачни като цяло с участието на всички заинтересовани страни и същевременно да съответстват на целите на общата селскостопанска политика, така че ценностите на ЕС да бъдат популяризирани в световен план. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК призовава правилата за търговия да бъдат повсеместно модернизирани, да станат по-прозрачни като цяло с участието на всички заинтересовани страни и същевременно да съответстват на целите на общата селскостопанска политика, така че ценностите на ЕС да бъдат популяризирани в световен план.

| 1.3 | ЕИСК призовава да бъдат създадени ефективни инструменти за защита срещу евентуални злоупотреби в случай че споразуменията за свободна търговия ССТ служат за навлизане на пазара на ЕС на хранителни продукти, отговарящи на занижени стандарти, които са по-евтини и лесни за производство. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК призовава да бъдат създадени ефективни инструменти за защита срещу евентуални злоупотреби в случай че споразуменията за свободна търговия ССТ служат за навлизане на пазара на ЕС на хранителни продукти, отговарящи на занижени стандарти, които са по-евтини и лесни за производство.

| 1.4 | ЕИСК препоръчва настоятелно всеки бъдещ търговски режим да предотвратява нарушенията на конкуренцията на пазара на ЕС, произтичащи от по-ниски стандарти, прилагани от трети страни в областта на опазването на околната среда, безопасността на храните, хуманното отношение към животните и социалната сфера. Това би могло да се гарантира посредством допълнителни компенсаторни компоненти във вносните мита. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК препоръчва настоятелно всеки бъдещ търговски режим да предотвратява нарушенията на конкуренцията на пазара на ЕС, произтичащи от по-ниски стандарти, прилагани от трети страни в областта на опазването на околната среда, безопасността на храните, хуманното отношение към животните и социалната сфера. Това би могло да се гарантира посредством допълнителни компенсаторни компоненти във вносните мита.

| 1.5 | ЕИСК призовава за преразглеждане на системата за издаване на лицензи за внос, удостоверения за възстановяване, сертификати за освобождаване за вътрешна обработка и най-вече за определяне на квотите, за да се предостави достатъчно поле за действие на малките и средните производители. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК призовава за преразглеждане на системата за издаване на лицензи за внос, удостоверения за възстановяване, сертификати за освобождаване за вътрешна обработка и най-вече за определяне на квотите, за да се предостави достатъчно поле за действие на малките и средните производители.

| 1.6 | Комитетът призовава за въвеждането на инструменти за електронно възлагане на обществени поръчки, които да бъдат интегрирани в митническата система за управление на лицензите, квотите и сертификатите. Подобен вид система следва да може да проследява конкретната ситуация на пазара в реално време и да реагира незабавно, в случай че бъдат достигнати праговите обеми или цени. |
| --- | --- |

1.6

Комитетът призовава за въвеждането на инструменти за електронно възлагане на обществени поръчки, които да бъдат интегрирани в митническата система за управление на лицензите, квотите и сертификатите. Подобен вид система следва да може да проследява конкретната ситуация на пазара в реално време и да реагира незабавно, в случай че бъдат достигнати праговите обеми или цени.

| 1.7 | Комитетът призовава системата на възстановявания при износ да се поддържа в готовност, като се има предвид, че в момента не може да се предвиди кога отново ще има нужда от тази предпазна мрежа. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът призовава системата на възстановявания при износ да се поддържа в готовност, като се има предвид, че в момента не може да се предвиди кога отново ще има нужда от тази предпазна мрежа.

| 1.8 | Комитетът призовава Комисията да укрепи ролята на Консултативната група за международните аспекти на селското стопанство, така че да получава непосредствено информация от селскостопанските производители, преработвателите, потребителите, търговците и др (2). |
| --- | --- |

1.8

Комитетът призовава Комисията да укрепи ролята на Консултативната група за международните аспекти на селското стопанство, така че да получава непосредствено информация от селскостопанските производители, преработвателите, потребителите, търговците и др (2).

2.   Мотиви за изготвяне на становището

| 2.1 | Целта на предложения регламент е сегашният търговски режим за преработени селскостопански продукти/стоки, които не са включени в приложение I, понастоящем установен в Регламент (ЕО) No 1216/2009 и общата система за търговия с яйчен албумин и млечен албумин, понастоящем установена с Регламент (ЕО) No 614/2009 на Съвета, да се приведат в съответствие с Договора от Лисабон и да се обединят с оглед на рационализацията, хармонизацията и опростяването, с цел:






  — | да се определят делегираните и изпълнителните правомощия на Комисията и да се установят съответните процедури за приемане на тези актове; |
| --- | --- | --- |

2.1

Целта на предложения регламент е сегашният търговски режим за преработени селскостопански продукти/стоки, които не са включени в приложение I, понастоящем установен в Регламент (ЕО) No 1216/2009 и общата система за търговия с яйчен албумин и млечен албумин, понастоящем установена с Регламент (ЕО) No 614/2009 на Съвета, да се приведат в съответствие с Договора от Лисабон и да се обединят с оглед на рационализацията, хармонизацията и опростяването, с цел:

—

да се определят делегираните и изпълнителните правомощия на Комисията и да се установят съответните процедури за приемане на тези актове;

| — | да се приведат в съответствие с новия Общ регламент за ООП [COM(2011) 626 final] в контекста на адаптирането на ООП към Договора от Лисабон и към ОСП след 2013 година, понастоящем предмет на дълги и обстойни дискусии на равнището на Съвета и Европейския парламент; |
| --- | --- |

—

да се приведат в съответствие с новия Общ регламент за ООП [COM(2011) 626 final] в контекста на адаптирането на ООП към Договора от Лисабон и към ОСП след 2013 година, понастоящем предмет на дълги и обстойни дискусии на равнището на Съвета и Европейския парламент;

| — | да се актуализират регламентите и да се установи по-ясно и по-стабилно правно основание на правилата за прилагане; |
| --- | --- |

—

да се актуализират регламентите и да се установи по-ясно и по-стабилно правно основание на правилата за прилагане;

| — | да се създаде здрава правна рамка за управлението на намалените вносни мита и квотите за внос, предвидени в ССТ, и за управлението на системата на възстановявания при износ и действащият регламент да се адаптира към настоящата практика в областта на ССТ и възстановяванията при износ. |
| --- | --- |

—

да се създаде здрава правна рамка за управлението на намалените вносни мита и квотите за внос, предвидени в ССТ, и за управлението на системата на възстановявания при износ и действащият регламент да се адаптира към настоящата практика в областта на ССТ и възстановяванията при износ.

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК приветства предложението на Комисията да се опрости, рационализира и хармонизира законодателството относно търговията с преработени селскостопански продукти и особено факта, че и двата регламента (за търговския режим, приложим за преработените селскостопански продукти и за общата организация на селскостопанските пазари) ще бъдат приведени в съответствие с Договора от Лисабон успоредно, тъй като и двата съдържат сходни разпоредби относно режима за внос и износ на селскостопански продукти и относно преработените селскостопански продукти (като например намалени вносни мита, допълнителни вносни мита, квоти за внос, възстановявания при износ, лицензии за износ и удостоверения за възстановяване). |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК приветства предложението на Комисията да се опрости, рационализира и хармонизира законодателството относно търговията с преработени селскостопански продукти и особено факта, че и двата регламента (за търговския режим, приложим за преработените селскостопански продукти и за общата организация на селскостопанските пазари) ще бъдат приведени в съответствие с Договора от Лисабон успоредно, тъй като и двата съдържат сходни разпоредби относно режима за внос и износ на селскостопански продукти и относно преработените селскостопански продукти (като например намалени вносни мита, допълнителни вносни мита, квоти за внос, възстановявания при износ, лицензии за износ и удостоверения за възстановяване).

| 3.2 | В същото време Комитетът смята, че това опростяване, рационализиране и хармонизиране на законодателството ще бъде чудесна възможност за модернизиране и придаване на по-голяма прозрачност на правилата за търговия като цяло, с участието на всички заинтересовани страни, така че ценностите на ЕС да бъдат популяризирани в световен план. |
| --- | --- |

3.2

В същото време Комитетът смята, че това опростяване, рационализиране и хармонизиране на законодателството ще бъде чудесна възможност за модернизиране и придаване на по-голяма прозрачност на правилата за търговия като цяло, с участието на всички заинтересовани страни, така че ценностите на ЕС да бъдат популяризирани в световен план.

| 3.3 | ЕИСК оценява факта, че предложеният регламент привежда сега разпоредби в съответствие с Договора от Лисабон, без значителни изменения, но същевременно призовава за задълбочено преразглеждане на търговските политики, за да бъдат съгласувани с целите на общата селскостопанска политика, установени в член 39 от Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК оценява факта, че предложеният регламент привежда сега разпоредби в съответствие с Договора от Лисабон, без значителни изменения, но същевременно призовава за задълбочено преразглеждане на търговските политики, за да бъдат съгласувани с целите на общата селскостопанска политика, установени в член 39 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

| 3.4 | По различни поводи ЕИСК е изказвал своята подкрепа за споразуменията за свободна търговия и преференциалните търговски режими и е изтъквал значението на преговорите в рамките на СТО. Все пак ЕИСК подчертава, че ЕС, който е водещият вносител на хранителни продукти в световен план, трябва да играе основна роля при популяризирането на собствените си най-високи стандарти за безопасност и качество на храните, хуманно отношение към животните, опазване на околната среда и социални ценности. |
| --- | --- |

3.4

По различни поводи ЕИСК е изказвал своята подкрепа за споразуменията за свободна търговия и преференциалните търговски режими и е изтъквал значението на преговорите в рамките на СТО. Все пак ЕИСК подчертава, че ЕС, който е водещият вносител на хранителни продукти в световен план, трябва да играе основна роля при популяризирането на собствените си най-високи стандарти за безопасност и качество на храните, хуманно отношение към животните, опазване на околната среда и социални ценности.

| 3.5 | ЕИСК отбелязва, че към вносните мита, и по-конкретно към селскостопанския им компонент, следва да бъдат добавени допълнителни компоненти, свързани с околната среда, безопасността на храните, хуманното отношение към животните и социалната сфера, които могат да бъдат използвани като средство за разпространяване на ценностите на ЕС в областта на производството на храни в трети страни. Прилагането на тези компоненти следва да се ограничава само ако производителят на износни продукти за ЕС зачита споменатите ценности. Този начин на споделяне на ценностите на нашето общество ще подобри в дългосрочен план устойчивостта и стабилността на световната система за производство на храни. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК отбелязва, че към вносните мита, и по-конкретно към селскостопанския им компонент, следва да бъдат добавени допълнителни компоненти, свързани с околната среда, безопасността на храните, хуманното отношение към животните и социалната сфера, които могат да бъдат използвани като средство за разпространяване на ценностите на ЕС в областта на производството на храни в трети страни. Прилагането на тези компоненти следва да се ограничава само ако производителят на износни продукти за ЕС зачита споменатите ценности. Този начин на споделяне на ценностите на нашето общество ще подобри в дългосрочен план устойчивостта и стабилността на световната система за производство на храни.

| 3.6 | ЕИСК призовава да бъдат създадени ефективни инструменти за защита срещу евентуални злоупотреби в случай че ССТ служат за навлизане на пазара на ЕС на хранителни продукти, отговарящи на занижени стандарти, които са по-евтини и лесни за производство. |
| --- | --- |

3.6

ЕИСК призовава да бъдат създадени ефективни инструменти за защита срещу евентуални злоупотреби в случай че ССТ служат за навлизане на пазара на ЕС на хранителни продукти, отговарящи на занижени стандарти, които са по-евтини и лесни за производство.

| 3.7 | Призоваваме Комисията да преразгледа своята система за издаване на лицензи за внос, удостоверения за възстановяване, сертификати за освобождаване за вътрешна обработка и най-вече за определяне на квотите, за да се предостави достатъчно поле за действие на малките и средните производители и да се предотврати доминирането на пазара от малка група оператори. |
| --- | --- |

3.7

Призоваваме Комисията да преразгледа своята система за издаване на лицензи за внос, удостоверения за възстановяване, сертификати за освобождаване за вътрешна обработка и най-вече за определяне на квотите, за да се предостави достатъчно поле за действие на малките и средните производители и да се предотврати доминирането на пазара от малка група оператори.

| 3.8 | Комитетът призовава Комисията да въведе инструменти за електронно възлагане на обществени поръчки, които да бъдат интегрирани в митническата система за управление на лицензите, квотите и сертификатите; което би намалило значително разходите по сделките и би ограничило рисковете, свързани с физическото обработване на документите, извършвано от операторите. |
| --- | --- |

3.8

Комитетът призовава Комисията да въведе инструменти за електронно възлагане на обществени поръчки, които да бъдат интегрирани в митническата система за управление на лицензите, квотите и сертификатите; което би намалило значително разходите по сделките и би ограничило рисковете, свързани с физическото обработване на документите, извършвано от операторите.

| 3.9 | Подобен вид система следва да може да проследява конкретната ситуация на пазара в реално време и да реагира незабавно, в случай че бъдат достигнати праговите обеми или цени. |
| --- | --- |

3.9

Подобен вид система следва да може да проследява конкретната ситуация на пазара в реално време и да реагира незабавно, в случай че бъдат достигнати праговите обеми или цени.

| 3.10 | Комитетът счита, че възстановяванията при износ, въпреки че понастоящем не се използват, имат много важна функция като предпазна мрежа в случай на дисбаланс на пазара. Същевременно е много важно да се поддържа системата в готовност, като не забравяме, че в момента не можем да предвидим кога отново ще има нужда от тази предпазна мрежа. |
| --- | --- |

3.10

Комитетът счита, че възстановяванията при износ, въпреки че понастоящем не се използват, имат много важна функция като предпазна мрежа в случай на дисбаланс на пазара. Същевременно е много важно да се поддържа системата в готовност, като не забравяме, че в момента не можем да предвидим кога отново ще има нужда от тази предпазна мрежа.

| 3.11 | От съществено значение е Комисията да укрепи ролята на Консултативната група за международните аспекти на селското стопанство, така че да получава непосредствено информация от селскостопанските производители, преработвателите, потребителите, търговците и др. и по този начин да се създаде ценен форум за консултация и информация (3). |
| --- | --- |

3.11

От съществено значение е Комисията да укрепи ролята на Консултативната група за международните аспекти на селското стопанство, така че да получава непосредствено информация от селскостопанските производители, преработвателите, потребителите, търговците и др. и по този начин да се създаде ценен форум за консултация и информация (3).

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  ОВ C 107 от 6.4.2011 г. стр. 33-36.

1

(2)  ОВ C 304 от 10.11.1993 г., стр. 8-10.

2

(3)  ОВ C 304 от 10.11.1993 г., стр. 8-10.

3

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/93 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/93

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „План за опазване на водните ресурси на Европа“

COM(2012) 673 final;

„Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета за изпълнението на Рамковата директива за водите (2000/60/ЕО) — Планове за управление на речните басейни“

COM(2012) 670 final

и Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите „Доклад относно прегледа на европейската политика спрямо недостига на вода и сушите“

COM(2012) 672 final

2013/C 327/16

Докладчик: г-н Georges CINGAL

Съдокладчик: г-жа An LE NOUAIL MARLIÈRE

На 11 ноември 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – План за опазване на водните ресурси на Европа“

COM(2012) 673 final.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 128 гласа „за“, 101 гласа „против“ и 17 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК оценява високо съобщението на Комисията, но счита, че в документа не се предлагат достатъчно проактивни действия за намиране на решения на посочените проблеми. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК оценява високо съобщението на Комисията, но счита, че в документа не се предлагат достатъчно проактивни действия за намиране на решения на посочените проблеми.

| 1.2 | Ето защо ЕИСК призовава Комисията да признае необходимостта от:






  — | демократизиране на управлението на водите, т.е. да се предостави на потребителите полагаемото им се място в органите за управление на речните басейни; |
| --- | --- | --- |

1.2

Ето защо ЕИСК призовава Комисията да признае необходимостта от:

—

демократизиране на управлението на водите, т.е. да се предостави на потребителите полагаемото им се място в органите за управление на речните басейни;

| — | европейска инспекция на водите за справедливо третиране на всички региони; |
| --- | --- |

—

европейска инспекция на водите за справедливо третиране на всички региони;

| — | задължително вземане под внимание на веществата, пораждащи безпокойство (химични вещества, наноелементи и др.). |
| --- | --- |

—

задължително вземане под внимание на веществата, пораждащи безпокойство (химични вещества, наноелементи и др.).

| 1.3 | ЕИСК приветства ангажимента на Комисията да интегрира целите, свързани с водите, в други ключови политики като ОСП, Кохезионния фонд и структурните фондове, както и политиките в областта на възобновяемите енергийни източници. Едновременно с това Комитетът отбелязва, че е необходимо да бъдат положени значително по-големи усилия за постигане на реална съгласуваност между политиките и за премахване на стимулите за прекомерното водочерпене, морфологичните увреждания и замърсяването на водите. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК приветства ангажимента на Комисията да интегрира целите, свързани с водите, в други ключови политики като ОСП, Кохезионния фонд и структурните фондове, както и политиките в областта на възобновяемите енергийни източници. Едновременно с това Комитетът отбелязва, че е необходимо да бъдат положени значително по-големи усилия за постигане на реална съгласуваност между политиките и за премахване на стимулите за прекомерното водочерпене, морфологичните увреждания и замърсяването на водите.

| 1.4 | ЕИСК призовава Комисията да разясни въпроса с устойчивостта на ресурсите. Макар в рамковата директива за водите (РДВ) (1) да се съдържа задължение да не се нанасят вреди на водните ресурси, ЕС позволява да се разработват проекти за гарантиране на енергийните доставки. Този проблем, който беше незначителен, сега заплашва да се превърне в постоянен, предвид проектите за добив на шистов газ. ЕИСК счита, че водните ресурси са от първостепенно значение. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК призовава Комисията да разясни въпроса с устойчивостта на ресурсите. Макар в рамковата директива за водите (РДВ) (1) да се съдържа задължение да не се нанасят вреди на водните ресурси, ЕС позволява да се разработват проекти за гарантиране на енергийните доставки. Този проблем, който беше незначителен, сега заплашва да се превърне в постоянен, предвид проектите за добив на шистов газ. ЕИСК счита, че водните ресурси са от първостепенно значение.

| 1.5 | ЕИСК препоръчва на Комисията да насърчи държавите членки да прилагат стриктно член 9 от РДВ (принцип „замърсителят плаща“), за да се постигне добро състояние на водите. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК препоръчва на Комисията да насърчи държавите членки да прилагат стриктно член 9 от РДВ (принцип „замърсителят плаща“), за да се постигне добро състояние на водите.

| 1.6 | ЕИСК призовава Комисията да разясни какво следва да се разбира под „недостиг на вода“. Ако става дума за класическото определение – търсенето на вода надвишава наличните ресурси - твърде често рискуваме да действаме твърде късно (загуба на гори и др.). Следователно, освен определението за минималните екологични потоци, е необходимо също така да бъдат определени степени на тревога, които да позволяват задействането на превантивни действия преди достигането на тези минимални равнища, за да се избегнат критични ситуации. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК призовава Комисията да разясни какво следва да се разбира под „недостиг на вода“. Ако става дума за класическото определение – търсенето на вода надвишава наличните ресурси - твърде често рискуваме да действаме твърде късно (загуба на гори и др.). Следователно, освен определението за минималните екологични потоци, е необходимо също така да бъдат определени степени на тревога, които да позволяват задействането на превантивни действия преди достигането на тези минимални равнища, за да се избегнат критични ситуации.

| 1.7 | ЕИСК призовава Комисията да използва инструментите на политиката на сближаване (ЕФРР, ЕСФ, европейското териториално сътрудничество и т.н.), за да насърчи:






  — | местните власти да инсталират съоръжения за третично пречистване в пречиствателните станции; |
| --- | --- | --- |

1.7

ЕИСК призовава Комисията да използва инструментите на политиката на сближаване (ЕФРР, ЕСФ, европейското териториално сътрудничество и т.н.), за да насърчи:

—

местните власти да инсталират съоръжения за третично пречистване в пречиствателните станции;

| — | икономическите оператори да обръщат повече внимание на устойчивостта на своята собственост на изменението на климата, като отдават предпочитание на естествените механизми за опазване на водните ресурси (почви, растителност и др.), например използвайки показателя за качество на почвите C/N (съотношение на въглерода към азота); |
| --- | --- |

—

икономическите оператори да обръщат повече внимание на устойчивостта на своята собственост на изменението на климата, като отдават предпочитание на естествените механизми за опазване на водните ресурси (почви, растителност и др.), например използвайки показателя за качество на почвите C/N (съотношение на въглерода към азота);

| — | най-добрите инициативи (план за действие LIFE и др.). |
| --- | --- |

—

най-добрите инициативи (план за действие LIFE и др.).

| 1.8 | ЕИСК призовава Комисията да повишава осведомеността за най-добрите налични техники. Затварянето на водния цикъл е цел, която вече не изглежда реалистична, ако се съди по постигнатия напредък, например от хартиената промишленост. В замяна на това ЕИСК счита, че е необходимо да се въведат стандарти и законодателство за намаляване на течовете по мрежите. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК призовава Комисията да повишава осведомеността за най-добрите налични техники. Затварянето на водния цикъл е цел, която вече не изглежда реалистична, ако се съди по постигнатия напредък, например от хартиената промишленост. В замяна на това ЕИСК счита, че е необходимо да се въведат стандарти и законодателство за намаляване на течовете по мрежите.

| 1.9 | ЕИСК призовава Комисията да предложи законодателен инструмент, за да наложи постепенно включване на ефективността в управлението на водите: отчитане, пренос, отвеждане на отпадните води и др. Не може да се интересуваме само от потреблението на вода за битови нужди, нито пък може да се задоволяваме с доброволни инициативи. Интегрираното управление се отнася за всички речни басейни. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК призовава Комисията да предложи законодателен инструмент, за да наложи постепенно включване на ефективността в управлението на водите: отчитане, пренос, отвеждане на отпадните води и др. Не може да се интересуваме само от потреблението на вода за битови нужди, нито пък може да се задоволяваме с доброволни инициативи. Интегрираното управление се отнася за всички речни басейни.

| 1.10 | ЕИСК призовава Комисията да разшири списъка на замърсителите (наноелементи, канцерогенни, мутагенни и токсични за репродукцията вещества), които не трябва да се срещат в повърхностните или подпочвените води, за да се опази здравето на гражданите (2), както и да изготви препоръки за повторно използване на пречистените води. ЕИСК подчертава важността на доклад No 1/2013 на Европейската агенция за околната среда (ЕАОС) „Ранни предупреждения и закъснели поуки II“ (3). |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК призовава Комисията да разшири списъка на замърсителите (наноелементи, канцерогенни, мутагенни и токсични за репродукцията вещества), които не трябва да се срещат в повърхностните или подпочвените води, за да се опази здравето на гражданите (2), както и да изготви препоръки за повторно използване на пречистените води. ЕИСК подчертава важността на доклад No 1/2013 на Европейската агенция за околната среда (ЕАОС) „Ранни предупреждения и закъснели поуки II“ (3).

| 1.11 | ЕИСК припомня своите опасения относно финансово компенсираните трансфери и призовава Комисията за повече предпазливост. Обществеността трябва задължително да бъде запознавана с всички проекти (вж. Конвенцията от Орхус), които да бъдат предмет на открити дебати. ЕИСК посочва, че една схема за трансфери би била несправедлива и в ущърб на населението, намиращо се в най-необлагодетелствано положение, без значение дали те се компенсират финансово. |
| --- | --- |

1.11

ЕИСК припомня своите опасения относно финансово компенсираните трансфери и призовава Комисията за повече предпазливост. Обществеността трябва задължително да бъде запознавана с всички проекти (вж. Конвенцията от Орхус), които да бъдат предмет на открити дебати. ЕИСК посочва, че една схема за трансфери би била несправедлива и в ущърб на населението, намиращо се в най-необлагодетелствано положение, без значение дали те се компенсират финансово.

2.   Контекст

| 2.1 | През 2000 г. с РДВ беше създадено правно основание за защита и опазване на европейските води, както и за осигуряване на тяхното устойчиво използване в дългосрочен план. Общата цел на РДВ е всички водоизточници в ЕС – езера, реки, потоци или подпочвени води – да бъдат приведени в добро състояние до 2015 г. |
| --- | --- |

2.1

През 2000 г. с РДВ беше създадено правно основание за защита и опазване на европейските води, както и за осигуряване на тяхното устойчиво използване в дългосрочен план. Общата цел на РДВ е всички водоизточници в ЕС – езера, реки, потоци или подпочвени води – да бъдат приведени в добро състояние до 2015 г.

| 2.2 | Комисията посочва, че властите често не успяват да съчетаят целите за ефективност и справедливост (поради което би било логично да се прилага принципът „замърсителят плаща“, като се премахнат контрапродуктивните или нанасящи вреда субсидии) с цел по този начин да се балансират приходите и инвестиционните разходи. |
| --- | --- |

2.2

Комисията посочва, че властите често не успяват да съчетаят целите за ефективност и справедливост (поради което би било логично да се прилага принципът „замърсителят плаща“, като се премахнат контрапродуктивните или нанасящи вреда субсидии) с цел по този начин да се балансират приходите и инвестиционните разходи.

| 2.3 | На 14 ноември 2012 г. Комисията публикува „Пакет от проекти“, състоящ се от три документа:






  — | Съобщение относно План за опазване на водните ресурси на Европа; |
| --- | --- | --- |

2.3

На 14 ноември 2012 г. Комисията публикува „Пакет от проекти“, състоящ се от три документа:

—

Съобщение относно План за опазване на водните ресурси на Европа;

| — | Доклад относно прегледа на европейската политика относно недостига на вода и сушите; |
| --- | --- |

—

Доклад относно прегледа на европейската политика относно недостига на вода и сушите;

| — | Доклад относно изпълнението на РДВ и плана за управление на речните басейни. |
| --- | --- |

—

Доклад относно изпълнението на РДВ и плана за управление на речните басейни.

| 2.3.1 | Предвид първостепенното значение на този ресурс, неговото управление е важен въпрос за гражданите на ЕС и освен това ни изправя пред предизвикателства по отношение на необходимия експертен опит. Резюметата на техническите оценки и оценките на въздействието са достатъчно важни, за да бъдат разпространявани сред организациите на гражданското общество и съответно достъпни на различните езици на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.1

Предвид първостепенното значение на този ресурс, неговото управление е важен въпрос за гражданите на ЕС и освен това ни изправя пред предизвикателства по отношение на необходимия експертен опит. Резюметата на техническите оценки и оценките на въздействието са достатъчно важни, за да бъдат разпространявани сред организациите на гражданското общество и съответно достъпни на различните езици на ЕС.

| 2.3.2 | Предложенията на Комисията са в резултат от различни дейности, по-специално от тези на ЕАОС:






  — | Towards efficient use of water ressources in Europe („Към ефективно използване на водните ресурси в Европа“), Доклад No 1/2012, 68 стр. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Предложенията на Комисията са в резултат от различни дейности, по-специално от тези на ЕАОС:

—

Towards efficient use of water ressources in Europe („Към ефективно използване на водните ресурси в Европа“), Доклад No 1/2012, 68 стр.

| — | European waters – assessment of status and pressures („Европейските води – оценка на състоянието и натиска“), Доклад No 8/2012, 96 стр. |
| --- | --- |

—

European waters – assessment of status and pressures („Европейските води – оценка на състоянието и натиска“), Доклад No 8/2012, 96 стр.

| — | European waters – current status and future challenges, synthesis („Европейските води – актуално състояние и бъдещи предизвикателства, обобщение“), 51 стр. |
| --- | --- |

—

European waters – current status and future challenges, synthesis („Европейските води – актуално състояние и бъдещи предизвикателства, обобщение“), 51 стр.

| — | Water resources in Europe in the context of vulnerability („Водните ресурси в Европа от гледна точка на тяхната уязвимост“), Доклад No 11/2012, 92 стр. |
| --- | --- |

—

Water resources in Europe in the context of vulnerability („Водните ресурси в Европа от гледна точка на тяхната уязвимост“), Доклад No 11/2012, 92 стр.

| 2.3.3 | Преразглеждането на европейската политика спрямо недостига на водата като ресурс и сушите е уместен, тъй като търсенето нараства, а ресурсът не се увеличава и, както се отбелязва в различни доклади на Организацията на обединените нации, линията на сушата се измества на север. |
| --- | --- |

2.3.3

Преразглеждането на европейската политика спрямо недостига на водата като ресурс и сушите е уместен, тъй като търсенето нараства, а ресурсът не се увеличава и, както се отбелязва в различни доклади на Организацията на обединените нации, линията на сушата се измества на север.

| 2.4 | В плана за водните ресурси се предлага подход с три направления, придружен от мерки на 25 етапа:






  — | подобряване на изпълнението на настоящата политика на ЕС в областта на водите чрез пълноценно използване на възможностите, предлагани от действащото законодателство; |
| --- | --- | --- |

2.4

В плана за водните ресурси се предлага подход с три направления, придружен от мерки на 25 етапа:

—

подобряване на изпълнението на настоящата политика на ЕС в областта на водите чрез пълноценно използване на възможностите, предлагани от действащото законодателство;

| — | насърчаване на интеграцията на целите на политиката в областта на водите в други области на действие, като селското стопанство, рибарството, възобновяемите енергийни източници, както и в Кохезионния фонд и структурните фондове; |
| --- | --- |

—

насърчаване на интеграцията на целите на политиката в областта на водите в други области на действие, като селското стопанство, рибарството, възобновяемите енергийни източници, както и в Кохезионния фонд и структурните фондове;

| — | премахване на пропуските в настоящата рамка, по-специално по отношение на необходимите инструменти за постигане на по-рационално използване на водите. |
| --- | --- |

—

премахване на пропуските в настоящата рамка, по-специално по отношение на необходимите инструменти за постигане на по-рационално използване на водите.

| 2.5 | Сроковете за осъществяване на плана за действие за водните ресурси са тясно свързани със сроковете по стратегията „Европа 2020“ на ЕС, по-специално с тези на Пътната карта за ефективно използване на ресурсите, чийто план за действие представлява целта по отношение на водите. |
| --- | --- |

2.5

Сроковете за осъществяване на плана за действие за водните ресурси са тясно свързани със сроковете по стратегията „Европа 2020“ на ЕС, по-специално с тези на Пътната карта за ефективно използване на ресурсите, чийто план за действие представлява целта по отношение на водите.

| 2.6 | На 22 септември 2010 г. ЕИСК публикува информационен доклад на специализирана секция REX, който беше представен на срещата на високо равнище на икономическите и социалните съвети от Евро-Средиземноморския регион през ноември 2010 г. – „Достоен труд и устойчиво развитие в средиземноморските страни с акцент върху секторите питейна вода, морска вода и водопречистване“. В него се очертават проблемите, свързани със засушаването в Средиземноморския регион, произтичащите от тях социални последици и условията за финансиране на свързаните с тях проекти. В отговор на искане на унгарското председателство, на 15 юни 2011 г. Комитетът прие проучвателно становище относно „Интегриране на водната политика към другите европейски политики“
   (4). На 23 май 2012 г. Комитетът прие становище относно „Приоритетни вещества в областта на политиката за водите“
   (5), а на 13 декември 2012 г. - становище относно „Европейско партньорство за иновации в сферата на водите“
   (6). ЕИСК би искал да се позове и на становищата относно „Тематична стратегия за опазване на почвите“
   (7) и „Седма програма на ЕС за действие за околната среда“
   (8). |
| --- | --- |

2.6

На 22 септември 2010 г. ЕИСК публикува информационен доклад на специализирана секция REX, който беше представен на срещата на високо равнище на икономическите и социалните съвети от Евро-Средиземноморския регион през ноември 2010 г. – „Достоен труд и устойчиво развитие в средиземноморските страни с акцент върху секторите питейна вода, морска вода и водопречистване“. В него се очертават проблемите, свързани със засушаването в Средиземноморския регион, произтичащите от тях социални последици и условията за финансиране на свързаните с тях проекти. В отговор на искане на унгарското председателство, на 15 юни 2011 г. Комитетът прие проучвателно становище относно „Интегриране на водната политика към другите европейски политики“
   (4). На 23 май 2012 г. Комитетът прие становище относно „Приоритетни вещества в областта на политиката за водите“
   (5), а на 13 декември 2012 г. - становище относно „Европейско партньорство за иновации в сферата на водите“
   (6). ЕИСК би искал да се позове и на становищата относно „Тематична стратегия за опазване на почвите“
   (7) и „Седма програма на ЕС за действие за околната среда“
   (8).

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК, както и Комисията, признава, че Рамковата директива за водите (РДВ) e подходящият инструмент за постигане на добро екологично състояние на водите в Европа. Целта обаче ще може да бъде постигната, само ако базите данни на РДВ се управляват от независими органи и ако се укрепи категорично нейното прилагане. До 2015 г. няма да бъде постигнато добро състояние на 47 % от водите, въпреки че в плана за действие се прави оценка на постигнатия напредък в областта на управлението на водите и се предлагат някои мерки, които да бъдат осъществени до 2020 г. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК, както и Комисията, признава, че Рамковата директива за водите (РДВ) e подходящият инструмент за постигане на добро екологично състояние на водите в Европа. Целта обаче ще може да бъде постигната, само ако базите данни на РДВ се управляват от независими органи и ако се укрепи категорично нейното прилагане. До 2015 г. няма да бъде постигнато добро състояние на 47 % от водите, въпреки че в плана за действие се прави оценка на постигнатия напредък в областта на управлението на водите и се предлагат някои мерки, които да бъдат осъществени до 2020 г.

| 3.2 | Някои държави членки се бавят с прилагането на член 9 от РДВ, въпреки че тя беше приета още през 2000 г., в резултат на което се забавя постигането на добро състояние на водите. ЕИСК счита, че принципът „замърсителят плаща“ трябва да е задължителен за отговарящите за управлението на водите винаги и навсякъде при определяне на цената на водата и размера на таксите за отвеждане на отпадните води, и препоръчва планът да се прилага както по отношение на областите с недостиг на вода, така и по отношение на онези, където тя е в изобилие. |
| --- | --- |

3.2

Някои държави членки се бавят с прилагането на член 9 от РДВ, въпреки че тя беше приета още през 2000 г., в резултат на което се забавя постигането на добро състояние на водите. ЕИСК счита, че принципът „замърсителят плаща“ трябва да е задължителен за отговарящите за управлението на водите винаги и навсякъде при определяне на цената на водата и размера на таксите за отвеждане на отпадните води, и препоръчва планът да се прилага както по отношение на областите с недостиг на вода, така и по отношение на онези, където тя е в изобилие.

| 3.2.1 | ЕИСК изразява съжаление, че държавите членки закъсняват с прилагането на РДВ и лишават гражданите от ползите от достъпа до води с по-добро качество. Ето защо изразяваме категорична подкрепа за това Комисията да наложи на всички държави членки да спазват РДВ. |
| --- | --- |

3.2.1

ЕИСК изразява съжаление, че държавите членки закъсняват с прилагането на РДВ и лишават гражданите от ползите от достъпа до води с по-добро качество. Ето защо изразяваме категорична подкрепа за това Комисията да наложи на всички държави членки да спазват РДВ.

| 3.3 | ЕИСК изразява обаче безпокойство от факта, че Комисията не предлага достатъчно новаторски мерки за подобряване на ефективността на управлението на водите. До 2030 г. се очаква търсенето да надвиши предлагането с до 40 %, което означава, че недостигът на ресурси ще засегне повечето от държавите членки. Подходът на Комисията е много рискован, тъй като се опира единствено на съществуващите инструменти и, с изключение на директивата за екодизайна, не предлага политика за управление „по продукт“, за да се отговори на потребителските търсения на домакинствата, индустрията (включително кариерите) и земеделците. При тези условия има опасност още повече водоизточници да пресъхнат или да станат нездравословни. ЕИСК изразява безпокойство, че гражданите ще продължат да плащат такси, за да субсидират производствени системи, в които не се прилага подход за устойчиво развитите. Интегрираното управление на водните ресурси (ИУВР) е само обща референция; необходимо е да се уточнят условията, при които то трябва да се прилага за всички речни басейни. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК изразява обаче безпокойство от факта, че Комисията не предлага достатъчно новаторски мерки за подобряване на ефективността на управлението на водите. До 2030 г. се очаква търсенето да надвиши предлагането с до 40 %, което означава, че недостигът на ресурси ще засегне повечето от държавите членки. Подходът на Комисията е много рискован, тъй като се опира единствено на съществуващите инструменти и, с изключение на директивата за екодизайна, не предлага политика за управление „по продукт“, за да се отговори на потребителските търсения на домакинствата, индустрията (включително кариерите) и земеделците. При тези условия има опасност още повече водоизточници да пресъхнат или да станат нездравословни. ЕИСК изразява безпокойство, че гражданите ще продължат да плащат такси, за да субсидират производствени системи, в които не се прилага подход за устойчиво развитите. Интегрираното управление на водните ресурси (ИУВР) е само обща референция; необходимо е да се уточнят условията, при които то трябва да се прилага за всички речни басейни.

| 3.4 | ЕИСК приветства мерките, с които се цели опазване на екосистемите, и подкрепя подхода за опазване на естествените водоносни слоеве. Този подход има предимства от гледна точка на устойчивостта на видовете и екосистемите на изменението на климата, особено ако е съпроводен от подходящи мерки за Общата селскостопанска политика и политиката за развитие на селските райони. За съжаление, Комисията не е подчертала в достатъчна степен взаимодействието между водите и климата. Следва да се формулират мерки, които да гарантират, че атмосферните води се задържат в почвите и се оттичат към подпочвените води. |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК приветства мерките, с които се цели опазване на екосистемите, и подкрепя подхода за опазване на естествените водоносни слоеве. Този подход има предимства от гледна точка на устойчивостта на видовете и екосистемите на изменението на климата, особено ако е съпроводен от подходящи мерки за Общата селскостопанска политика и политиката за развитие на селските райони. За съжаление, Комисията не е подчертала в достатъчна степен взаимодействието между водите и климата. Следва да се формулират мерки, които да гарантират, че атмосферните води се задържат в почвите и се оттичат към подпочвените води.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | Въпросът за водите е от първостепенна важност, тъй като тя е жизненоважен ресурс за хората и природните екосистеми, както и общо наследство на всички човешки същества. |
| --- | --- |

4.1

Въпросът за водите е от първостепенна важност, тъй като тя е жизненоважен ресурс за хората и природните екосистеми, както и общо наследство на всички човешки същества.

| 4.2 | Политиката в областта на водоснабдяването и канализацията следва да бъде включена в подход за устойчиво развитие, даващ възможност този ресурс да задоволява настоящите нужди на населението и да бъде запазен за задоволяване на нуждите на бъдещите поколения. Както в Европа, така и в целия свят, много хора нямат достъп до този жизненоважен ресурс. Концепцията на ООН, която признава всеобщото право на достъп до питейна вода в достатъчно количество и до канализация, ще позволи на над 1 милион души в Европа, които нямат достъп до безопасна, чиста и ценово достъпна вода, както и на няколко милиона европейски граждани, които не разполагат с никаква канализационна система, да упражнят едно от основните си права (9). |
| --- | --- |

4.2

Политиката в областта на водоснабдяването и канализацията следва да бъде включена в подход за устойчиво развитие, даващ възможност този ресурс да задоволява настоящите нужди на населението и да бъде запазен за задоволяване на нуждите на бъдещите поколения. Както в Европа, така и в целия свят, много хора нямат достъп до този жизненоважен ресурс. Концепцията на ООН, която признава всеобщото право на достъп до питейна вода в достатъчно количество и до канализация, ще позволи на над 1 милион души в Европа, които нямат достъп до безопасна, чиста и ценово достъпна вода, както и на няколко милиона европейски граждани, които не разполагат с никаква канализационна система, да упражнят едно от основните си права (9).

| 4.3 | За тази цел ЕИСК призовава Европейската комисия да предложи законодателство, в което достъпът до водоснабдяване и канализация да се признава за право на човека в приетия от ООН смисъл, както и да насърчи водоснабдяването и канализацията като жизненоважни обществени услуги за всички. Европейското законодателство следва да изисква от правителствата да гарантират и предоставят на населението канализация и безопасна питейна вода в достатъчно количество. ЕИСК препоръчва:






  — | европейските институции и държавите членки да бъдат задължени да гарантират, че всички граждани могат да упражняват правото си на водоснабдяване и канализация; |
| --- | --- | --- |

4.3

За тази цел ЕИСК призовава Европейската комисия да предложи законодателство, в което достъпът до водоснабдяване и канализация да се признава за право на човека в приетия от ООН смисъл, както и да насърчи водоснабдяването и канализацията като жизненоважни обществени услуги за всички. Европейското законодателство следва да изисква от правителствата да гарантират и предоставят на населението канализация и безопасна питейна вода в достатъчно количество. ЕИСК препоръчва:

—

европейските институции и държавите членки да бъдат задължени да гарантират, че всички граждани могат да упражняват правото си на водоснабдяване и канализация;

| — | водоснабдяването и управлението на водните ресурси да не бъдат предмет единствено на „правилата на вътрешния пазар“, а услугите в областта на водите да бъдат изключени от либерализацията и от обхвата на директивата за концесиите (10); |
| --- | --- |

—

водоснабдяването и управлението на водните ресурси да не бъдат предмет единствено на „правилата на вътрешния пазар“, а услугите в областта на водите да бъдат изключени от либерализацията и от обхвата на директивата за концесиите (10);

| — | ЕС да активизира усилията си за осигуряване на универсален достъп до водоснабдяване и канализация на своята територия. |
| --- | --- |

—

ЕС да активизира усилията си за осигуряване на универсален достъп до водоснабдяване и канализация на своята територия.

| 4.4 | Достъпът до вода е основно право, тясно свързано с предоставянето на свързани с водата услуги и ценообразуването в областта на водите. В този смисъл ЕИСК отбелязва протичащото разследване на водния пазар във Франция, което Комисията започна през януари 2012 г. Три от водещите многонационални групи на световния воден пазар са френски. Комитетът подкрепя обхвата на тази официална процедура за нарушение на антитръстовите разпоредби и злоупотреба с господстващо положение вследствие на разследването на тези три предприятия през пролетта на 2010 г. Процедурата следва да даде възможност на Комисията да определи дали трите предприятия, „заедно с Професионалната федерация на водните предприятия (FP2E)“, са съгласували действията си на френския пазар на питейна вода и отпадни води в нарушение на антитръстовите разпоредби на ЕС и да провери дали са се договаряли за елементите на цените за крайните потребители. ЕИСК очаква с голямо нетърпение публикуването на резултатите. |
| --- | --- |

4.4

Достъпът до вода е основно право, тясно свързано с предоставянето на свързани с водата услуги и ценообразуването в областта на водите. В този смисъл ЕИСК отбелязва протичащото разследване на водния пазар във Франция, което Комисията започна през януари 2012 г. Три от водещите многонационални групи на световния воден пазар са френски. Комитетът подкрепя обхвата на тази официална процедура за нарушение на антитръстовите разпоредби и злоупотреба с господстващо положение вследствие на разследването на тези три предприятия през пролетта на 2010 г. Процедурата следва да даде възможност на Комисията да определи дали трите предприятия, „заедно с Професионалната федерация на водните предприятия (FP2E)“, са съгласували действията си на френския пазар на питейна вода и отпадни води в нарушение на антитръстовите разпоредби на ЕС и да провери дали са се договаряли за елементите на цените за крайните потребители. ЕИСК очаква с голямо нетърпение публикуването на резултатите.

| 4.5 | Трансферите от един воден обект към друг предполагат значителни инвестиции и могат да бъдат свързани със съществени рискове за околната среда; те не насърчават рационално използване на ресурсите, а засилват неравенствата, тъй като най-богатите икономически оператори са тези, които биха могли да си позволят да платят най-скъпо за редкия ресурс. |
| --- | --- |

4.5

Трансферите от един воден обект към друг предполагат значителни инвестиции и могат да бъдат свързани със съществени рискове за околната среда; те не насърчават рационално използване на ресурсите, а засилват неравенствата, тъй като най-богатите икономически оператори са тези, които биха могли да си позволят да платят най-скъпо за редкия ресурс.

| 4.6 | В съобщението се предлага само използване на НДНТ, за да се намалят течовете по мрежите. Тази проблематика по дефиниция следва да бъде разгледана чрез определяне на стандарти и по-добро регламентиране за всеки речен басейн. Определянето на стандарти се оказа от полза за подобряване на услугите и производителността. Комисията би могла да обмисли план за намаляване на течовете. |
| --- | --- |

4.6

В съобщението се предлага само използване на НДНТ, за да се намалят течовете по мрежите. Тази проблематика по дефиниция следва да бъде разгледана чрез определяне на стандарти и по-добро регламентиране за всеки речен басейн. Определянето на стандарти се оказа от полза за подобряване на услугите и производителността. Комисията би могла да обмисли план за намаляване на течовете.

| 4.7 | Когато създател на проект предвижда инфраструктурен проект, който променя условията в даден воден обект, той трябва задължително да спазва целите за опазване на биологичното разнообразие. ЕИСК припомня, че различни обекти по Ramsar бяха пожертвани заради напояването. ЕИСК подчертава, че в плана не се предвижда отстраняване на вече нанесени щети и че предложенията са недостатъчни, тъй като става въпрос само за риболовни стълби или за съоръжения за преминаване на рибите. Може само да се съжалява, че в плана не се уточнява, че трябва задължително да се опазват териториите около горното течение на реките и малките басейни (блата, малки езера, торфища и др.). |
| --- | --- |

4.7

Когато създател на проект предвижда инфраструктурен проект, който променя условията в даден воден обект, той трябва задължително да спазва целите за опазване на биологичното разнообразие. ЕИСК припомня, че различни обекти по Ramsar бяха пожертвани заради напояването. ЕИСК подчертава, че в плана не се предвижда отстраняване на вече нанесени щети и че предложенията са недостатъчни, тъй като става въпрос само за риболовни стълби или за съоръжения за преминаване на рибите. Може само да се съжалява, че в плана не се уточнява, че трябва задължително да се опазват териториите около горното течение на реките и малките басейни (блата, малки езера, торфища и др.).

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1–73.

1

(2)  ОВ C 229, 31.7.2012 г., стр. 116-118.

2

(3)  http://www.eea.europa.eu/fr/pressroom/newsreleases/ce-que-coute-d2019ignorer-les.

3

(4)  ОВ C 248 от 25.8.2013 г., стр. 43-48.

4

(5)  ОВ C 229 от 31.7.2012 г., стр. 116-118.

5

(6)  ОВ C 44 от 15.2.2013 г., стр. 147-152.

6

(7)  ОВ C 168, 20.7.2007 г., стр. 29-33.

7

(8)  ОВ C 161, 6.6.2013 г., стр. 77-81.

8

(9)  ОВ C 44, 15.2.2013 г., стр. 147-152.

9

(10)  ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр. 84-96.

10

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

към становището на Комитета

Следното контрастановище, което получи най-малко една четвърт от подадените гласове, беше отхвърлено по време на разискванията:

Целият текст на становището се заменя със следния нов текст:

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Водата е от основно значение за живота на хората, природата и икономиката. Тя непрекъснато се възобновява, но не е неизчерпаем ресурс и не може да бъде произведена или заменена с други ресурси. |
| --- | --- |

1.1

Водата е от основно значение за живота на хората, природата и икономиката. Тя непрекъснато се възобновява, но не е неизчерпаем ресурс и не може да бъде произведена или заменена с други ресурси.

| 1.2 | През последните десетилетия беше постигнат значителен напредък в усилията за намаляване на изхвърлянето на замърсители във водите в Европа, което доведе до подобряване на качеството на водите. Данните обаче сочат, че повече от половината от повърхностните водни обекти в Европа не са в добро екологично състояние или са без добър екологичен потенциал, поради което за тях е необходимо да бъдат предприети допълнителни мерки за постигане на целта на Рамковата директива за водите (РДВ). |
| --- | --- |

1.2

През последните десетилетия беше постигнат значителен напредък в усилията за намаляване на изхвърлянето на замърсители във водите в Европа, което доведе до подобряване на качеството на водите. Данните обаче сочат, че повече от половината от повърхностните водни обекти в Европа не са в добро екологично състояние или са без добър екологичен потенциал, поради което за тях е необходимо да бъдат предприети допълнителни мерки за постигане на целта на Рамковата директива за водите (РДВ).

| 1.3 | В плана се признава, че водната среда се различава значително в различните територии на ЕС и затова, в съответствие с принципа на субсидиарност и пропорционалност, не се предлагат универсални решения. |
| --- | --- |

1.3

В плана се признава, че водната среда се различава значително в различните територии на ЕС и затова, в съответствие с принципа на субсидиарност и пропорционалност, не се предлагат универсални решения.

| 1.4 | Комитетът оценява високо мащаба и качеството на работата, извършена в подготвителния етап на Плана за водните ресурси. Документът се основава на щателна оценка на натрупания опит по проблемите на водите от плановете за управление на речните басейни (ПУРБ), както и на информация от експертни проучвания. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът оценява високо мащаба и качеството на работата, извършена в подготвителния етап на Плана за водните ресурси. Документът се основава на щателна оценка на натрупания опит по проблемите на водите от плановете за управление на речните басейни (ПУРБ), както и на информация от експертни проучвания.

| 1.5 | И четирите основни принципа на законодателството в областта на околната среда са целесъобразно приложени за справяне с големия брой проблеми и за укрепване на хуманитарния принцип за достъп до безопасна питейна вода и основни канализационни услуги в световен мащаб. |
| --- | --- |

1.5

И четирите основни принципа на законодателството в областта на околната среда са целесъобразно приложени за справяне с големия брой проблеми и за укрепване на хуманитарния принцип за достъп до безопасна питейна вода и основни канализационни услуги в световен мащаб.

| 1.6 | ЕИСК оценява високо концепцията за речните басейни като основни елементи на политиката на ЕС в областта на водите, която улеснява сътрудничеството между държавите членки за възможно най-ефективно решаване на основните проблеми. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК оценява високо концепцията за речните басейни като основни елементи на политиката на ЕС в областта на водите, която улеснява сътрудничеството между държавите членки за възможно най-ефективно решаване на основните проблеми.

| 1.7 | Макар че според ЕИСК планът и всички информационни документи са изключително добре съставени, необходимо е да се обърне още по-голямо внимание на изпълнението на планираните действия. |
| --- | --- |

1.7

Макар че според ЕИСК планът и всички информационни документи са изключително добре съставени, необходимо е да се обърне още по-голямо внимание на изпълнението на планираните действия.

| 1.8 | При изпълнението на съществуващите регулаторни мерки (направление 1) следва да се обърне внимание на намаляването на разпръснатите източници на замърсяване. Изпълнението следва да се стимулира адекватно в съответствие със специфичните условия във всеки речен басейн. |
| --- | --- |

1.8

При изпълнението на съществуващите регулаторни мерки (направление 1) следва да се обърне внимание на намаляването на разпръснатите източници на замърсяване. Изпълнението следва да се стимулира адекватно в съответствие със специфичните условия във всеки речен басейн.

| 1.9 | Прилагането на принципа „замърсителят плаща“ изисква подходящо измерване и наблюдение, за да се изгради солидна основа за всякакви по-нататъшни действия. Все пак тези изисквания следва да бъдат пропорционални по отношение на съответното населено място и на сериозността на проблемите, които трябва да бъдат решени. |
| --- | --- |

1.9

Прилагането на принципа „замърсителят плаща“ изисква подходящо измерване и наблюдение, за да се изгради солидна основа за всякакви по-нататъшни действия. Все пак тези изисквания следва да бъдат пропорционални по отношение на съответното населено място и на сериозността на проблемите, които трябва да бъдат решени.

| 1.10 | В Плана с основание се поставя изискването за доразработване на сметките за наличностите на водни ресурси съвместно с държавите членки и Европейската агенция за околната среда (ЕАОС). Тези сметки ще позволят на отговарящите за управлението на речните басейни да изчисляват какво количество вода може да бъде използвано и какво количество би следвало да се задели за поддържане на функциите на екосистемите (екологични потоци). |
| --- | --- |

1.10

В Плана с основание се поставя изискването за доразработване на сметките за наличностите на водни ресурси съвместно с държавите членки и Европейската агенция за околната среда (ЕАОС). Тези сметки ще позволят на отговарящите за управлението на речните басейни да изчисляват какво количество вода може да бъде използвано и какво количество би следвало да се задели за поддържане на функциите на екосистемите (екологични потоци).

| 1.11 | Незаконното водовземане е сериозен проблем в някои региони с натиск върху водните ресурси. Проучванията с цел проверка на данните от „Коперник“/ГМОСС ще позволят на държавите членки да установяват случаите на незаконно водовземане. |
| --- | --- |

1.11

Незаконното водовземане е сериозен проблем в някои региони с натиск върху водните ресурси. Проучванията с цел проверка на данните от „Коперник“/ГМОСС ще позволят на държавите членки да установяват случаите на незаконно водовземане.

| 1.12 | Комитетът изтъква, че е необходимо да се използва тази отлична възможност за координиране на дневния ред в областта на водите с Общата селскостопанска политика (ОСП) сега, когато Парламентът, Съветът и Комисията определят дневния ред за следващите седем години. Този шанс не бива да се пропуска. |
| --- | --- |

1.12

Комитетът изтъква, че е необходимо да се използва тази отлична възможност за координиране на дневния ред в областта на водите с Общата селскостопанска политика (ОСП) сега, когато Парламентът, Съветът и Комисията определят дневния ред за следващите седем години. Този шанс не бива да се пропуска.

| 1.13 | Мерките за защита от наводнения (които понастоящем са изключително актуални в Централна Европа) ще изискват координирано финансиране, включително от структурните/кохезионните фондове. Освен това някои от планираните мерки (в отговор на предишни наводнения) не бяха изпълнени докрай заради редица административни пречки. |
| --- | --- |

1.13

Мерките за защита от наводнения (които понастоящем са изключително актуални в Централна Европа) ще изискват координирано финансиране, включително от структурните/кохезионните фондове. Освен това някои от планираните мерки (в отговор на предишни наводнения) не бяха изпълнени докрай заради редица административни пречки.

| 1.14 | Комитетът вече даде положителна оценка на партньорствата за иновации в сферата на водите и на селскостопанската производителност и устойчивост. Трябва да се подчертае, че тези инициативи бяха разработени „отдолу нагоре“. |
| --- | --- |

1.14

Комитетът вече даде положителна оценка на партньорствата за иновации в сферата на водите и на селскостопанската производителност и устойчивост. Трябва да се подчертае, че тези инициативи бяха разработени „отдолу нагоре“.

| 1.15 | Политическите мерки извън сферата на прясната вода могат да играят роля и за укрепване на усилията за предотвратяване на замърсяването на водите. Така например законодателството относно устойчивото използване на пестициди, емисиите от промишлеността и лекарствените продукти, както и Регламентът за REACH, следва да бъдат координирани с РДВ. |
| --- | --- |

1.15

Политическите мерки извън сферата на прясната вода могат да играят роля и за укрепване на усилията за предотвратяване на замърсяването на водите. Така например законодателството относно устойчивото използване на пестициди, емисиите от промишлеността и лекарствените продукти, както и Регламентът за REACH, следва да бъдат координирани с РДВ.

| 1.16 | Усилията за попълване на пропуските в съществуващата рамка основателно са насочени към подобряване на ефективността на водоползването, включително ключовия аспект на повишаване на потенциала за повторно използване на водата. Най-напред трябва да бъдат въведени критерии за безопасно повторно използване на водата, за да се постигнат желаните и очаквани резултати. |
| --- | --- |

1.16

Усилията за попълване на пропуските в съществуващата рамка основателно са насочени към подобряване на ефективността на водоползването, включително ключовия аспект на повишаване на потенциала за повторно използване на водата. Най-напред трябва да бъдат въведени критерии за безопасно повторно използване на водата, за да се постигнат желаните и очаквани резултати.

| 1.17 | Накрая Комитетът отбелязва важните аспекти на управлението на почвите и горите, които са тясно свързани с проблемите на водите. |
| --- | --- |

1.17

Накрая Комитетът отбелязва важните аспекти на управлението на почвите и горите, които са тясно свързани с проблемите на водите.

| 1.18 | ЕИСК предупреждава, че усилията за постигане на определените в плана цели ще се сблъскат с някои препятствия. Всички страни, участващи в предвидения в плана процес, следва да са запознати със съществуващите рискове и на своето равнище на отговорност да положат максимални усилия за премахване на възможно най-много от тях. Гражданското общество следва да бъде привлечено по-активно в този труден процес, получавайки подходяща информация, упражнявайки правомощията си при взимането на политически решения и съобразявайки поведението си със свързаните с водите предизвикателства. |
| --- | --- |

1.18

ЕИСК предупреждава, че усилията за постигане на определените в плана цели ще се сблъскат с някои препятствия. Всички страни, участващи в предвидения в плана процес, следва да са запознати със съществуващите рискове и на своето равнище на отговорност да положат максимални усилия за премахване на възможно най-много от тях. Гражданското общество следва да бъде привлечено по-активно в този труден процес, получавайки подходяща информация, упражнявайки правомощията си при взимането на политически решения и съобразявайки поведението си със свързаните с водите предизвикателства.

2.   Контекст – документи на Комисията

| 2.1 | Водата е от основно значение за живота на хората, природата и икономиката. Тя непрекъснато се възобновява, но не е неизчерпаема и не може да бъде произведена или заменена с други ресурси. Прясната вода е само около 2 % от водата на планетата и конкурентното търсене може да доведе до приблизително 40 % недостиг на вода в световен мащаб до 2030 г. |
| --- | --- |

2.1

Водата е от основно значение за живота на хората, природата и икономиката. Тя непрекъснато се възобновява, но не е неизчерпаема и не може да бъде произведена или заменена с други ресурси. Прясната вода е само около 2 % от водата на планетата и конкурентното търсене може да доведе до приблизително 40 % недостиг на вода в световен мащаб до 2030 г.

| 2.2 | Документите в пакета включват два важни доклада и план на необходимите ключови действия:






  — | Доклад за изпълнението на Рамковата директива за водите (2000/60/ЕО) – Планове за управление на речните басейни; |
| --- | --- | --- |

2.2

Документите в пакета включват два важни доклада и план на необходимите ключови действия:

—

Доклад за изпълнението на Рамковата директива за водите (2000/60/ЕО) – Планове за управление на речните басейни;

| — | Доклад относно прегледа на европейската политика относно недостига на вода и сушите; |
| --- | --- |

—

Доклад относно прегледа на европейската политика относно недостига на вода и сушите;

| — | План за опазване на водните ресурси на Европа. |
| --- | --- |

—

План за опазване на водните ресурси на Европа.

| 2.3 | Съществуват множество изследвания, които показват многостранния характер на проблемите, свързани с водите. Доколкото може да се съди от представените документи, в Плана за водните ресурси са разгледани основните проблеми. |
| --- | --- |

2.3

Съществуват множество изследвания, които показват многостранния характер на проблемите, свързани с водите. Доколкото може да се съди от представените документи, в Плана за водните ресурси са разгледани основните проблеми.

| 2.4 | За да се осигури яснота и подкрепа при изпълнението, като част от общата стратегия за прилагане на РДВ, в рамките на открит и приобщаваш процес, включващ широк кръг заинтересовани страни, бяха изготвени 26 ръководства по различни аспекти от прилагането на РДВ. |
| --- | --- |

2.4

За да се осигури яснота и подкрепа при изпълнението, като част от общата стратегия за прилагане на РДВ, в рамките на открит и приобщаваш процес, включващ широк кръг заинтересовани страни, бяха изготвени 26 ръководства по различни аспекти от прилагането на РДВ.

| 2.5 | Публичната консултация стигна до заключението, че общата стратегия за прилагане е засегнала напълно или частично подходящите въпроси и че изготвените насоки са били полезни при практическото прилагане на политиката на ЕС в областта на водите. По някои въпроси обаче (като например анализа на разходите и ползите, определянето на целите) е необходима допълнителна яснота, а ръководствата щяха да бъдат още по-полезни, ако бяха изготвени на по-ранен етап от графика на прилагане. |
| --- | --- |

2.5

Публичната консултация стигна до заключението, че общата стратегия за прилагане е засегнала напълно или частично подходящите въпроси и че изготвените насоки са били полезни при практическото прилагане на политиката на ЕС в областта на водите. По някои въпроси обаче (като например анализа на разходите и ползите, определянето на целите) е необходима допълнителна яснота, а ръководствата щяха да бъдат още по-полезни, ако бяха изготвени на по-ранен етап от графика на прилагане.

| 2.6 | Напредъкът, постигнат благодарение на възприемането на цялостен екосистемен подход към целите в областта на водите, може да не се окаже достатъчен. В бъдеще може да се наложи да бъде преразгледано определението за добро състояние, за да се гарантира, че е достатъчно амбициозно, с цел да се предотврати по-нататъшното влошаване. Освен това вече се отчита в много по-голяма степен важността на защитата на екосистемните услуги. |
| --- | --- |

2.6

Напредъкът, постигнат благодарение на възприемането на цялостен екосистемен подход към целите в областта на водите, може да не се окаже достатъчен. В бъдеще може да се наложи да бъде преразгледано определението за добро състояние, за да се гарантира, че е достатъчно амбициозно, с цел да се предотврати по-нататъшното влошаване. Освен това вече се отчита в много по-голяма степен важността на защитата на екосистемните услуги.

| 2.7 | В проверката за пригодност бяха установени най-важните проблеми, на които трябва да се потърси решение:






  — | Качеството на водата: информацията в първите планове за управление на речните басейни (ПУРБ) от 2009 г. сочи, че повече от половината от повърхностните водни обекти в Европа не отговарят на критериите за добро екологично състояние. В допълнение към мерките, предвидени в предишните директиви (за нитратите, за пречистването на градските отпадни води, за емисиите от промишлеността), са необходими допълнителни действия за постигане на целите на РДВ. |
| --- | --- | --- |

2.7

В проверката за пригодност бяха установени най-важните проблеми, на които трябва да се потърси решение:

—

Качеството на водата: информацията в първите планове за управление на речните басейни (ПУРБ) от 2009 г. сочи, че повече от половината от повърхностните водни обекти в Европа не отговарят на критериите за добро екологично състояние. В допълнение към мерките, предвидени в предишните директиви (за нитратите, за пречистването на градските отпадни води, за емисиите от промишлеността), са необходими допълнителни действия за постигане на целите на РДВ.

| — | Проблемът с недостига на вода обхваща все повече части на Европа. Той засяга големи райони, особено в Южна Европа, а конкурентните начини на използване повишават търсенето в европейски мащаб. В редица европейски региони недостигът на вода е непосредствена и дългосрочна заплаха за екосистемите и водоснабдяването на селското стопанство, промишлеността и битовите потребители. |
| --- | --- |

—

Проблемът с недостига на вода обхваща все повече части на Европа. Той засяга големи райони, особено в Южна Европа, а конкурентните начини на използване повишават търсенето в европейски мащаб. В редица европейски региони недостигът на вода е непосредствена и дългосрочна заплаха за екосистемите и водоснабдяването на селското стопанство, промишлеността и битовите потребители.

| — | Честотата и интензивността на наводненията и сушите, както и нанасяните от тях екологични и икономически щети, изглежда са се увеличили през последните тридесет години. Това може да се отдаде както на изменението на климата, така и на други видове натиск, предизвикан от човека (например промените в земеползването). От 1998 г. насам наводненията в Европа причиниха смъртта на близо 700 души, преместването на близо половин милион и доведоха до (застрахователни) финансови разходи в размер на най-малко 25 млрд. евро. |
| --- | --- |

—

Честотата и интензивността на наводненията и сушите, както и нанасяните от тях екологични и икономически щети, изглежда са се увеличили през последните тридесет години. Това може да се отдаде както на изменението на климата, така и на други видове натиск, предизвикан от човека (например промените в земеползването). От 1998 г. насам наводненията в Европа причиниха смъртта на близо 700 души, преместването на близо половин милион и доведоха до (застрахователни) финансови разходи в размер на най-малко 25 млрд. евро.

| — | Други фактори, които оказват сериозен натиск върху водите в ЕС, са изхвърлянето на замърсители, хидроморфологичните изменения и водовземането, които се дължат предимно на демографския растеж, земеползването и икономическите дейности. |
| --- | --- |

—

Други фактори, които оказват сериозен натиск върху водите в ЕС, са изхвърлянето на замърсители, хидроморфологичните изменения и водовземането, които се дължат предимно на демографския растеж, земеползването и икономическите дейности.

| 2.8 | През последните десетилетия беше постигнат значителен напредък в усилията за намаляване на изхвърлянето на замърсители във водите в Европа, което доведе до подобряване на качеството на водите. Съдържащите се в първите ПУРБ данни обаче сочат, че повече от половината от повърхностните водни обекти в Европа не са в добро екологично състояние и нямат добър екологичен потенциал, поради което за тях е необходимо да бъдат предприети допълнителни мерки за постигане на целта на РДВ. Според сведенията, факторите, които оказват най-голям натиск върху повърхностните водни обекти, са замърсяването от разпръснати източници, което води до обогатяване с хранителни вещества, и хидроморфологичният натиск, който изменя местообитанията. |
| --- | --- |

2.8

През последните десетилетия беше постигнат значителен напредък в усилията за намаляване на изхвърлянето на замърсители във водите в Европа, което доведе до подобряване на качеството на водите. Съдържащите се в първите ПУРБ данни обаче сочат, че повече от половината от повърхностните водни обекти в Европа не са в добро екологично състояние и нямат добър екологичен потенциал, поради което за тях е необходимо да бъдат предприети допълнителни мерки за постигане на целта на РДВ. Според сведенията, факторите, които оказват най-голям натиск върху повърхностните водни обекти, са замърсяването от разпръснати източници, което води до обогатяване с хранителни вещества, и хидроморфологичният натиск, който изменя местообитанията.

| 2.9 | В плана се признава, че водната среда се различава значително в отделните територии на ЕС и затова, в съответствие с принципа на субсидиарност, не се предлагат универсални решения. В него се акцентира върху ключови теми, като подобряване на земеползването, решаване на проблема със замърсяването на водите, подобряване на ефективността на използването на водата и повишаване на устойчивостта, както и подобряване на управлението от страна на участниците в управлението на водните ресурси. |
| --- | --- |

2.9

В плана се признава, че водната среда се различава значително в отделните територии на ЕС и затова, в съответствие с принципа на субсидиарност, не се предлагат универсални решения. В него се акцентира върху ключови теми, като подобряване на земеползването, решаване на проблема със замърсяването на водите, подобряване на ефективността на използването на водата и повишаване на устойчивостта, както и подобряване на управлението от страна на участниците в управлението на водните ресурси.

| 2.10 | В Плана за справяне с основните проблеми на различни равнища са представени редица специфични мерки/програми/действия, групирани в три направления на работата:






  — | изпълнение; |
| --- | --- | --- |

2.10

В Плана за справяне с основните проблеми на различни равнища са представени редица специфични мерки/програми/действия, групирани в три направления на работата:

—

изпълнение;

| — | интегриране на водната политика в другите европейски политики; |
| --- | --- |

—

интегриране на водната политика в другите европейски политики;

| — | попълване на пропуските в съществуващата рамка. |
| --- | --- |

—

попълване на пропуските в съществуващата рамка.

Действията вече са започнати и се планира да бъдат завършени до 2016 г., с изключение на дългосрочните действия/програми, които ще бъдат завършени до 2021 г.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Комитетът оценява високо обхвата и качеството на работата, извършена в подготвителния етап на плана. Документът се основава на щателна оценка на натрупания опит по проблемите, свързани с водите, от ПУРБ, както и на информация от експертни проучвания. Освен това следва да се отбележи, че права, свързани с водата, винаги са били важна част от правната структура в европейските страни и така в тази област е натрупан дългогодишен опит. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът оценява високо обхвата и качеството на работата, извършена в подготвителния етап на плана. Документът се основава на щателна оценка на натрупания опит по проблемите, свързани с водите, от ПУРБ, както и на информация от експертни проучвания. Освен това следва да се отбележи, че права, свързани с водата, винаги са били важна част от правната структура в европейските страни и така в тази област е натрупан дългогодишен опит.

| 3.2 | И четирите основни принципа на законодателството в областта на околната среда бяха целесъобразно приложени за справяне с големия брой проблеми и за укрепване на принципа на достъп до безопасна питейна вода и основни канализационни услуги в световен мащаб. |
| --- | --- |

3.2

И четирите основни принципа на законодателството в областта на околната среда бяха целесъобразно приложени за справяне с големия брой проблеми и за укрепване на принципа на достъп до безопасна питейна вода и основни канализационни услуги в световен мащаб.

| 3.3 | В Плана не само официално се признава голямата променливост на природните условия по отношение на водата в ЕС, но и се предлагат практически действия с акцент върху ключовите конкретни проблеми в отделни региони / речни басейни. ЕИСК оценява високо концепцията за речните басейни като основни елементи на политиката на ЕС в областта на водите, която улеснява сътрудничеството между държавите членки за възможно най-ефективно решаване на основните проблеми. |
| --- | --- |

3.3

В Плана не само официално се признава голямата променливост на природните условия по отношение на водата в ЕС, но и се предлагат практически действия с акцент върху ключовите конкретни проблеми в отделни региони / речни басейни. ЕИСК оценява високо концепцията за речните басейни като основни елементи на политиката на ЕС в областта на водите, която улеснява сътрудничеството между държавите членки за възможно най-ефективно решаване на основните проблеми.

| 3.4 | Комитетът изразява задоволство и от документа за проверка на пригодността (1), който е един от първите по рода си и предоставя ценна оценка както на политиката в областта на водите в качеството ѝ на самостоятелна политика, така и на вписването ѝ в контекста на цялостния корпус на законодателството в свързани области на политика. |
| --- | --- |

3.4

Комитетът изразява задоволство и от документа за проверка на пригодността (1), който е един от първите по рода си и предоставя ценна оценка както на политиката в областта на водите в качеството ѝ на самостоятелна политика, така и на вписването ѝ в контекста на цялостния корпус на законодателството в свързани области на политика.

| 3.5 | Макар че според ЕИСК планът и всички информационни документи са изключително добре съставени, необходимо е да се обърне още по-голямо внимание на изпълнението на планираните действия. Както обикновено, и в този случай то ще бъде трудно и сега трябва да се превърне в първостепенен приоритет. За постигане на окончателен успех на този план би трябвало да се използват всички възможни политически усилия, стимули и методи за управление на системи/проекти. |
| --- | --- |

3.5

Макар че според ЕИСК планът и всички информационни документи са изключително добре съставени, необходимо е да се обърне още по-голямо внимание на изпълнението на планираните действия. Както обикновено, и в този случай то ще бъде трудно и сега трябва да се превърне в първостепенен приоритет. За постигане на окончателен успех на този план би трябвало да се използват всички възможни политически усилия, стимули и методи за управление на системи/проекти.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | При изпълнението на съществуващите регулаторни мерки (направление 1) следва да се обърне внимание на намаляване на разпръснатите източници на замърсяване посредством укрепване/засилване на програмите за действие във връзка с нитратите. Трябва щателно да бъдат анализирани причините за изоставането и следва подходящо да се стимулира постигането на изискваните подобрения в съответствие със специфичните условия в конкретните речни басейни. |
| --- | --- |

4.1

При изпълнението на съществуващите регулаторни мерки (направление 1) следва да се обърне внимание на намаляване на разпръснатите източници на замърсяване посредством укрепване/засилване на програмите за действие във връзка с нитратите. Трябва щателно да бъдат анализирани причините за изоставането и следва подходящо да се стимулира постигането на изискваните подобрения в съответствие със специфичните условия в конкретните речни басейни.

| 4.2 | Принципът „замърсителят плаща“ се прилага и в този случай; това задължение обаче трябва да бъде добре дефинирано и да се основава на реалистични предположения/оценки за водния цикъл. Замърсителят би трябвало да бъде задължен да плаща за доказано истинско замърсяване, за което той е отговорен. |
| --- | --- |

4.2

Принципът „замърсителят плаща“ се прилага и в този случай; това задължение обаче трябва да бъде добре дефинирано и да се основава на реалистични предположения/оценки за водния цикъл. Замърсителят би трябвало да бъде задължен да плаща за доказано истинско замърсяване, за което той е отговорен.

| 4.3 | Усилията за допълнително ограничаване на индустриалното замърсяване от точкови източници се опират на прилагането на Директивата относно емисиите от промишлеността. Принципът на пропорционалност трябва да се прилага заедно с принципа „замърсителят плаща“, който в случай на точкови източници е ясно установен. |
| --- | --- |

4.3

Усилията за допълнително ограничаване на индустриалното замърсяване от точкови източници се опират на прилагането на Директивата относно емисиите от промишлеността. Принципът на пропорционалност трябва да се прилага заедно с принципа „замърсителят плаща“, който в случай на точкови източници е ясно установен.

| 4.4 | Прилагането на принципа „замърсителят плаща“ изисква подходящо измерване (обеми) и евентуално наблюдение (замърсители), за да се изгради солидна основа за всякакви по-нататъшни действия. Тези изисквания следва да пропорционални по отношение на населеното място и на сериозността на проблемите, които трябва да бъдат решени. |
| --- | --- |

4.4

Прилагането на принципа „замърсителят плаща“ изисква подходящо измерване (обеми) и евентуално наблюдение (замърсители), за да се изгради солидна основа за всякакви по-нататъшни действия. Тези изисквания следва да пропорционални по отношение на населеното място и на сериозността на проблемите, които трябва да бъдат решени.

| 4.5 | За съжаление в много части на Европа все още не съществува цялостна картина на водните потоци. В Плана с основание се поставя изискването за разработване на сметки за наличностите на водни ресурси съвместно с държавите членки и ЕАОС. Тези сметки ще позволят на отговарящите за управлението на речните басейни да изчисляват какво количество вода може да бъде използвано и какво количество би следвало да се задели за поддържане на функционирането на екосистемите (екологични потоци). Комитетът силно препоръчва това да бъде извършено възможно най-скоро. |
| --- | --- |

4.5

За съжаление в много части на Европа все още не съществува цялостна картина на водните потоци. В Плана с основание се поставя изискването за разработване на сметки за наличностите на водни ресурси съвместно с държавите членки и ЕАОС. Тези сметки ще позволят на отговарящите за управлението на речните басейни да изчисляват какво количество вода може да бъде използвано и какво количество би следвало да се задели за поддържане на функционирането на екосистемите (екологични потоци). Комитетът силно препоръчва това да бъде извършено възможно най-скоро.

| 4.6 | В много части на Европа прекомерното водовземане за напояване прави невъзможно постигането на добро състояние на водите. Незаконното водовземане е сериозен проблем в някои региони с натиск върху водните ресурси. Проучванията с цел проверка на данните от „Коперник“/ГМОСС ще позволят на държавите членки да установяват случаите на незаконно водовземане и подобни задачи би трябвало допълнително да обосновават значението на ГМОСС като проект от значение за целия ЕС. |
| --- | --- |

4.6

В много части на Европа прекомерното водовземане за напояване прави невъзможно постигането на добро състояние на водите. Незаконното водовземане е сериозен проблем в някои региони с натиск върху водните ресурси. Проучванията с цел проверка на данните от „Коперник“/ГМОСС ще позволят на държавите членки да установяват случаите на незаконно водовземане и подобни задачи би трябвало допълнително да обосновават значението на ГМОСС като проект от значение за целия ЕС.

| 4.7 | Комитетът смята, че е важно да се разработи обща методология за възстановяване на разходите, която да позволява постигането на съпоставими резултати в рамките на Съюза. Тя ще гарантира подходящи стимули за ефективно използване на водата за всички водоползватели. |
| --- | --- |

4.7

Комитетът смята, че е важно да се разработи обща методология за възстановяване на разходите, която да позволява постигането на съпоставими резултати в рамките на Съюза. Тя ще гарантира подходящи стимули за ефективно използване на водата за всички водоползватели.

| 4.8 | ЕИСК посочва няколко примера за инициативи и подходи в райони с натиск върху водните ресурси, представени на проведеното в Комитета публично изслушване по темата. Освен това бяха публикувани няколко проучвания относно ефективното използване на водата във връзка с концепцията за по-висока водна ефективност („more crop per drop“). Резултатите от този труд биха могли да бъдат използвани за съчетаване на потребностите на земеделието и наличните водни ресурси в региони с натиск върху водните ресурси. И тук следва да се прилага принципът на пропорционалност за решаване на подобни чувствителни въпроси. |
| --- | --- |

4.8

ЕИСК посочва няколко примера за инициативи и подходи в райони с натиск върху водните ресурси, представени на проведеното в Комитета публично изслушване по темата. Освен това бяха публикувани няколко проучвания относно ефективното използване на водата във връзка с концепцията за по-висока водна ефективност („more crop per drop“). Резултатите от този труд биха могли да бъдат използвани за съчетаване на потребностите на земеделието и наличните водни ресурси в региони с натиск върху водните ресурси. И тук следва да се прилага принципът на пропорционалност за решаване на подобни чувствителни въпроси.

| 4.9 | Второто направление – интегрирането на водната политика в другите европейски политики, също изисква редица действия, изброени в плана за действие за водните ресурси. |
| --- | --- |

4.9

Второто направление – интегрирането на водната политика в другите европейски политики, също изисква редица действия, изброени в плана за действие за водните ресурси.

| 4.10 | Комитетът изтъква, че е необходимо да се използва тази отлична възможност за координиране на дневния ред в областта на водите с ОСП сега, когато Парламентът, Съветът и Комисията определят дневния ред за следващите седем години. Този шанс не бива да се пропуска в следните области:






  — | включване на основни мерки от РДВ в кръстосаното спазване; |
| --- | --- | --- |

4.10

Комитетът изтъква, че е необходимо да се използва тази отлична възможност за координиране на дневния ред в областта на водите с ОСП сега, когато Парламентът, Съветът и Комисията определят дневния ред за следващите седем години. Този шанс не бива да се пропуска в следните области:

—

включване на основни мерки от РДВ в кръстосаното спазване;

| — | екологизиране на стълб 1, по-специално в приоритетни екологични площи; |
| --- | --- |

—

екологизиране на стълб 1, по-специално в приоритетни екологични площи;

| — | разработване на програми за развитие на селските райони за решаване на въпроси, свързани с водните ресурси; |
| --- | --- |

—

разработване на програми за развитие на селските райони за решаване на въпроси, свързани с водните ресурси;

| — | финансиране от стълб 2 на ОСП за по-ефективни напоителни системи (с включена обвързаност с условия за съобразяване с околната среда, напр. отчитане); |
| --- | --- |

—

финансиране от стълб 2 на ОСП за по-ефективни напоителни системи (с включена обвързаност с условия за съобразяване с околната среда, напр. отчитане);

| — | насърчаване на мерки за естествено задържане на водите – заливни равнини, влажни зони или буферни ивици по речни крайбрежия – основните мерки, които са необходими за възстановяване на функциите на екосистемата. Финансирането на нуждаещи се зони по стълб 2 е от съществено значение. Следва също така да се насърчават действия в рамките на програмите „LIFE+“, „Хоризонт 2020“ и т.н. |
| --- | --- |

—

насърчаване на мерки за естествено задържане на водите – заливни равнини, влажни зони или буферни ивици по речни крайбрежия – основните мерки, които са необходими за възстановяване на функциите на екосистемата. Финансирането на нуждаещи се зони по стълб 2 е от съществено значение. Следва също така да се насърчават действия в рамките на програмите „LIFE+“, „Хоризонт 2020“ и т.н.

| 4.11 | Мерките за защита от наводнения (които сега са изключително актуални в Централна Европа) ще изискват координирано финансиране, включително евентуално от структурните фондове. Освен това някои от планираните мерки (в отговор на предишни наводнения) не бяха приложени изцяло заради редица административни пречки. Подобни извънредни мерки ще изискват също така подходящи извънредни административни действия. |
| --- | --- |

4.11

Мерките за защита от наводнения (които сега са изключително актуални в Централна Европа) ще изискват координирано финансиране, включително евентуално от структурните фондове. Освен това някои от планираните мерки (в отговор на предишни наводнения) не бяха приложени изцяло заради редица административни пречки. Подобни извънредни мерки ще изискват също така подходящи извънредни административни действия.

| 4.12 | Комитетът оценява партньорствата за иновации в сферата на водите и на селскостопанската производителност и устойчивост. Трябва да се подчертае, че тези инициативи бяха разработени „отдолу нагоре“ в държавите членки, при което Комисията изпълнява ролята на координатор. Това ангажиране на участниците в съответните им области на дейност увеличава шансовете за успех. |
| --- | --- |

4.12

Комитетът оценява партньорствата за иновации в сферата на водите и на селскостопанската производителност и устойчивост. Трябва да се подчертае, че тези инициативи бяха разработени „отдолу нагоре“ в държавите членки, при което Комисията изпълнява ролята на координатор. Това ангажиране на участниците в съответните им области на дейност увеличава шансовете за успех.

| 4.13 | Политическите мерки извън сферата на прясната вода могат да играят роля и за предотвратяване на замърсяването на водите. Така например законодателството относно устойчивото използване на пестициди, емисиите от промишлеността и лекарствените продукти, както и Регламентът за REACH, трябва да бъдат синхронизирани с планираните действия в рамките на плана за водните ресурси. |
| --- | --- |

4.13

Политическите мерки извън сферата на прясната вода могат да играят роля и за предотвратяване на замърсяването на водите. Така например законодателството относно устойчивото използване на пестициди, емисиите от промишлеността и лекарствените продукти, както и Регламентът за REACH, трябва да бъдат синхронизирани с планираните действия в рамките на плана за водните ресурси.

| 4.14 | Третото направление – запълване на пропуските в съществуващата рамка, с основание е насочено към подобряване на ефективността на водоползването, включително ключовия аспект на повишаването на потенциала за повторно използване на водата. Най-напред трябва да бъдат въведени критерии за безопасно повторно използване на водата, за да се постигнат желаните и очаквани резултати. Водите биха могли да се използват повторно по естествен начин в същото/подобно съоръжение, но каскадното насочване на рециклираните води от един ползвател/съоръжение за повторно използване от друг ползвател/съоръжение ще изисква подходящо балансиране както на необходимите обеми, така и на нужното качество. |
| --- | --- |

4.14

Третото направление – запълване на пропуските в съществуващата рамка, с основание е насочено към подобряване на ефективността на водоползването, включително ключовия аспект на повишаването на потенциала за повторно използване на водата. Най-напред трябва да бъдат въведени критерии за безопасно повторно използване на водата, за да се постигнат желаните и очаквани резултати. Водите биха могли да се използват повторно по естествен начин в същото/подобно съоръжение, но каскадното насочване на рециклираните води от един ползвател/съоръжение за повторно използване от друг ползвател/съоръжение ще изисква подходящо балансиране както на необходимите обеми, така и на нужното качество.

| 4.15 | Например цялостното затваряне на водоснабдителните системи, дори в рамките на една единствена операция, е почти невъзможно поради постоянно нарастващото съдържание на неорганични соли в тези системи. Ето защо трябва да се установи безопасен баланс, който да позволи процесите да бъдат извършвани без смущения. |
| --- | --- |

4.15

Например цялостното затваряне на водоснабдителните системи, дори в рамките на една единствена операция, е почти невъзможно поради постоянно нарастващото съдържание на неорганични соли в тези системи. Ето защо трябва да се установи безопасен баланс, който да позволи процесите да бъдат извършвани без смущения.

| 4.16 | Накрая Комитетът отбелязва някои важни аспекти на управлението на почвите и горите, които са тясно свързани с проблемите на водите. В резултат на понякога противоречивите изисквания на различни политики горските ресурси са поставени под сериозен натиск във връзка с предоставянето на „непроизводствените“ си услуги като ролята си на основен природен резервоар за задържане на прясна вода и поглъщане на въглерод, както и по отношение на съхраняването на биологичното разнообразие и др. Анализът на жизнения цикъл би трябвало да отрази всички аспекти и също така да посочи балансирани мерки, които да съответстват на функциите на горите в ЕС. |
| --- | --- |

4.16

Накрая Комитетът отбелязва някои важни аспекти на управлението на почвите и горите, които са тясно свързани с проблемите на водите. В резултат на понякога противоречивите изисквания на различни политики горските ресурси са поставени под сериозен натиск във връзка с предоставянето на „непроизводствените“ си услуги като ролята си на основен природен резервоар за задържане на прясна вода и поглъщане на въглерод, както и по отношение на съхраняването на биологичното разнообразие и др. Анализът на жизнения цикъл би трябвало да отрази всички аспекти и също така да посочи балансирани мерки, които да съответстват на функциите на горите в ЕС.

| 4.17 | Въпросите, свързани с водите, не могат да бъдат отделени от тези, свързани с почвите. Комитетът призовава да се отдаде подобаващо внимание на почвите, въпреки че осъзнаваме, че определянето на програма, свързана с почвите, се подчинява на принципа на субсидиарност. В по-нататъшната работа по плана за действие общите характеристики следва да бъдат разгледани по-подробно. |
| --- | --- |

4.17

Въпросите, свързани с водите, не могат да бъдат отделени от тези, свързани с почвите. Комитетът призовава да се отдаде подобаващо внимание на почвите, въпреки че осъзнаваме, че определянето на програма, свързана с почвите, се подчинява на принципа на субсидиарност. В по-нататъшната работа по плана за действие общите характеристики следва да бъдат разгледани по-подробно.

| 4.18 | ЕИСК предупреждава, че усилията за постигане на определените в плана цели ще се сблъскат с препятствия в следните области:






  — | пазарни проблеми (загуба на приходи, разпределение на разходите и ползите); |
| --- | --- | --- |

4.18

ЕИСК предупреждава, че усилията за постигане на определените в плана цели ще се сблъскат с препятствия в следните области:

—

пазарни проблеми (загуба на приходи, разпределение на разходите и ползите);

| — | липса на финансиране, вредни субсидии; |
| --- | --- |

—

липса на финансиране, вредни субсидии;

| — | регулаторни пречки; |
| --- | --- |

—

регулаторни пречки;

| — | липса на координация; |
| --- | --- |

—

липса на координация;

| — | липса на политическа воля; |
| --- | --- |

—

липса на политическа воля;

| — | интегрирането на водната политика в други секторни политики остава само на думи. |
| --- | --- |

—

интегрирането на водната политика в други секторни политики остава само на думи.

Всички страни, участващи в предвидения в плана процес, следва да са запознати със съществуващите рискове и – всеки на своето равнище на отговорност – да положат максимални усилия за премахването на възможно най-много от тях. Гражданското общество следва да бъде привлечено по-активно в този труден процес, получавайки подходяща информация, упражнявайки правомощията си при взимането на политически решения и съобразявайки поведението си с предизвикателствата, свързани с водите.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | 112 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 129 |
| Гласове „въздържал се“ | 12 |

Гласове „за“

112

Гласове „против“

129

Гласове „въздържал се“

12

---

(1)  SWD (2012) 393 final.

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/102 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/102

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно мерки за намаляване на разходите за разгръщане на високоскоростни електронни съобщителни мрежи“

COM(2013) 147 final — 2013/0080 (COD)

2013/C 327/17

Докладчик: г-н McDONOGH

На 12 април Съветът и на 16 април 2013 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно мерки за намаляване на разходите за разгръщане на високоскоростни електронни съобщителни мрежи“

COM(2013) 147 final — 80/2013 (COD).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 20 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 180 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът смята, че универсалният достъп до високоскоростни електронни съобщителни мрежи е от първостепенно значение за насърчаването на растежа в Европа, за създаването на работни места и за укрепване на сближаването. ЕИСК категорично подкрепя целите на Програмата в областта на цифровите технологии за осигуряване на широколентов достъп (1); от друга страна, постигането на целите ще бъде трудно без държавите членки и Комисията да положат специални усилия за подобряване на средата както във връзка с предлагането, така и с търсенето на широколентов достъп в целия Съюз. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът смята, че универсалният достъп до високоскоростни електронни съобщителни мрежи е от първостепенно значение за насърчаването на растежа в Европа, за създаването на работни места и за укрепване на сближаването. ЕИСК категорично подкрепя целите на Програмата в областта на цифровите технологии за осигуряване на широколентов достъп (1); от друга страна, постигането на целите ще бъде трудно без държавите членки и Комисията да положат специални усилия за подобряване на средата както във връзка с предлагането, така и с търсенето на широколентов достъп в целия Съюз.

| 1.2 | Комитетът беше изключително разочарован от наскоро приетото решение на Европейския съвет да намали частта за цифровата инфраструктура от бюджета на Многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. от 9,2 милиарда евро на едва 1 милиард евро. Това съкращаване ще премахне подкрепата на МФР за внедряването на широколентовия достъп и ще засегне в най-голяма степен по-бедните региони и регионите в по-неизгодно положение. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът беше изключително разочарован от наскоро приетото решение на Европейския съвет да намали частта за цифровата инфраструктура от бюджета на Многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. от 9,2 милиарда евро на едва 1 милиард евро. Това съкращаване ще премахне подкрепата на МФР за внедряването на широколентовия достъп и ще засегне в най-голяма степен по-бедните региони и регионите в по-неизгодно положение.

| 1.3 | Комитетът приветства предложения от Комисията регламент. Предложените мерки са особено важни за преодоляване на цифровото разделение и за улесняване на разгръщането на широколентов достъп в селските райони. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът приветства предложения от Комисията регламент. Предложените мерки са особено важни за преодоляване на цифровото разделение и за улесняване на разгръщането на широколентов достъп в селските райони.

| 1.4 | ЕИСК би желал Комисията да се произнесе относно това как високоскоростният широколентов достъп може да бъде признат като универсално право на всички граждани независимо от местоположението. През 2010 г. Комисията повдигна въпроса за повторно включване на широколентовия достъп в задължението за предоставяне на универсална услуга (2). Да се даде отговор на този въпрос сега е неотложна необходимост с цел да се насърчи благосъстоянието на гражданите, заетостта и приобщаването към цифровото общество. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК би желал Комисията да се произнесе относно това как високоскоростният широколентов достъп може да бъде признат като универсално право на всички граждани независимо от местоположението. През 2010 г. Комисията повдигна въпроса за повторно включване на широколентовия достъп в задължението за предоставяне на универсална услуга (2). Да се даде отговор на този въпрос сега е неотложна необходимост с цел да се насърчи благосъстоянието на гражданите, заетостта и приобщаването към цифровото общество.

| 1.5 | Комитетът призовава държавите членки да изготвят своите национални планове за широколентов достъп без повече отлагане. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът призовава държавите членки да изготвят своите национални планове за широколентов достъп без повече отлагане.

| 1.6 | Комисията и държавите членки следва да решат какви финансови стимули и подкрепа биха могли да бъдат предоставени на частния сектор за насърчаване на инвестициите във високоскоростен широколентов достъп в слабо населените региони. |
| --- | --- |

1.6

Комисията и държавите членки следва да решат какви финансови стимули и подкрепа биха могли да бъдат предоставени на частния сектор за насърчаване на инвестициите във високоскоростен широколентов достъп в слабо населените региони.

| 1.7 | В допълнение към значителните инвестиции от частния сектор в разгръщането на високоскоростен широколентов достъп Комитетът оценява, че за постигане на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за 2020 г. ще са необходими също и публични средства в размер до 60 милиарда евро. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да включат тези важни средства в своите бюджети. |
| --- | --- |

1.7

В допълнение към значителните инвестиции от частния сектор в разгръщането на високоскоростен широколентов достъп Комитетът оценява, че за постигане на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за 2020 г. ще са необходими също и публични средства в размер до 60 милиарда евро. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да включат тези важни средства в своите бюджети.

| 1.8 | Комитетът би желал Комисията да разгледа проблема с доставчиците на интернет услуги, които не предоставят на потребителите обещаната в сключените договори скорост на интернет връзката. Това несъответствие с договорите и невярната реклама уронват доверието в цифровия пазар и възпрепятстват търсенето, поради което за тяхното отстраняване трябва да се вземат строги мерки. |
| --- | --- |

1.8

Комитетът би желал Комисията да разгледа проблема с доставчиците на интернет услуги, които не предоставят на потребителите обещаната в сключените договори скорост на интернет връзката. Това несъответствие с договорите и невярната реклама уронват доверието в цифровия пазар и възпрепятстват търсенето, поради което за тяхното отстраняване трябва да се вземат строги мерки.

| 1.9 | Комитетът призовава Комисията да доразвие предложения регламент и да разработи паневропейски пазар на едро за широколентова инфраструктура. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът призовава Комисията да доразвие предложения регламент и да разработи паневропейски пазар на едро за широколентова инфраструктура.

| 1.10 | ЕИСК призовава Комисията, националните регулаторни органи (НРО) и държавите членки да гарантират развитието на конкурентен пазар за широколентова инфраструктура във всички региони на Съюза. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК призовава Комисията, националните регулаторни органи (НРО) и държавите членки да гарантират развитието на конкурентен пазар за широколентова инфраструктура във всички региони на Съюза.

| 1.11 | Комитетът отбелязва, че предложеният регламент ще предостави нови бизнес възможности за участие на предприятията в областта на комуналните услуги и транспорта на пазара на широколентовата инфраструктура. Комисията и държавите членки следва да положат специални усилия за насърчаване на такива предприятия да се възползват от тази възможност. |
| --- | --- |

1.11

Комитетът отбелязва, че предложеният регламент ще предостави нови бизнес възможности за участие на предприятията в областта на комуналните услуги и транспорта на пазара на широколентовата инфраструктура. Комисията и държавите членки следва да положат специални усилия за насърчаване на такива предприятия да се възползват от тази възможност.

| 1.12 | Комитетът насочва вниманието на Комисията към предходни, наскоро приети становища, разглеждащи разгръщането на високоскоростния широколентов достъп и намаляването на цифровото разделение: „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“
   (3), „Първа програма за политика в областта на радиочестотния спектър“ (4) и „Програма в областта на цифровите технологии за Европа: цифровите технологии — двигателна сила на европейския икономически растеж“ (CES959-2013 – все още не е публикувано). |
| --- | --- |

1.12

Комитетът насочва вниманието на Комисията към предходни, наскоро приети становища, разглеждащи разгръщането на високоскоростния широколентов достъп и намаляването на цифровото разделение: „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“
   (3), „Първа програма за политика в областта на радиочестотния спектър“ (4) и „Програма в областта на цифровите технологии за Европа: цифровите технологии — двигателна сила на европейския икономически растеж“ (CES959-2013 – все още не е публикувано).

2.   Основно съдържание на предложението на Комисията

2.1   Обща цел

| 2.1.1 | В съобщението на Комисията „Акт за единния пазар II: Заедно за нов растеж“ намаляването на разходите за разгръщане на широколентовия достъп се определя като едно от 12 ключови действия, които ще допринесат за увеличаване на растежа. |
| --- | --- |

2.1.1

В съобщението на Комисията „Акт за единния пазар II: Заедно за нов растеж“ намаляването на разходите за разгръщане на широколентовия достъп се определя като едно от 12 ключови действия, които ще допринесат за увеличаване на растежа.

| 2.1.2 | Темпът на предоставяне на високоскоростен широколентов достъп се забави, особено в селските райони, поради разнообразието от правила и административни практики на национално и поднационално равнище. |
| --- | --- |

2.1.2

Темпът на предоставяне на високоскоростен широколентов достъп се забави, особено в селските райони, поради разнообразието от правила и административни практики на национално и поднационално равнище.

2.2   Цели

| 2.2.1 | Регламентът има за цел:






  — | да се намалят разходите и инвестиционният риск чрез рационализиране на процесите за ефикасно планиране и инвестиране за осигуряване на широколентов достъп; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Регламентът има за цел:

—

да се намалят разходите и инвестиционният риск чрез рационализиране на процесите за ефикасно планиране и инвестиране за осигуряване на широколентов достъп;

| — | да се премахнат пречките пред функционирането на единния пазар, произтичащи от разнообразието от правила и административни практики на национално и поднационално равнище, необходими за осигуряването на широколентова инфраструктура; |
| --- | --- |

—

да се премахнат пречките пред функционирането на единния пазар, произтичащи от разнообразието от правила и административни практики на национално и поднационално равнище, необходими за осигуряването на широколентова инфраструктура;

| — | да се насърчи осигуряването на всеобхватно покритие с широколентов достъп; |
| --- | --- |

—

да се насърчи осигуряването на всеобхватно покритие с широколентов достъп;

| — | да се гарантира еднакво третиране и да се предотврати дискриминацията на предприятия и инвеститори, предоставящи широколентов достъп. |
| --- | --- |

—

да се гарантира еднакво третиране и да се предотврати дискриминацията на предприятия и инвеститори, предоставящи широколентов достъп.

2.3   Предложеният регламент

| 2.3.1 | За да се постигнат целите, свързани с желаната цена и ефективността, в регламента се определят редица пряко приложими права и задължения за мрежовите оператори и доставчиците на инфраструктура, които са в сила за различните етапи от разгръщането на инфраструктурата. |
| --- | --- |

2.3.1

За да се постигнат целите, свързани с желаната цена и ефективността, в регламента се определят редица пряко приложими права и задължения за мрежовите оператори и доставчиците на инфраструктура, които са в сила за различните етапи от разгръщането на инфраструктурата.

| 2.3.2 | За постигането на поставените в него цели в регламента се предлагат следните правни норми:






  — | Достъп до съществуваща физическа инфраструктура: Всеки мрежов оператор (собственик на инфраструктура от сектора на далекосъобщенията или от друг сектор – в регламента „мрежов оператор“ означава както доставчик на електронна съобщителна мрежа, така и предприятие, предоставящо физическа инфраструктура, предназначена да осигурява: услуга за производство, пренос или разпределение на газ, електричество, включително обществено осветление, отопление, вода, включително отвеждане или пречистване на отпадни води и канализация; транспортни услуги, включително железопътни линии, пътища, пристанища и летища) има право да предлага и е задължен да удовлетворява всички разумни искания за достъп до своята физическа инфраструктура за разгръщането както на фиксирани, така и на безжични високоскоростни електронни съобщителни мрежи. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

За постигането на поставените в него цели в регламента се предлагат следните правни норми:

—

Достъп до съществуваща физическа инфраструктура: Всеки мрежов оператор (собственик на инфраструктура от сектора на далекосъобщенията или от друг сектор – в регламента „мрежов оператор“ означава както доставчик на електронна съобщителна мрежа, така и предприятие, предоставящо физическа инфраструктура, предназначена да осигурява: услуга за производство, пренос или разпределение на газ, електричество, включително обществено осветление, отопление, вода, включително отвеждане или пречистване на отпадни води и канализация; транспортни услуги, включително железопътни линии, пътища, пристанища и летища) има право да предлага и е задължен да удовлетворява всички разумни искания за достъп до своята физическа инфраструктура за разгръщането както на фиксирани, така и на безжични високоскоростни електронни съобщителни мрежи.

| — | Информация за съществуващата инфраструктура: Доставчиците на широколентов достъп имат право на достъп чрез единен информационен център до минимален набор от информация относно съществуващата физическа инфраструктура, както и правото да извършват проучвания на място на съществуващата инфраструктура. |
| --- | --- |

—

Информация за съществуващата инфраструктура: Доставчиците на широколентов достъп имат право на достъп чрез единен информационен център до минимален набор от информация относно съществуващата физическа инфраструктура, както и правото да извършват проучвания на място на съществуващата инфраструктура.

| — | Координиране на строителни работи: Всеки мрежов оператор може да договаря споразумения за координиране на строителни работи с предприятия, които имат разрешение за предоставяне на елементи на високоскоростни електронни съобщителни мрежи. За осигуряване на по-добра координация на строителните работи всеки мрежов оператор предоставя при поискване минимална информация относно текущи или планирани строителни работи, свързани с неговата физическа инфраструктура. |
| --- | --- |

—

Координиране на строителни работи: Всеки мрежов оператор може да договаря споразумения за координиране на строителни работи с предприятия, които имат разрешение за предоставяне на елементи на високоскоростни електронни съобщителни мрежи. За осигуряване на по-добра координация на строителните работи всеки мрежов оператор предоставя при поискване минимална информация относно текущи или планирани строителни работи, свързани с неговата физическа инфраструктура.

| — | Издаване на разрешения: Всеки доставчик на широколентови мрежи има достъп, по електронен път чрез единен информационен център, до всяка информация, отнасяща се до условията и процедурите за издаване на разрешения за строителни работи, и може да подава заявленията си по електронен път чрез същия единен информационен център. Компетентните органи издават или отказват издаването на разрешения в срок от шест месеца след постъпване на искането. |
| --- | --- |

—

Издаване на разрешения: Всеки доставчик на широколентови мрежи има достъп, по електронен път чрез единен информационен център, до всяка информация, отнасяща се до условията и процедурите за издаване на разрешения за строителни работи, и може да подава заявленията си по електронен път чрез същия единен информационен център. Компетентните органи издават или отказват издаването на разрешения в срок от шест месеца след постъпване на искането.

| — | Оборудване в сградата: Всички новопостроени сгради и такива, в които се извършва основен ремонт, се оборудват с подготвена за високоскоростен достъп физическа инфраструктура в сградата, включително до крайните точки на мрежата. |
| --- | --- |

—

Оборудване в сградата: Всички новопостроени сгради и такива, в които се извършва основен ремонт, се оборудват с подготвена за високоскоростен достъп физическа инфраструктура в сградата, включително до крайните точки на мрежата.

| 2.3.3 | Всички спорове между мрежови оператори и доставчици на широколентови услуги във връзка с техните права и задължения ще бъдат разрешавани, ако е необходимо, от компетентен национален орган за уреждане на спорове — НРО или друг компетентен орган. |
| --- | --- |

2.3.3

Всички спорове между мрежови оператори и доставчици на широколентови услуги във връзка с техните права и задължения ще бъдат разрешавани, ако е необходимо, от компетентен национален орган за уреждане на спорове — НРО или друг компетентен орган.

| 2.3.4 | Регламентът ще бъде пряко приложим на територията на целия ЕС след одобряването му от Европейския парламент и от Съвета. |
| --- | --- |

2.3.4

Регламентът ще бъде пряко приложим на територията на целия ЕС след одобряването му от Европейския парламент и от Съвета.

3.   Общи бележки

3.1   Широколентовият достъп е от съществено значение

| 3.1.1 | Широколентовият достъп е най-важната инфраструктура за осъществяване на Програмата в областта на цифровите технологии и за изграждане на цифровия единен пазар. Икономическото значение на широколентовите услуги не е преувеличено. Наличието на широколентов достъп има ефект на мултипликатора върху икономическия растеж. Световната банка посочва, че всяко увеличение от 10 % на разпространението на широколентовия достъп води до повишаване на БВП с до 1,5 %. Високоскоростната универсална свързаност е от съществено значение за внедряването на нови преобразуващи технологии и услуги като изчисленията в облак и интелигентните мрежи. |
| --- | --- |

3.1.1

Широколентовият достъп е най-важната инфраструктура за осъществяване на Програмата в областта на цифровите технологии и за изграждане на цифровия единен пазар. Икономическото значение на широколентовите услуги не е преувеличено. Наличието на широколентов достъп има ефект на мултипликатора върху икономическия растеж. Световната банка посочва, че всяко увеличение от 10 % на разпространението на широколентовия достъп води до повишаване на БВП с до 1,5 %. Високоскоростната универсална свързаност е от съществено значение за внедряването на нови преобразуващи технологии и услуги като изчисленията в облак и интелигентните мрежи.

| 3.1.2 | Значението на широколентовия достъп за растежа и създаването на работни места е отбелязано в Програмата в областта на цифровите технологии, чиято цел е да се предостави основен широколентов достъп на всички европейски граждани до 2013 г., а до 2020 г.: i) достъп до скорост на сваляне от 30 Mbps за всички европейски граждани и ii) 50 % или повече от европейските домакинства да са абонати на интернет връзка със скорост над 100 Mbps. Тези цели са постижими единствено ако разходите за разгръщането на инфраструктурата се намалят в целия ЕС и се предприемат допълнителни мерки за предоставяне на широколентов достъп в селските райони и в най-слабо развитите региони на Съюза. |
| --- | --- |

3.1.2

Значението на широколентовия достъп за растежа и създаването на работни места е отбелязано в Програмата в областта на цифровите технологии, чиято цел е да се предостави основен широколентов достъп на всички европейски граждани до 2013 г., а до 2020 г.: i) достъп до скорост на сваляне от 30 Mbps за всички европейски граждани и ii) 50 % или повече от европейските домакинства да са абонати на интернет връзка със скорост над 100 Mbps. Тези цели са постижими единствено ако разходите за разгръщането на инфраструктурата се намалят в целия ЕС и се предприемат допълнителни мерки за предоставяне на широколентов достъп в селските райони и в най-слабо развитите региони на Съюза.

3.2   Ниски цени и световно равнище

| 3.2.1 | Евтината широколентова инфраструктура със световно качество е основният компонент на една динамична икономика на 21 век. Предприятия, основани на знанието, ще се развиват там, където съществуват умения и инфраструктура, които да ги подкрепят. От друга страна, увеличаването на модерните услуги в областта на здравеопазването, образованието и социалните дейности ще зависи от наличието на високоскоростен и свръхвисокоскоростен широколентов достъп. |
| --- | --- |

3.2.1

Евтината широколентова инфраструктура със световно качество е основният компонент на една динамична икономика на 21 век. Предприятия, основани на знанието, ще се развиват там, където съществуват умения и инфраструктура, които да ги подкрепят. От друга страна, увеличаването на модерните услуги в областта на здравеопазването, образованието и социалните дейности ще зависи от наличието на високоскоростен и свръхвисокоскоростен широколентов достъп.

| 3.2.2 | Качеството на мрежите, разходите за тяхното предоставяне и конкурентните цени за крайните потребители са важни критерии за управление на програмите за изграждане. Тъй като до 80 % от разходите за мрежова инфраструктура са свързани със строителни работи, от решаващо значение е националните и местните власти значително да намалят разходите чрез ефективна координация на инфраструктурните проекти. |
| --- | --- |

3.2.2

Качеството на мрежите, разходите за тяхното предоставяне и конкурентните цени за крайните потребители са важни критерии за управление на програмите за изграждане. Тъй като до 80 % от разходите за мрежова инфраструктура са свързани със строителни работи, от решаващо значение е националните и местните власти значително да намалят разходите чрез ефективна координация на инфраструктурните проекти.

3.3   Право на универсална услуга

| 3.3.1 | ЕИСК се е обръщал с молба към Комисията в редица становища, последното от които е становището му относно „Програма в областта на цифровите технологии за Европа: цифровите технологии — двигателна сила на европейския икономически растеж“ (5), да се произнесе във връзка с това как достъпът до високоскоростен широколентов достъп може да бъде признат като универсално право на всички граждани, независимо от местоположението. Да се даде отговор на този въпрос сега е неотложна необходимост. |
| --- | --- |

3.3.1

ЕИСК се е обръщал с молба към Комисията в редица становища, последното от които е становището му относно „Програма в областта на цифровите технологии за Европа: цифровите технологии — двигателна сила на европейския икономически растеж“ (5), да се произнесе във връзка с това как достъпът до високоскоростен широколентов достъп може да бъде признат като универсално право на всички граждани, независимо от местоположението. Да се даде отговор на този въпрос сега е неотложна необходимост.

3.4   Необходим е свръхвисокоскоростен широколентов достъп

| 3.4.1 | Целите, посочени в Програмата в областта на цифровите технологии относно наличието на широколентов достъп за 2020 г., ще бъдат надминати в недалечно бъдеще в резултат на бързия напредък в областта на широколентовите технологии и услугите, основани на интернет (например видеоконференции с висока разделителна способност). В някои градски зони (http://arstechnica.com/tech-policy/2012/07/tokyo-seoul-and-paris-get-faster-cheaper-broadband-than-us-cities/) се разгръщат свръхвисокоскоростни мрежи, осигуряващи свързаност с до 1 Gbps (1 000 Mbps), и се разработват видео услуги за използване на тези по-високи скорости за пренос на данни. |
| --- | --- |

3.4.1

Целите, посочени в Програмата в областта на цифровите технологии относно наличието на широколентов достъп за 2020 г., ще бъдат надминати в недалечно бъдеще в резултат на бързия напредък в областта на широколентовите технологии и услугите, основани на интернет (например видеоконференции с висока разделителна способност). В някои градски зони (http://arstechnica.com/tech-policy/2012/07/tokyo-seoul-and-paris-get-faster-cheaper-broadband-than-us-cities/) се разгръщат свръхвисокоскоростни мрежи, осигуряващи свързаност с до 1 Gbps (1 000 Mbps), и се разработват видео услуги за използване на тези по-високи скорости за пренос на данни.

| 3.4.2 | Значителни инвестиции във високоскоростна свързаност ще бъдат необходими в целия ЕС, за да се отговори на глобалното развитие на интернет икономиката. |
| --- | --- |

3.4.2

Значителни инвестиции във високоскоростна свързаност ще бъдат необходими в целия ЕС, за да се отговори на глобалното развитие на интернет икономиката.

3.5   ЕС изостава

| 3.5.1 | Както беше отбелязано от Комисията в неотдавнашното ѝ съобщение относно „Програма в областта на цифровите технологии за Европа: цифровите технологии — двигателна сила на европейския икономически растеж“ (6), Европа доста изостава от световните си конкуренти в предоставянето на широколентова инфраструктура. |
| --- | --- |

3.5.1

Както беше отбелязано от Комисията в неотдавнашното ѝ съобщение относно „Програма в областта на цифровите технологии за Европа: цифровите технологии — двигателна сила на европейския икономически растеж“ (6), Европа доста изостава от световните си конкуренти в предоставянето на широколентова инфраструктура.

| 3.5.2 | Инвестициите във високоскоростен широколентов достъп се осъществяват по-бързо в някои части на Азия и в Съединените щати, което води до значително по-добро покритие и по-висока скорост. Към декември 2011 г. Южна Корея е имала най-високо разпространение на оптични мрежи в света с 20,6 % абонати на 100 жители, т.е. два пъти повече от тези на Швеция (Работен документ на службите на Комисията, придружаващ предложението за регламент за намаляване на разходите за разгръщане на широколентовия достъп: SWD(2013) 0073(част 1). |
| --- | --- |

3.5.2

Инвестициите във високоскоростен широколентов достъп се осъществяват по-бързо в някои части на Азия и в Съединените щати, което води до значително по-добро покритие и по-висока скорост. Към декември 2011 г. Южна Корея е имала най-високо разпространение на оптични мрежи в света с 20,6 % абонати на 100 жители, т.е. два пъти повече от тези на Швеция (Работен документ на службите на Комисията, придружаващ предложението за регламент за намаляване на разходите за разгръщане на широколентовия достъп: SWD(2013) 0073(част 1).

3.6   Цифрово разделение

| 3.6.1 | Сравнителният анализ на Програмата в областта на цифровите технологии (https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/scoreboard) и последните данни от Евростат (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/information_society/data/main_tables) показват, че цифровото разделение се задълбочава и че различията между държавите членки са големи. През 2012 г. 28 % от домакинствата в 27-те държави — членки на ЕС, са без широколентова свързаност. Освен това 90 % от домакинствата без широколентов достъп се намират в селските райони. 35 милиона домове в селските райони все още чакат за високоскоростна свързаност и ако не се обърне необходимото внимание на гражданите, които живеят извън градските центрове, те ще бъдат поставени в още по-неравностойно положение в социално и икономическо отношение. |
| --- | --- |

3.6.1

Сравнителният анализ на Програмата в областта на цифровите технологии (https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/scoreboard) и последните данни от Евростат (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/information_society/data/main_tables) показват, че цифровото разделение се задълбочава и че различията между държавите членки са големи. През 2012 г. 28 % от домакинствата в 27-те държави — членки на ЕС, са без широколентова свързаност. Освен това 90 % от домакинствата без широколентов достъп се намират в селските райони. 35 милиона домове в селските райони все още чакат за високоскоростна свързаност и ако не се обърне необходимото внимание на гражданите, които живеят извън градските центрове, те ще бъдат поставени в още по-неравностойно положение в социално и икономическо отношение.

| 3.6.2 | Мерките, включени в предложения от Комисията регламент, ще осигурят основа за реформа на националните и местните разпоредби относно проектирането, като планирането на интелигентна инфраструктура, стимулите за инвестициите и иновационните технологии могат да помогнат за намаляване на различията в широколентовия достъп. |
| --- | --- |

3.6.2

Мерките, включени в предложения от Комисията регламент, ще осигурят основа за реформа на националните и местните разпоредби относно проектирането, като планирането на интелигентна инфраструктура, стимулите за инвестициите и иновационните технологии могат да помогнат за намаляване на различията в широколентовия достъп.

3.7   Необходими са инвестиции

| 3.7.1 | Комитетът беше изключително разочарован от решението на Съвета през февруари за намаляване в Многогодишната финансова рамка (МФР) на бюджета за цифрова инфраструктура и услуги по Механизма за свързване на Европа за периода 2014-2020 г. от 9,2 милиарда евро на едва 1 милиард евро. Това съкращение би лишило разгръщането на широколентов достъп от подкрепата на МФР и би засегнало най-силно по-бедните региони в ЕС и тези в по-неблагоприятно положение, изостряйки нарастващото цифрово разделение. |
| --- | --- |

3.7.1

Комитетът беше изключително разочарован от решението на Съвета през февруари за намаляване в Многогодишната финансова рамка (МФР) на бюджета за цифрова инфраструктура и услуги по Механизма за свързване на Европа за периода 2014-2020 г. от 9,2 милиарда евро на едва 1 милиард евро. Това съкращение би лишило разгръщането на широколентов достъп от подкрепата на МФР и би засегнало най-силно по-бедните региони в ЕС и тези в по-неблагоприятно положение, изостряйки нарастващото цифрово разделение.

| 3.7.2 | Средствата, включени в МФР за подкрепа на разгръщането на широколентовия достъп, са предназначени да бъдат използвани от Комисията за стимулиране на широколентовия пазар, но те представляват само малка част от финансирането, което действително е необходимо за постигане на целите за широколентов достъп в Програмата в областта на цифровите технологии. Консултантите, ангажирани от Комисията да проучат недостига на средства, посочват, че ще е необходимо допълнително публично финансиране в размер на до 62 милиарда евро за постигане на целите за 2020 г. („Социално-икономическото въздействие на широколентовия достъп“, проучване от Analysys Mason за Европейската комисия, 2012 г.) |
| --- | --- |

3.7.2

Средствата, включени в МФР за подкрепа на разгръщането на широколентовия достъп, са предназначени да бъдат използвани от Комисията за стимулиране на широколентовия пазар, но те представляват само малка част от финансирането, което действително е необходимо за постигане на целите за широколентов достъп в Програмата в областта на цифровите технологии. Консултантите, ангажирани от Комисията да проучат недостига на средства, посочват, че ще е необходимо допълнително публично финансиране в размер на до 62 милиарда евро за постигане на целите за 2020 г. („Социално-икономическото въздействие на широколентовия достъп“, проучване от Analysys Mason за Европейската комисия, 2012 г.)

| 3.7.3 | Средствата за тази голяма инвестиция трябва да дойдат предимно от частния сектор, но ще са необходими специални мерки в подкрепа на инвестициите в слабо населените селски райони, които трудно привличат инвестиции. Европейската инвестиционна банка вече е предоставила финансиране за редица такива проекти и ще е необходимо да предоставя подобен тип подпомагане в много по-голяма степен. Комисията следва да положи специални усилия, за да установи по какъв начин европейските институции и държавите членки биха могли още повече да улеснят финансирането на разгръщането на широколентовия достъп от частния сектор. |
| --- | --- |

3.7.3

Средствата за тази голяма инвестиция трябва да дойдат предимно от частния сектор, но ще са необходими специални мерки в подкрепа на инвестициите в слабо населените селски райони, които трудно привличат инвестиции. Европейската инвестиционна банка вече е предоставила финансиране за редица такива проекти и ще е необходимо да предоставя подобен тип подпомагане в много по-голяма степен. Комисията следва да положи специални усилия, за да установи по какъв начин европейските институции и държавите членки биха могли още повече да улеснят финансирането на разгръщането на широколентовия достъп от частния сектор.

| 3.7.4 | В действие 48 от Програмата в областта на цифровите технологии се посочва използването на структурните фондове за финансиране на разгръщането на високоскоростни мрежи. Кохезионният фонд също следва да бъде взет под внимание. |
| --- | --- |

3.7.4

В действие 48 от Програмата в областта на цифровите технологии се посочва използването на структурните фондове за финансиране на разгръщането на високоскоростни мрежи. Кохезионният фонд също следва да бъде взет под внимание.

3.8   Стимулиране на предлагането

| 3.8.1 | Местните власти и общинските органи могат да играят важна роля за насърчаване на предоставянето на широколентова свързаност в техните региони чрез поемане на инициативи за ПЧП и прилагане на мерките в предложените регламенти възможно най-бързо и ефективно. |
| --- | --- |

3.8.1

Местните власти и общинските органи могат да играят важна роля за насърчаване на предоставянето на широколентова свързаност в техните региони чрез поемане на инициативи за ПЧП и прилагане на мерките в предложените регламенти възможно най-бързо и ефективно.

| 3.8.2 | Регламентът предлага възможност за отваряне на пазара за предоставяне на широколентова свързаност и услуги за повече нови участници. По-специално това са дружества извън сектора на далекосъобщенията, притежаващи обширна инфраструктура, която би могла да се използва за изграждане на високоскоростни мрежи. Държавите членки и Комисията трябва да положат специални усилия за насърчаване на тези нови участници. |
| --- | --- |

3.8.2

Регламентът предлага възможност за отваряне на пазара за предоставяне на широколентова свързаност и услуги за повече нови участници. По-специално това са дружества извън сектора на далекосъобщенията, притежаващи обширна инфраструктура, която би могла да се използва за изграждане на високоскоростни мрежи. Държавите членки и Комисията трябва да положат специални усилия за насърчаване на тези нови участници.

| 3.8.3 | Регламентът предлага също така възможност за отваряне на пазара за трансгранични инвестиции в изграждането на инфраструктура от предприятия в цяла Европа. Комисията трябва да реши как този единен пазар на инфраструктура би могъл да бъде развит чрез повишаване на осведомеността относно възможностите за инвестиции на паневропейско равнище, намаляване на риска на тези инвестиции за инвеститорите от други държави, и може би чрез разработване на някои специални финансови инструменти (облигации), които биха повишили привлекателността за инвестиране в регионите, представляващи най-голямо предизвикателство. |
| --- | --- |

3.8.3

Регламентът предлага също така възможност за отваряне на пазара за трансгранични инвестиции в изграждането на инфраструктура от предприятия в цяла Европа. Комисията трябва да реши как този единен пазар на инфраструктура би могъл да бъде развит чрез повишаване на осведомеността относно възможностите за инвестиции на паневропейско равнище, намаляване на риска на тези инвестиции за инвеститорите от други държави, и може би чрез разработване на някои специални финансови инструменти (облигации), които биха повишили привлекателността за инвестиране в регионите, представляващи най-голямо предизвикателство.

| 3.8.4 | С цел ускоряване на разгръщането на широколентовия достъп и справяне с нарастващото цифрово разделение между градските и селските райони във възможно най-скоро време трябва да бъдат развити иновативни технологични решения, включително по-голямо използване на безжичните технологии. |
| --- | --- |

3.8.4

С цел ускоряване на разгръщането на широколентовия достъп и справяне с нарастващото цифрово разделение между градските и селските райони във възможно най-скоро време трябва да бъдат развити иновативни технологични решения, включително по-голямо използване на безжичните технологии.

| 3.8.4.1 | В частност цялостното изпълнение на европейската програма за политика в областта на радиочестотния спектър (RSPP) (7) в държавите членки е от съществено значение, за да се гарантира, че ще бъде определен и осигурен достатъчен и подходящ спектър както за покритието, така и за нуждата от мощности за безжични широколентови технологии за постигане на поставените за 2020 г. цели. |
| --- | --- |

3.8.4.1

В частност цялостното изпълнение на европейската програма за политика в областта на радиочестотния спектър (RSPP) (7) в държавите членки е от съществено значение, за да се гарантира, че ще бъде определен и осигурен достатъчен и подходящ спектър както за покритието, така и за нуждата от мощности за безжични широколентови технологии за постигане на поставените за 2020 г. цели.

| 3.8.4.2 | Сателитните технологии ще предоставят широколентов достъп до най-отдалечените райони на Съюза. Въпреки това заради въпроси, свързани с капацитета, разходите и скоростта, това ще бъде решение с по-ограничено приложение, обслужващо вероятно по-малко от 10 % от европейския 30 Mbps широколентов достъп през 2020 г. |
| --- | --- |

3.8.4.2

Сателитните технологии ще предоставят широколентов достъп до най-отдалечените райони на Съюза. Въпреки това заради въпроси, свързани с капацитета, разходите и скоростта, това ще бъде решение с по-ограничено приложение, обслужващо вероятно по-малко от 10 % от европейския 30 Mbps широколентов достъп през 2020 г.

3.9   Стимулиране на търсенето

| 3.9.1 | Слабото търсене на широколентов достъп, по-специално в слабо населените региони, влияе неблагоприятно на инвестирането в мрежи; независимо от това винаги е налице скрито търсене в области, в които няма достъп до високоскоростна връзка. |
| --- | --- |

3.9.1

Слабото търсене на широколентов достъп, по-специално в слабо населените региони, влияе неблагоприятно на инвестирането в мрежи; независимо от това винаги е налице скрито търсене в области, в които няма достъп до високоскоростна връзка.

| 3.9.2 | Комисията и държавите членки трябва да се насочат към стимулиране на търсенето на широколентов достъп чрез редица методи, включително целенасочени публични информационни кампании, осигуряване на WiFi точки за достъп до интернет на обществени места, по-нататъшно развитие на услугите на електронното правителство, както и чрез насърчаване на ограмотяването в областта на цифровите технологии и обучението за придобиване на умения. Усилията за стимулиране на търсенето следва да са насочени специално към селските райони. |
| --- | --- |

3.9.2

Комисията и държавите членки трябва да се насочат към стимулиране на търсенето на широколентов достъп чрез редица методи, включително целенасочени публични информационни кампании, осигуряване на WiFi точки за достъп до интернет на обществени места, по-нататъшно развитие на услугите на електронното правителство, както и чрез насърчаване на ограмотяването в областта на цифровите технологии и обучението за придобиване на умения. Усилията за стимулиране на търсенето следва да са насочени специално към селските райони.

| 3.9.3 | Разходите за широколентовия достъп и прозрачността на цените са от съществено значение, за да се гарантира, че гражданите ще го използват. Съществуващите потребители на широколентов достъп в цяла Европа се оплакват, че техните доставчици на интернет услуги не им предоставят обещаната в сключените договори скорост на интернет връзката. Това несъответствие с договорите и невярната реклама уронват доверието в цифровия пазар и възпрепятстват търсенето, поради което за тяхното отстраняване трябва да се вземат строги мерки. |
| --- | --- |

3.9.3

Разходите за широколентовия достъп и прозрачността на цените са от съществено значение, за да се гарантира, че гражданите ще го използват. Съществуващите потребители на широколентов достъп в цяла Европа се оплакват, че техните доставчици на интернет услуги не им предоставят обещаната в сключените договори скорост на интернет връзката. Това несъответствие с договорите и невярната реклама уронват доверието в цифровия пазар и възпрепятстват търсенето, поради което за тяхното отстраняване трябва да се вземат строги мерки.

4.   Специфични бележки

4.1   Необходимост от регламент

| 4.1.1 | Дружествата с търговска цел в областта на електронните съобщения нямат достатъчно финансови стимули да инвестират в широколентова инфраструктура в твърде слабо населените региони на ЕС. Поради това Комитетът изразява задоволство, че с предложения регламент ще се въведат мерки за значително намаляване на разходите и рисковете за предоставяне на широколентов достъп, както и за подобряване на икономическите стимули за инвестиране за доставчиците на мрежи. |
| --- | --- |

4.1.1

Дружествата с търговска цел в областта на електронните съобщения нямат достатъчно финансови стимули да инвестират в широколентова инфраструктура в твърде слабо населените региони на ЕС. Поради това Комитетът изразява задоволство, че с предложения регламент ще се въведат мерки за значително намаляване на разходите и рисковете за предоставяне на широколентов достъп, както и за подобряване на икономическите стимули за инвестиране за доставчиците на мрежи.

| 4.1.2 | За да се гарантира, че има правилно приобщаване към цифровото общество и за да се увеличат максимално икономическите ползи от универсалния високоскоростен широколентов достъп, държавите членки и местните власти трябва да окажат по-силен натиск върху предлагането и търсенето на широколентова инфраструктура чрез приемане на планове за широколентов достъп, които да балансират високата икономическа възвращаемост от инвестициите в инфраструктура в силно населени региони с много по-непривлекателните инвестиции, необходими в слабо развитите региони. Настоящото предложение за регламент ще им предостави по-добри средства за постигане на тази цел. |
| --- | --- |

4.1.2

За да се гарантира, че има правилно приобщаване към цифровото общество и за да се увеличат максимално икономическите ползи от универсалния високоскоростен широколентов достъп, държавите членки и местните власти трябва да окажат по-силен натиск върху предлагането и търсенето на широколентова инфраструктура чрез приемане на планове за широколентов достъп, които да балансират високата икономическа възвращаемост от инвестициите в инфраструктура в силно населени региони с много по-непривлекателните инвестиции, необходими в слабо развитите региони. Настоящото предложение за регламент ще им предостави по-добри средства за постигане на тази цел.

| 4.1.3 | На много пазари съществува един доминиращ доставчик на инфраструктура. Комитетът се надява, че ефективното изпълнение на настоящия регламент ще създаде по-добри условия за навлизането на нови доставчици на мрежи на пазара, които да представят конкурентни оферти. |
| --- | --- |

4.1.3

На много пазари съществува един доминиращ доставчик на инфраструктура. Комитетът се надява, че ефективното изпълнение на настоящия регламент ще създаде по-добри условия за навлизането на нови доставчици на мрежи на пазара, които да представят конкурентни оферти.

4.2   Намаляване на разходите и подобряване на сътрудничеството

| 4.2.1 | Съгласно съобщението разходите за строителни работи могат да възлязат на 80 % от разходите за разгръщане на широколентовия достъп. Икономиите на капиталови разходи за мрежовите оператори, които се очакват от изпълнението на предложения регламент, са изчислени от порядъка на 20—30 % от общите инвестиционни разходи, т.е. до 63 милиарда евро до 2020 г. Икономиите от 63 милиарда евро могат след това да бъдат инвестирани в други сфери на икономиката. |
| --- | --- |

4.2.1

Съгласно съобщението разходите за строителни работи могат да възлязат на 80 % от разходите за разгръщане на широколентовия достъп. Икономиите на капиталови разходи за мрежовите оператори, които се очакват от изпълнението на предложения регламент, са изчислени от порядъка на 20—30 % от общите инвестиционни разходи, т.е. до 63 милиарда евро до 2020 г. Икономиите от 63 милиарда евро могат след това да бъдат инвестирани в други сфери на икономиката.

| 4.2.2 | Сътрудничеството и споделянето между частните доставчици на инфраструктура е от съществено значение за ефективността, скоростта на изпълнението, устойчивостта на околната среда и наличието на конкурентни цени за крайните потребители. Комитетът със задоволство констатира, че регламентът ще задължи частните доставчици на инфраструктура да публикуват полезна информация относно съществуващата и планираната инфраструктура, както и че доставчиците на мрежи ще са задължени да сътрудничат, което ще улесни доброто планиране, сътрудничеството и ефективното използване на ресурсите. |
| --- | --- |

4.2.2

Сътрудничеството и споделянето между частните доставчици на инфраструктура е от съществено значение за ефективността, скоростта на изпълнението, устойчивостта на околната среда и наличието на конкурентни цени за крайните потребители. Комитетът със задоволство констатира, че регламентът ще задължи частните доставчици на инфраструктура да публикуват полезна информация относно съществуващата и планираната инфраструктура, както и че доставчиците на мрежи ще са задължени да сътрудничат, което ще улесни доброто планиране, сътрудничеството и ефективното използване на ресурсите.

4.3   Естествени монополи

| 4.3.1 | Законите на икономиката показват, че в слабо населените региони може да бъде подкрепен само един основен доставчик на широколентова инфраструктура; с други думи, налице е естествен монопол. |
| --- | --- |

4.3.1

Законите на икономиката показват, че в слабо населените региони може да бъде подкрепен само един основен доставчик на широколентова инфраструктура; с други думи, налице е естествен монопол.

| 4.3.2 | Такива условия за естествен монопол са убедителни доводи в полза на модел на „отворен достъп“ за предоставяне на широколентов достъп, при който един доставчик, вероятно публично-частно партньорство, развива основната инфраструктура и след това отваря мрежовите съоръжения, като отдава мощности на по-малки доставчици на услуги при справедливи и равни условия. Вероятно Комисията трябва да обмисли как този модел на отворен достъп би могъл да се развие и регулира в Европа, без да се наруши нормалната конкуренция. |
| --- | --- |

4.3.2

Такива условия за естествен монопол са убедителни доводи в полза на модел на „отворен достъп“ за предоставяне на широколентов достъп, при който един доставчик, вероятно публично-частно партньорство, развива основната инфраструктура и след това отваря мрежовите съоръжения, като отдава мощности на по-малки доставчици на услуги при справедливи и равни условия. Вероятно Комисията трябва да обмисли как този модел на отворен достъп би могъл да се развие и регулира в Европа, без да се наруши нормалната конкуренция.

4.4   Пазар на едро

| 4.4.1 | Чрез предложения регламент се предоставя законодателство, даващо възможност за развитие на пазар на едро на широколентовата инфраструктура. Вероятно Комисията трябва да проучи как регламентът би могъл да бъде рационализиран така, че да стимулира създаването на такъв пазар, по-специално в трудно достъпните региони на Съюза. |
| --- | --- |

4.4.1

Чрез предложения регламент се предоставя законодателство, даващо възможност за развитие на пазар на едро на широколентовата инфраструктура. Вероятно Комисията трябва да проучи как регламентът би могъл да бъде рационализиран така, че да стимулира създаването на такъв пазар, по-специално в трудно достъпните региони на Съюза.

| 4.4.2 | Пазарът на едро на резервни оптични мрежи или безжична инфраструктура за пренос на данни може да бъде трансграничен и паневропейски, ако се предоставя качествена информация относно потребителското търсене и съществуващата инфраструктура. Комисията следва да проучи как би могло да се стимулира и подкрепи развитието на такъв пазар. |
| --- | --- |

4.4.2

Пазарът на едро на резервни оптични мрежи или безжична инфраструктура за пренос на данни може да бъде трансграничен и паневропейски, ако се предоставя качествена информация относно потребителското търсене и съществуващата инфраструктура. Комисията следва да проучи как би могло да се стимулира и подкрепи развитието на такъв пазар.

4.5   Национални планове за широколентов достъп

| 4.5.1 | Изграждането на инфраструктура, по-конкретно в селските райони, изисква ефективна национална стратегия и план за изпълнение. В момента всички държави членки имат стратегии за широколентов достъп до интернет, но много от тях все още нямат планове за изпълнение на целите на Програмата в областта на цифровите технологии. Необходимо е националните стратегии да бъдат актуализирани в най-скоро време, като в тях се включи подходът за изграждане на свръхвисокоскоростни мрежи с конкретни цели и установени мерки за прилагане. |
| --- | --- |

4.5.1

Изграждането на инфраструктура, по-конкретно в селските райони, изисква ефективна национална стратегия и план за изпълнение. В момента всички държави членки имат стратегии за широколентов достъп до интернет, но много от тях все още нямат планове за изпълнение на целите на Програмата в областта на цифровите технологии. Необходимо е националните стратегии да бъдат актуализирани в най-скоро време, като в тях се включи подходът за изграждане на свръхвисокоскоростни мрежи с конкретни цели и установени мерки за прилагане.

| 4.5.2 | Действие 46 от Програмата в областта на цифровите технологии изисква държавите членки да разработят своите национални планове за широколентов достъп, но редица от тях не са ги изготвили и това се отбелязва от Комисията като забавяне. То оказва негативно въздействие върху разгръщането на широколентовия достъп и плановете за финансиране на отрасъла. ЕИСК призовава държавите членки да преразгледат плановете си с оглед на предложения регламент и да завършат работата си по тях в най-скоро време. |
| --- | --- |

4.5.2

Действие 46 от Програмата в областта на цифровите технологии изисква държавите членки да разработят своите национални планове за широколентов достъп, но редица от тях не са ги изготвили и това се отбелязва от Комисията като забавяне. То оказва негативно въздействие върху разгръщането на широколентовия достъп и плановете за финансиране на отрасъла. ЕИСК призовава държавите членки да преразгледат плановете си с оглед на предложения регламент и да завършат работата си по тях в най-скоро време.

| 4.5.3 | Наличието на всеобхватни национални планове за широколентов достъп, в които са включени инициативи за ПЧП и специални стимули, благоприятстващи разгръщането в селските райони, би улеснило в голяма степен усвояването на европейски средства и средства от ЕИБ. |
| --- | --- |

4.5.3

Наличието на всеобхватни национални планове за широколентов достъп, в които са включени инициативи за ПЧП и специални стимули, благоприятстващи разгръщането в селските райони, би улеснило в голяма степен усвояването на европейски средства и средства от ЕИБ.

4.6   Предприятия за комунални услуги

| 4.6.1 | Предложеният регламент ще даде възможност на собствениците на инфраструктура, които не са дружества в областта на електронните съобщения, т.е. енергийни, водни и транспортни предприятия и предприятия за депониране на отпадъци, да предоставят достъп до своята инфраструктура при търговски условия за предоставяне на широколентови услуги. Това ще помогне на тези предприятия да получат нови приходи и да намалят разходите си за основна инфраструктура чрез споделяне на разходите с доставчиците на широколентов достъп, както и за стимулиране на благоприятното сътрудничество при разработването на техните собствени основни услуги, например на интелигентни мрежи за доставчици на енергия. |
| --- | --- |

4.6.1

Предложеният регламент ще даде възможност на собствениците на инфраструктура, които не са дружества в областта на електронните съобщения, т.е. енергийни, водни и транспортни предприятия и предприятия за депониране на отпадъци, да предоставят достъп до своята инфраструктура при търговски условия за предоставяне на широколентови услуги. Това ще помогне на тези предприятия да получат нови приходи и да намалят разходите си за основна инфраструктура чрез споделяне на разходите с доставчиците на широколентов достъп, както и за стимулиране на благоприятното сътрудничество при разработването на техните собствени основни услуги, например на интелигентни мрежи за доставчици на енергия.

| 4.6.2 | Комисията и държавите членки следва да положат усилия за уведомяване на тези предприятия за възможностите, които се предоставят от основното разгръщане на широколентовата инфраструктура, както и за потенциалното положително въздействие на предложения регламент върху стопанската им дейност. |
| --- | --- |

4.6.2

Комисията и държавите членки следва да положат усилия за уведомяване на тези предприятия за възможностите, които се предоставят от основното разгръщане на широколентовата инфраструктура, както и за потенциалното положително въздействие на предложения регламент върху стопанската им дейност.

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2010) 245 final.

1

(2)  COM(2008) 572 final.

2

(3)  ОВ C 54, 19.2.2011 г., стр. 58-64.

3

(4)  ОВ C 107, 6.4.2011 г., стр. 53-57.

4

(5)  Средносрочен преглед на Програмата в областта на цифровите технологи“, ОВ C 271, 19.9.2013 г., стp. 127-132.

5

(6)  COM(2012) 784 final.

6

(7)  COM(2010) 471 final.

7

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/108 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/108

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно многогодишното финансиране на дейността на Европейската агенция за морска безопасност в областта на реагирането на замърсяване, причинено от кораби, и на замърсяване на морето, причинено от нефтени и газови инсталации“

COM(2013) 174 final

2013/C 327/18

Докладчик: д-р BREDIMA

На 16 април 2013 г. Европейският парламент и на 18 април 2013 г. Съветът на Европейския съюз решиха, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно многогодишното финансиране на дейността на Европейската агенция за морска безопасност в областта на реагирането на замърсяване, причинено от кораби, и на замърсяване на морето, причинено от нефтени и газови инсталации“

COM(2013) 174 final.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 20 юни 2013 г.

На 491-ата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 179 гласа „за“, 1.глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | ЕИСК подкрепя увеличаването чрез предложения регламент на бюджета на Европейската агенция за морска безопасност (ЕАМБ) от 154 милиона евро на 160,5 милиона евро за периода от 2014 г. до 2020 г. Комитетът отново заявява подкрепата си за разширяването на правомощията на ЕАМБ по смисъла на Регламент 100/2013. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК подкрепя увеличаването чрез предложения регламент на бюджета на Европейската агенция за морска безопасност (ЕАМБ) от 154 милиона евро на 160,5 милиона евро за периода от 2014 г. до 2020 г. Комитетът отново заявява подкрепата си за разширяването на правомощията на ЕАМБ по смисъла на Регламент 100/2013.

| 1.2 | Приемането на предложения регламент се извършва в ключов момент по отношение на откриването на нефтени и газови полета в източната част на Средиземно море и произтичащите от това инициативи за бързото им разработване чрез сондажи в открито море. Тези дейности ще поставят предизвикателство пред способностите на ЕАМБ да реагира на потенциалните опасности, свързани със сондажите в открито море и транспорта на нефт и газ. |
| --- | --- |

1.2

Приемането на предложения регламент се извършва в ключов момент по отношение на откриването на нефтени и газови полета в източната част на Средиземно море и произтичащите от това инициативи за бързото им разработване чрез сондажи в открито море. Тези дейности ще поставят предизвикателство пред способностите на ЕАМБ да реагира на потенциалните опасности, свързани със сондажите в открито море и транспорта на нефт и газ.

| 1.3 | Въпреки че подкрепя предложения финансов пакет, ЕИСК счита че той може да се окаже недостатъчен за финансирането на необходимите дейности през седемгодишния период, с оглед на следните предизвикателства: увеличен трафик (повече танкери за нефт и газ в морето), увеличение на сондажите за разработване на нефт и газ в моретата, заобикалящи ЕС, приемане на повече крайбрежни и островни държави за държави членки на ЕС. Ограниченият капацитет за реакция в извънредни ситуации може да доведе до повишаване на външните разходи при големи аварии. |
| --- | --- |

1.3

Въпреки че подкрепя предложения финансов пакет, ЕИСК счита че той може да се окаже недостатъчен за финансирането на необходимите дейности през седемгодишния период, с оглед на следните предизвикателства: увеличен трафик (повече танкери за нефт и газ в морето), увеличение на сондажите за разработване на нефт и газ в моретата, заобикалящи ЕС, приемане на повече крайбрежни и островни държави за държави членки на ЕС. Ограниченият капацитет за реакция в извънредни ситуации може да доведе до повишаване на външните разходи при големи аварии.

| 1.4 | ЕИСК счита че дислоцирането на сегашните 19 съда може да се окаже недостатъчно за подпомагане на способността на държавите членки да се справят със замърсявания в открито море от страна на всички крайбрежни райони на ЕС. Финансирането може да се окаже недостатъчно и за по-нататъшното разработване на спътникови изображения за откриване и подпомагане на изчистването на замърсители, емитирани от кораби в целия район на ЕС. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК счита че дислоцирането на сегашните 19 съда може да се окаже недостатъчно за подпомагане на способността на държавите членки да се справят със замърсявания в открито море от страна на всички крайбрежни райони на ЕС. Финансирането може да се окаже недостатъчно и за по-нататъшното разработване на спътникови изображения за откриване и подпомагане на изчистването на замърсители, емитирани от кораби в целия район на ЕС.

| 1.5 | ЕИСК призовава ЕАМБ да използва новите си правомощия, за да допринесе за борбата с пиратството. Инструментите на ЕАМБ за спътниково наблюдение ще бъдат особено полезни за откриването на пиратски кораби. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК призовава ЕАМБ да използва новите си правомощия, за да допринесе за борбата с пиратството. Инструментите на ЕАМБ за спътниково наблюдение ще бъдат особено полезни за откриването на пиратски кораби.

| 1.6 | ЕИСК не е убеден, че държавите членки на ЕС и съседните страни все още разполагат с подходящото оборудване да реагират на големи аварии от мащаба на корабокрушенията на танкерите „Ерика“ и „Престиж“ или на катастрофи, подобни на тази на нефтената платформа „Deepwater Horizon“. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК не е убеден, че държавите членки на ЕС и съседните страни все още разполагат с подходящото оборудване да реагират на големи аварии от мащаба на корабокрушенията на танкерите „Ерика“ и „Престиж“ или на катастрофи, подобни на тази на нефтената платформа „Deepwater Horizon“.

| 1.7 | ЕИСК приканва ЕС, неговите държави членки и новите съседни крайбрежни държави да засилят прилагането на следните регионални конвенции, посочени в обяснителния меморандум към предложението за регламент: Хелзинкската конвенция, Барселонската конвенция, Бонското споразумение, Конвенцията OSPAR, Лисабонското споразумение (което все още предстои да влезе в сила) и Букурещката конвенция. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК приканва ЕС, неговите държави членки и новите съседни крайбрежни държави да засилят прилагането на следните регионални конвенции, посочени в обяснителния меморандум към предложението за регламент: Хелзинкската конвенция, Барселонската конвенция, Бонското споразумение, Конвенцията OSPAR, Лисабонското споразумение (което все още предстои да влезе в сила) и Букурещката конвенция.

| 1.8 | ЕИСК приканва ЕАМБ да предприеме действия за проследяване на неподходящи приемни съоръжения за нефтени отпадъци в пристанищата на ЕС, както и в пристанищата на съседните страни. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК приканва ЕАМБ да предприеме действия за проследяване на неподходящи приемни съоръжения за нефтени отпадъци в пристанищата на ЕС, както и в пристанищата на съседните страни.

2.   Предложението на Европейската комисия

| 2.1 | На 03.04.2013 г. Европейската комисия представи предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно многогодишното финансиране на дейността на Европейската агенция за морска безопасност в областта на реагирането на замърсявания, причинени от кораби, и на замърсявания на морето, причинени от нефтени и газови инсталации (1). |
| --- | --- |

2.1

На 03.04.2013 г. Европейската комисия представи предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно многогодишното финансиране на дейността на Европейската агенция за морска безопасност в областта на реагирането на замърсявания, причинени от кораби, и на замърсявания на морето, причинени от нефтени и газови инсталации (1).

| 2.2 | С Регламент 2038/2006 (2) (18.12.2006 г.) беше осигурено многогодишно финансиране за действията на ЕАМБ в отговор на замърсявания, причинени от кораби за периода 01.01.2007 – 31.12.2013 г. |
| --- | --- |

2.2

С Регламент 2038/2006 (2) (18.12.2006 г.) беше осигурено многогодишно финансиране за действията на ЕАМБ в отговор на замърсявания, причинени от кораби за периода 01.01.2007 – 31.12.2013 г.

| 2.3 | С Регламент 100/2013 (15.01.2013 г.) на ЕАМБ бяха възложени нови „основни“ задачи: да реагира на замърсявания, причинени от съоръжения за добив на нефт и газ, и да разшири услугите на ЕАМБ върху територията на страните, обхванати от политиката на разширяване и от европейската политика за съседство (3). Настоящото становище е насочено основно към оценка на коригирането на финансирането за ЕАМБ в съответствие с новите ѝ задължения. Предложеното финансиране възлиза на 160,5 милиона евро за седемгодишен период (1.01.2014 г. – 31.12.2020 г.). |
| --- | --- |

2.3

С Регламент 100/2013 (15.01.2013 г.) на ЕАМБ бяха възложени нови „основни“ задачи: да реагира на замърсявания, причинени от съоръжения за добив на нефт и газ, и да разшири услугите на ЕАМБ върху територията на страните, обхванати от политиката на разширяване и от европейската политика за съседство (3). Настоящото становище е насочено основно към оценка на коригирането на финансирането за ЕАМБ в съответствие с новите ѝ задължения. Предложеното финансиране възлиза на 160,5 милиона евро за седемгодишен период (1.01.2014 г. – 31.12.2020 г.).

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК подкрепя увеличаването на бюджета на ЕАМБ чрез предложения регламент от 154 милиона евро на 160,5 милиона евро за периода от 2014 г. до 2020 г. Комитетът заявява отново подкрепата си за разширяването на правомощията на ЕАМБ по смисъла на Регламент 100/2013. Тази подкрепа е в съответствие с редица становища на ЕИСК (4) относно ролята на ЕАМБ. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК подкрепя увеличаването на бюджета на ЕАМБ чрез предложения регламент от 154 милиона евро на 160,5 милиона евро за периода от 2014 г. до 2020 г. Комитетът заявява отново подкрепата си за разширяването на правомощията на ЕАМБ по смисъла на Регламент 100/2013. Тази подкрепа е в съответствие с редица становища на ЕИСК (4) относно ролята на ЕАМБ.

| 3.2 | С Регламент 100/2013 на ЕАМБ се предоставят правомощия за намеса не само във връзка със замърсявания, причинени от кораби, но и във връзка с нефтени разливи, причинени от платформи за добив на нефт и газ в открито море. Това правомощие беше предоставено след нефтения разлив и експлозията на нефтената платформа „Deepwater Horizon“ в Мексиканския залив (април 2010 г.). ЕИСК разбира, че общата цел на Комисията е да осигури ефективна помощ от ЕС за реакция на замърсявания, причинени от кораби, и замърсявания, причинени и съоръжения за добив на нефт и газ посредством предоставянето от ЕАМБ на устойчиви услуги за реакция на замърсяване за засегнатите държави. Следователно държавите членки могат да вземат предвид тази помощ, когато изготвят или преразглеждат националните си планове за реакция при замърсяване на морето. |
| --- | --- |

3.2

С Регламент 100/2013 на ЕАМБ се предоставят правомощия за намеса не само във връзка със замърсявания, причинени от кораби, но и във връзка с нефтени разливи, причинени от платформи за добив на нефт и газ в открито море. Това правомощие беше предоставено след нефтения разлив и експлозията на нефтената платформа „Deepwater Horizon“ в Мексиканския залив (април 2010 г.). ЕИСК разбира, че общата цел на Комисията е да осигури ефективна помощ от ЕС за реакция на замърсявания, причинени от кораби, и замърсявания, причинени и съоръжения за добив на нефт и газ посредством предоставянето от ЕАМБ на устойчиви услуги за реакция на замърсяване за засегнатите държави. Следователно държавите членки могат да вземат предвид тази помощ, когато изготвят или преразглеждат националните си планове за реакция при замърсяване на морето.

| 3.3 | ЕИСК разбира, че предложеният бюджет има за цел ЕАМБ да запази своята мрежа от кораби, разпределена между морските зони в ЕС, в готовност за реакция при разлив на нефт, както и че още от самото начало ограничен брой нови съдове ще бъдат насочени за борба с нефтени разливи и замърсявания, причинени от кораби и съоръжения в открито море. Освен това се очаква да не бъде осигурено финансиране за усъвършенстваното оборудване за почистване на нефтени разливи, което евентуално може вече да не отговаря на изискванията в периода 2014 – 2020 г. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК разбира, че предложеният бюджет има за цел ЕАМБ да запази своята мрежа от кораби, разпределена между морските зони в ЕС, в готовност за реакция при разлив на нефт, както и че още от самото начало ограничен брой нови съдове ще бъдат насочени за борба с нефтени разливи и замърсявания, причинени от кораби и съоръжения в открито море. Освен това се очаква да не бъде осигурено финансиране за усъвършенстваното оборудване за почистване на нефтени разливи, което евентуално може вече да не отговаря на изискванията в периода 2014 – 2020 г.

| 3.4 | ЕИСК разбира, че системата CleanSeaNet за наблюдение на съоръжения за добив на нефт в открито море за незаконно изхвърляне ще работи основно чрез съвместно използване на спътникови изображения, както се прави за наблюдението на замърсяванията, причинявани от кораби. ЕИСК припомня свое предходно становище (5), в което посочва, че „предвид високите разходи за системите за спътникови изображения, ЕИСК счита че ресурсите трябва да бъдат оптимизирани, и по-специално, че използването на изображения трябва да се съгласува между държавите членки; това би могло да доведе до значителни икономии. Същевременно са налице основания за инвестиции за подобряване на събирането на изображения във всички европейски морски зони, тъй като понастоящем покритието не е действително цялостно, особено в района на Средиземно море.“ |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК разбира, че системата CleanSeaNet за наблюдение на съоръжения за добив на нефт в открито море за незаконно изхвърляне ще работи основно чрез съвместно използване на спътникови изображения, както се прави за наблюдението на замърсяванията, причинявани от кораби. ЕИСК припомня свое предходно становище (5), в което посочва, че „предвид високите разходи за системите за спътникови изображения, ЕИСК счита че ресурсите трябва да бъдат оптимизирани, и по-специално, че използването на изображения трябва да се съгласува между държавите членки; това би могло да доведе до значителни икономии. Същевременно са налице основания за инвестиции за подобряване на събирането на изображения във всички европейски морски зони, тъй като понастоящем покритието не е действително цялостно, особено в района на Средиземно море.“

| 3.5 | ЕИСК разбира, че финансирането няма да има за цел осигуряването на техническа помощ или изграждането на капацитет в страните партньорки по европейската политика за съседство. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК разбира, че финансирането няма да има за цел осигуряването на техническа помощ или изграждането на капацитет в страните партньорки по европейската политика за съседство.

| 3.6 | Приемането на предложения регламент се извършва във важен момент по отношение на откриването на нови източници на енергия за ЕС. По-конкретно откриването на нови подводни залежи на нефт и газ в източната част на Средиземно море и последващите сондажи за бързото им разработване ще се окажат предизвикателство за способностите на ЕАМБ да реагира на потенциалните опасности. На ЕАМБ следва да бъдат предоставени повече ресурси, за да може тя да действа пълноценно в това отношение. Увеличеният трафик на кораби и по-специално на танкери за превоз на нефт и втечнен газ, откриването на нови залежи на нефт и газ и произтичащите от него сондажи ще изискват присъствие на много повече кораби в Средиземно и Черно море. Деветнадесет кораба за цялата брегова ивица на ЕС за периода 2014-2020 г. са твърде оптимистична прогноза, която може да се окаже извънредно скромна при съответните обстоятелства. |
| --- | --- |

3.6

Приемането на предложения регламент се извършва във важен момент по отношение на откриването на нови източници на енергия за ЕС. По-конкретно откриването на нови подводни залежи на нефт и газ в източната част на Средиземно море и последващите сондажи за бързото им разработване ще се окажат предизвикателство за способностите на ЕАМБ да реагира на потенциалните опасности. На ЕАМБ следва да бъдат предоставени повече ресурси, за да може тя да действа пълноценно в това отношение. Увеличеният трафик на кораби и по-специално на танкери за превоз на нефт и втечнен газ, откриването на нови залежи на нефт и газ и произтичащите от него сондажи ще изискват присъствие на много повече кораби в Средиземно и Черно море. Деветнадесет кораба за цялата брегова ивица на ЕС за периода 2014-2020 г. са твърде оптимистична прогноза, която може да се окаже извънредно скромна при съответните обстоятелства.

| 3.7 | Разширяването на правомощията на ЕАМБ в горепосочената сфера ще изисква по-нататъшно развитие на системата за спътникови изображения за наблюдение, ранно откриване на замърсяванията и идентифициране на отговорните кораби или съоръжения за добив на нефт и газ. Наличието на данни и ефективността на реакцията на замърсявания следва да бъдат подобрени. |
| --- | --- |

3.7

Разширяването на правомощията на ЕАМБ в горепосочената сфера ще изисква по-нататъшно развитие на системата за спътникови изображения за наблюдение, ранно откриване на замърсяванията и идентифициране на отговорните кораби или съоръжения за добив на нефт и газ. Наличието на данни и ефективността на реакцията на замърсявания следва да бъдат подобрени.

| 3.8 | ЕИСК не е убеден, че държавите членки на ЕС и съседните страни все още разполагат с подходящото оборудване да реагират на големи аварии от мащаба на корабокрушенията на танкерите „Ерика“ и „Престиж“ или на катастрофи, подобни на тази на нефтената платформа „Deepwater Horizon“. |
| --- | --- |

3.8

ЕИСК не е убеден, че държавите членки на ЕС и съседните страни все още разполагат с подходящото оборудване да реагират на големи аварии от мащаба на корабокрушенията на танкерите „Ерика“ и „Престиж“ или на катастрофи, подобни на тази на нефтената платформа „Deepwater Horizon“.

| 3.9 | Предвид горепосочените съображения, ЕИСК изразява убеждението, че следва да бъдат заделени повече ресурси за подмяна на оборудването за реакция на замърсяване с нефт на борда на договорените кораби, осигуряване на допълнителни кораби в готовност за реакция при разлив на нефт, които да покрият зони със съоръжения в открито море, намиращи се понастоящем извън разумния географски обхват (напр. Арктическия океан), закупуване на допълнителни количества дисперсанти за борба с нефтени разливи в открито море, разширяване на услугите на системата CleanSeaNet върху зони със съоръжения в открито море и финансиране на подкрепата за страните по европейската политика за съседство. |
| --- | --- |

3.9

Предвид горепосочените съображения, ЕИСК изразява убеждението, че следва да бъдат заделени повече ресурси за подмяна на оборудването за реакция на замърсяване с нефт на борда на договорените кораби, осигуряване на допълнителни кораби в готовност за реакция при разлив на нефт, които да покрият зони със съоръжения в открито море, намиращи се понастоящем извън разумния географски обхват (напр. Арктическия океан), закупуване на допълнителни количества дисперсанти за борба с нефтени разливи в открито море, разширяване на услугите на системата CleanSeaNet върху зони със съоръжения в открито море и финансиране на подкрепата за страните по европейската политика за съседство.

| 3.10 | ЕИСК призовава ЕАМБ да използва новите си правомощия, за да допринесе за борбата с морското пиратство. Инструментите и данните на ЕАМБ, особено спътниковото наблюдение, ще бъдат полезни при откриване на пиратски кораби. Осигуряването на данни за местоположението на корабите следва да се превърне в една от основните задачи на ЕАМБ, но винаги следва да се извършва по искане на националните власти. ЕИСК завява отново нуждата ЕАМБ да осигурява помощ в борбата с пиратството, както посочва в своето становище относно „Морското пиратство: по-категоричен отговор от страна на ЕС“ (16.01.2013 г.) и съответното публично изслушване (24.01.2013 г.). |
| --- | --- |

3.10

ЕИСК призовава ЕАМБ да използва новите си правомощия, за да допринесе за борбата с морското пиратство. Инструментите и данните на ЕАМБ, особено спътниковото наблюдение, ще бъдат полезни при откриване на пиратски кораби. Осигуряването на данни за местоположението на корабите следва да се превърне в една от основните задачи на ЕАМБ, но винаги следва да се извършва по искане на националните власти. ЕИСК завява отново нуждата ЕАМБ да осигурява помощ в борбата с пиратството, както посочва в своето становище относно „Морското пиратство: по-категоричен отговор от страна на ЕС“ (16.01.2013 г.) и съответното публично изслушване (24.01.2013 г.).

4.   Специфични бележки

4.1   Член 2: Определения

Определението за „нефт“ по смисъла на предложения регламент се позовава на определението от Международната конвенция за подготовка, противодействие и сътрудничество при замърсяване с нефт от 1990 г. ЕИСК приканва ЕС и неговите държави членки да засилят прилагането на тази конвенция.

4.2   Член 2: Определения

Определението за „опасни и вредни вещества“ се позовава на определението от Протокола за подготовка, реагиране и сътрудничество при замърсяване с опасни и вредни вещества от 2000 г. ЕИСК приканва ЕС и държавите членки, които все още не са направили това, да се присъединят към Протокола и да започнат неговото прилагане.

4.3   Член 4: Финансиране от Съюза

| 4.3.1 | ЕИСК разбира, че помощта от ЕАМБ за държавите, обхванати от политиката за разширяване и от европейската политика за съседство, следва да се финансира посредством съществуващите програми на Съюза за тези държави и поради това да не бъде част от тази многогодишна финансова рамка. |
| --- | --- |

4.3.1

ЕИСК разбира, че помощта от ЕАМБ за държавите, обхванати от политиката за разширяване и от европейската политика за съседство, следва да се финансира посредством съществуващите програми на Съюза за тези държави и поради това да не бъде част от тази многогодишна финансова рамка.

| 4.3.2 | Въпреки че подкрепя предложения финансов пакет, ЕИСК изразява съмнение дали той ще бъде достатъчен за финансиране на необходимите действия през седемгодишния период, предвид предстоящите предизвикателства: увеличен трафик (повече танкери за нефт и газ), повече сондажни дейности за разработване на нефт и газ в моретата, заобикалящи ЕС. Намаленият капацитет за реакция в извънредни ситуации може да доведе до по-високи външни разходи при големи аварии. |
| --- | --- |

4.3.2

Въпреки че подкрепя предложения финансов пакет, ЕИСК изразява съмнение дали той ще бъде достатъчен за финансиране на необходимите действия през седемгодишния период, предвид предстоящите предизвикателства: увеличен трафик (повече танкери за нефт и газ), повече сондажни дейности за разработване на нефт и газ в моретата, заобикалящи ЕС. Намаленият капацитет за реакция в извънредни ситуации може да доведе до по-високи външни разходи при големи аварии.

4.4   Член 5: Мониторинг на съществуващите възможности

Във връзка със списъка на публичните и частните механизми за реакция на замърсяване в ЕС, ЕИСК призовава да бъдат предприети действия за включване на подобни механизми, съществуващи в съседните на ЕС крайбрежни държави, тъй като замърсяването на морето не познава граници. Освен това, въпреки че настоящото становище се ограничава само до аварийното замърсяване, ЕИСК призовава ЕАМБ да предприеме действия за проследяване на неподходящи приемни съоръжения в пристанищата на ЕС и в пристанищата на съседните крайбрежни държави. За разлика от аварийното замърсяване, експлоатационното замърсяване не поражда толкова голямо внимание от страна на медиите и не е толкова сензационно, но има много по-голям дял в общото замърсяване на моретата.

4.5   ЕИСК приканва ЕС, държавите членки и новите съседни крайбрежни държави да засилят прилагането на следните регионални конвенции, посочени в обяснителния меморандум към предложението за регламент: Хелзинкската конвенция, Барселонската конвенция, Бонското споразумение, Конвенцията OSPAR, Лисабонското споразумение (което все още предстои да влезе в сила) и Букурещката конвенция. ЕИСК изразява убеждението, че ученията за борба със замърсяване, организирани (съвместно) по тези конвенции, следва да се насърчават още повече, а обменът на експерти в областта на замърсяването на морето е от първостепенно значение. Затова Програмата за обмен на експерти в областта на замърсяването на морето (EMPOLLEX) на ЕАМБ следва да улеснява организирането на такъв обмен между държавите членки за по-голям брой експерти.

4.6   ЕИСК заявява отново нуждата съседните крайбрежни държави да прилагат изцяло основополагащата морска конвенция – Конвенцията на ООН по морско право от 1982 г., която осигурява правното основание за действията за борба със замърсяване на морето, сондажите на морското дъно и екологично безопасният морски транспорт.

4.7   Договорените кораби разполагат с голям капацитет за съхраняване на събран нефт и различни системи за събиране на разлят нефт. ЕИСК изразява убеждението, че следва да се разреши договорените от ЕАМБ кораби да се използват за операции по разтоварване на аварирали съдове, прехвърляне от един кораб на друг, съхраняване на събрания в открито море нефт.

Брюксел, 10 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 174 final.

1

(2)  ОВ L 394, 30.12.2006 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ L 39, 9.2.2013 г., стр. 30.

3

(4)  ОВ С 76, 14.03.2013, стр. 15,

4

ОВ С 299, 04.10.2012 г., стр. 153,

ОВ С 48, 15.02.2011 г., стр. 81,

ОВ С 44, 11.02.2011 г., стр. 173,

ОВ С 255, 22.09.2010 г., стр. 103,

ОВ С 277, 17.11.2009 г., стр. 20,

ОВ С 211, 19.08.2008 г., стр. 31,

ОВ С 28, 03.02.2006 г., стр. 16,

ОВ С 108, 30.04.2004 г., стр. 52.

(5)  ОВ С 28, 03.02.2006 г., стр. 16.

5

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/111

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за достъп до пазара на пристанищни услуги и финансова прозрачност на пристанищата“

COM(2013) 296 final — 2013/0157 (COD)

2013/C 327/19

Главен докладчик: г-н SIMONS

На 19 юни 2013 г. Съветът и на 10 юни 2013 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 100, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за достъп до пазара на пристанищни услуги и финансова прозрачност на пристанищата“

COM(2013) 296 final — 2013/0157 (COD).

На 21 май 2013 г Европейският икономически и социален комитет реши да възложи на специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата (член 59 от Правилника за дейността), на 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-н Simons за главен докладчик и прие настоящото становище с 81 гласа „за“ и 2 гласа „против“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът се отнася положително към съчетаването на действия с незадължителен характер и на законодателни действия в случаите, в които не е възможно друго решение. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът се отнася положително към съчетаването на действия с незадължителен характер и на законодателни действия в случаите, в които не е възможно друго решение.

| 1.2 | Комитетът одобрява подхода на Комисията предложенията да се прилагат към всичките 319 пристанища от TEN-T, като на държавите членки се предостави възможността да прилагат разпоредбите на регламента и към други пристанища. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът одобрява подхода на Комисията предложенията да се прилагат към всичките 319 пристанища от TEN-T, като на държавите членки се предостави възможността да прилагат разпоредбите на регламента и към други пристанища.

| 1.3 | Той подкрепя предложението на Комисията да изключи от приложното поле на регламента пътническите услуги и предоставянето на услуги по обработка на товари, като се има предвид неговото засега ограничено въздействие в тези области. Въпреки това, що се отнася до приложението, Комитетът препоръчва да се обърне особено внимание на пилотирането, акостирането и тегленето, като се отчете различното им въздействие, така че те да могат да бъдат упражнявани съгласно независима преценка, без никакъв търговски натиск, който би могъл да навреди на безопасността, сигурността и опазването на околната среда за пристанищната общност и широката общественост. |
| --- | --- |

1.3

Той подкрепя предложението на Комисията да изключи от приложното поле на регламента пътническите услуги и предоставянето на услуги по обработка на товари, като се има предвид неговото засега ограничено въздействие в тези области. Въпреки това, що се отнася до приложението, Комитетът препоръчва да се обърне особено внимание на пилотирането, акостирането и тегленето, като се отчете различното им въздействие, така че те да могат да бъдат упражнявани съгласно независима преценка, без никакъв търговски натиск, който би могъл да навреди на безопасността, сигурността и опазването на околната среда за пристанищната общност и широката общественост.

| 1.4 | Комитетът изразява задоволството си от факта, че в регламента са включени разпоредби относно гарантирането на правата на работниците и служителите, но изразява учудване от факта, че се предвижда прилагането на Директива 2001/23/ЕО да бъде незадължително. Що се отнася до социалните аспекти, които би следвало да бъдат включени в публичните договори и договорите за концесия, Комитетът препраща към своето становище относно възлагането на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, прието на 26 април 2012 г. (1). Освен това напоследък се конкретизира установяването на самостоятелен социален диалог в пристанищния сектор, за което Комитетът отдавна призовава. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът изразява задоволството си от факта, че в регламента са включени разпоредби относно гарантирането на правата на работниците и служителите, но изразява учудване от факта, че се предвижда прилагането на Директива 2001/23/ЕО да бъде незадължително. Що се отнася до социалните аспекти, които би следвало да бъдат включени в публичните договори и договорите за концесия, Комитетът препраща към своето становище относно възлагането на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, прието на 26 април 2012 г. (1). Освен това напоследък се конкретизира установяването на самостоятелен социален диалог в пристанищния сектор, за което Комитетът отдавна призовава.

| 1.5 | Комитетът подкрепя основната идея на Комисията за увеличаване на финансовата прозрачност в пристанищния сектор, тъй като това дава възможност за получаване на информация относно евентуални държавни помощи на по-ранен етап. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът подкрепя основната идея на Комисията за увеличаване на финансовата прозрачност в пристанищния сектор, тъй като това дава възможност за получаване на информация относно евентуални държавни помощи на по-ранен етап.

| 1.6 | Търговската свобода на управителните органи на пристанищата да определят пристанищните такси е практически сведена до нула чрез изброяването на цяла поредица от критерии и чрез предоставянето на делегирани правомощия на Комисията. Възможно решение се предлага в параграф 5.5. |
| --- | --- |

1.6

Търговската свобода на управителните органи на пристанищата да определят пристанищните такси е практически сведена до нула чрез изброяването на цяла поредица от критерии и чрез предоставянето на делегирани правомощия на Комисията. Възможно решение се предлага в параграф 5.5.

| 1.7 | Комитетът е на мнение, че предвиденият в член 17 независим надзорен орган, който да следи и контролира прилагането на регламента, е излишен. Конкурентното право е достатъчно, а в случаите, когато това не е така, следва да се приложи конкретно решение. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът е на мнение, че предвиденият в член 17 независим надзорен орган, който да следи и контролира прилагането на регламента, е излишен. Конкурентното право е достатъчно, а в случаите, когато това не е така, следва да се приложи конкретно решение.

| 1.8 | Комисията предлага да се направи оценка на регламента само три години след влизането му в сила и евентуално да бъдат представени нови мерки. Комитетът смята, че този срок е твърде кратък и предлага след три години да бъде представена междинна оценка, съдържаща само констатации, а окончателната оценка, придружена от заключения, да бъде представена едва след шест години. |
| --- | --- |

1.8

Комисията предлага да се направи оценка на регламента само три години след влизането му в сила и евентуално да бъдат представени нови мерки. Комитетът смята, че този срок е твърде кратък и предлага след три години да бъде представена междинна оценка, съдържаща само констатации, а окончателната оценка, придружена от заключения, да бъде представена едва след шест години.

2.   Въведение

| 2.1 | Три е хубаво число! За трети път Европейската комисия представя предложения относно морските пристанища на ЕС, този път от нова гледна точка и с различен подход. |
| --- | --- |

2.1

Три е хубаво число! За трети път Европейската комисия представя предложения относно морските пристанища на ЕС, този път от нова гледна точка и с различен подход.

| 2.2 | Новото е включването на 319-те морски пристанища в трансевропейската транспортна мрежа TEN-T и в Механизма за свързване на Европа (МСЕ) с цел подобряване на ефективността на пристанищата и на връзките им с хинтерланда. По този начин морските пристанища вече по дефиниция стават част от европейските интереси, но също така – поне потенциално – се превръщат в конкуренти помежду си. |
| --- | --- |

2.2

Новото е включването на 319-те морски пристанища в трансевропейската транспортна мрежа TEN-T и в Механизма за свързване на Европа (МСЕ) с цел подобряване на ефективността на пристанищата и на връзките им с хинтерланда. По този начин морските пристанища вече по дефиниция стават част от европейските интереси, но също така – поне потенциално – се превръщат в конкуренти помежду си.

| 2.3 | Действията с незадължителен характер от миналото нямаха почти никакъв ефект по отношение на равноправния достъп до пазара и на прозрачността. По тази причина днес Комисията предлага – освен редица действия – и задължителна мярка, а именно регламент относно двата посочени по-горе въпроса, така че пристанищата в ЕС да се превърнат в двигател на растежа и на мултимодалния транспорт. |
| --- | --- |

2.3

Действията с незадължителен характер от миналото нямаха почти никакъв ефект по отношение на равноправния достъп до пазара и на прозрачността. По тази причина днес Комисията предлага – освен редица действия – и задължителна мярка, а именно регламент относно двата посочени по-горе въпроса, така че пристанищата в ЕС да се превърнат в двигател на растежа и на мултимодалния транспорт.

3.   Документите на Комисията

| 3.1 | След продължителни задълбочени консултации, така, както са описани в оценката на въздействието, в съобщението си „Пристанищата: двигател на растежа“ Комисията предлага набор от осем нови незадължителни мерки, които според нея са необходими, за да се развият през следващите години възможностите на 319-те пристанища, 83 от които са част от централната мрежа на TEN-T. |
| --- | --- |

3.1

След продължителни задълбочени консултации, така, както са описани в оценката на въздействието, в съобщението си „Пристанищата: двигател на растежа“ Комисията предлага набор от осем нови незадължителни мерки, които според нея са необходими, за да се развият през следващите години възможностите на 319-те пристанища, 83 от които са част от централната мрежа на TEN-T.

| 3.2 | Комисията посочва, че основният принцип на стратегията на ЕС е да се избягва ненужната намеса в пристанищата, които функционират добре, а да се помага на изоставащите пристанища посредством въвеждането на добри практики и подходящи управленски подходи при зачитане на многообразието и на специфичните обстоятелства. |
| --- | --- |

3.2

Комисията посочва, че основният принцип на стратегията на ЕС е да се избягва ненужната намеса в пристанищата, които функционират добре, а да се помага на изоставащите пристанища посредством въвеждането на добри практики и подходящи управленски подходи при зачитане на многообразието и на специфичните обстоятелства.

| 3.3 | Пристанищните дейности допринасят пряко за създаването на работни места. Към момента 2 200 пристанищни оператори осигуряват работа на около 110 000 пристанищни работници, а като цяло пристанищата осигуряват около 3 милиона работни места (пряко и непряко) в 22-те морски държави членки. Те са значителен източник на данъчни приходи за органите на управление. |
| --- | --- |

3.3

Пристанищните дейности допринасят пряко за създаването на работни места. Към момента 2 200 пристанищни оператори осигуряват работа на около 110 000 пристанищни работници, а като цяло пристанищата осигуряват около 3 милиона работни места (пряко и непряко) в 22-те морски държави членки. Те са значителен източник на данъчни приходи за органите на управление.

| 3.4 | Създавайки рамка за достъпа до пазара на пристанищните услуги и за финансовата прозрачност на пристанищата, предложението за регламент изрично прилага принципа на свободно предоставяне на услуги към всички видове услуги във всички пристанища на TEN-T. |
| --- | --- |

3.4

Създавайки рамка за достъпа до пазара на пристанищните услуги и за финансовата прозрачност на пристанищата, предложението за регламент изрично прилага принципа на свободно предоставяне на услуги към всички видове услуги във всички пристанища на TEN-T.

| 3.5 | Частта относно достъпа до пазара (Глава II) и преходните мерки (член 24) в предложението за регламент не се прилагат обаче нито към предоставянето на услуги по обработка на товари, нито към пътническите услуги. |
| --- | --- |

3.5

Частта относно достъпа до пазара (Глава II) и преходните мерки (член 24) в предложението за регламент не се прилагат обаче нито към предоставянето на услуги по обработка на товари, нито към пътническите услуги.

| 3.6 | Предложението предоставя на управителния орган на пристанището пълната свобода да налага на доставчиците на услуги изисквания за качество и наличност; в този контекст управителният орган на пристанището може да ограничи броя на доставчиците на конкретна услуга поради недостиг на пространство, при условие че това бъде ясно документирано в официален план за развитие на пристанището или в случай че даден оператор има задължение за обществена услуга, чиято цел трябва да бъде ясна и публично обявена. |
| --- | --- |

3.6

Предложението предоставя на управителния орган на пристанището пълната свобода да налага на доставчиците на услуги изисквания за качество и наличност; в този контекст управителният орган на пристанището може да ограничи броя на доставчиците на конкретна услуга поради недостиг на пространство, при условие че това бъде ясно документирано в официален план за развитие на пристанището или в случай че даден оператор има задължение за обществена услуга, чиято цел трябва да бъде ясна и публично обявена.

| 3.7 | Комисията посочва, че правата на работниците и служителите следва да бъдат гарантирани и че държавите членки следва да имат възможността за по-нататъшно укрепване на тези права в случай на прехвърляне на предприятия и на съответните служители, работещи за старото предприятие. |
| --- | --- |

3.7

Комисията посочва, че правата на работниците и служителите следва да бъдат гарантирани и че държавите членки следва да имат възможността за по-нататъшно укрепване на тези права в случай на прехвърляне на предприятия и на съответните служители, работещи за старото предприятие.

| 3.8 | В предложението се уточнява, че финансовите отношения между управителните органи на пристанищата, от една страна, и държавните органи, от друга страна, следва да бъдат прозрачни, особено в случаите, в които управителният орган на пристанището получава публични средства. |
| --- | --- |

3.8

В предложението се уточнява, че финансовите отношения между управителните органи на пристанищата, от една страна, и държавните органи, от друга страна, следва да бъдат прозрачни, особено в случаите, в които управителният орган на пристанището получава публични средства.

| 3.9 | Управителните органи на пристанищата могат да определят таксите за ползване на пристанищната инфраструктура по независим начин и в съответствие със собствената си търговска и инвестиционна стратегия. Таксите могат да варират в зависимост от честотата на използване на пристанището или с цел насърчаване на по-ефективното използване на пристанищната инфраструктура, на морските превози на къси разстояния или за постигане на енергийна ефективност или ефективност от гледна точка на емисиите на въглерод на транспортните операции. |
| --- | --- |

3.9

Управителните органи на пристанищата могат да определят таксите за ползване на пристанищната инфраструктура по независим начин и в съответствие със собствената си търговска и инвестиционна стратегия. Таксите могат да варират в зависимост от честотата на използване на пристанището или с цел насърчаване на по-ефективното използване на пристанищната инфраструктура, на морските превози на къси разстояния или за постигане на енергийна ефективност или ефективност от гледна точка на емисиите на въглерод на транспортните операции.

| 3.10 | В съответствие с предложението във всяка държава членка следва да има национален независим контролен орган, който следи и контролира прилагането на настоящия регламент. |
| --- | --- |

3.10

В съответствие с предложението във всяка държава членка следва да има национален независим контролен орган, който следи и контролира прилагането на настоящия регламент.

| 3.11 | Този орган трябва да бъде юридически самостоятелен и функционално независим от който и да е управляващ орган на пристанище или доставчик на пристанищни услуги. Той разглежда жалбите, има право да изисква от управителните органи на пристанищата, доставчиците на пристанищни услуги и ползвателите на пристанищата да предоставят информацията, необходима за гарантиране на ефективно наблюдение и контрол, и решенията му са обвързващи. Те могат да бъдат обжалвани единствено в съда. |
| --- | --- |

3.11

Този орган трябва да бъде юридически самостоятелен и функционално независим от който и да е управляващ орган на пристанище или доставчик на пристанищни услуги. Той разглежда жалбите, има право да изисква от управителните органи на пристанищата, доставчиците на пристанищни услуги и ползвателите на пристанищата да предоставят информацията, необходима за гарантиране на ефективно наблюдение и контрол, и решенията му са обвързващи. Те могат да бъдат обжалвани единствено в съда.

4.   Общи бележки

| 4.1 | Според Комитета, публикувайки своето съобщение, оценката на въздействието и предложението за регламент, Комисията направи стъпка към отваряне на достъпа до пазара на пристанищните услуги и по-голяма финансова прозрачност на пристанищата. Комитетът изтъква значението на подобряването на качеството на услугите и увеличаването на инвестициите в пристанищата – два съществени фактора за доброто функциониране на пазара. Отделено е необходимото внимание и на безопасността, сигурността, околната среда и координиращата роля на Съюза. |
| --- | --- |

4.1

Според Комитета, публикувайки своето съобщение, оценката на въздействието и предложението за регламент, Комисията направи стъпка към отваряне на достъпа до пазара на пристанищните услуги и по-голяма финансова прозрачност на пристанищата. Комитетът изтъква значението на подобряването на качеството на услугите и увеличаването на инвестициите в пристанищата – два съществени фактора за доброто функциониране на пазара. Отделено е необходимото внимание и на безопасността, сигурността, околната среда и координиращата роля на Съюза.

| 4.2 | Публикуваните предложения съдържат едновременно необвързващи мерки – 8-те действия, представени в съобщението, и обвързващ подход под формата на предложение за регламент. По принцип Комитетът счита, че е целесъобразно по възможност да се приема необвързващ подход и да се прибягва до законодателство, когато няма друго решение. Комитетът вече защити тази гледна точка в своето становище относно европейската пристанищна политика (2). |
| --- | --- |

4.2

Публикуваните предложения съдържат едновременно необвързващи мерки – 8-те действия, представени в съобщението, и обвързващ подход под формата на предложение за регламент. По принцип Комитетът счита, че е целесъобразно по възможност да се приема необвързващ подход и да се прибягва до законодателство, когато няма друго решение. Комитетът вече защити тази гледна точка в своето становище относно европейската пристанищна политика (2).

| 4.3 | Предложеният регламент се прилага за всички 319 пристанища от TEN-T, тъй като поради своето естество всички те играят съществена роля в европейската транспортна система. Държавите членки обаче могат да решат да прилагат неговите разпоредби и за други пристанища. Комитетът подкрепя, този, според него, прагматичен подход на Комисията. |
| --- | --- |

4.3

Предложеният регламент се прилага за всички 319 пристанища от TEN-T, тъй като поради своето естество всички те играят съществена роля в европейската транспортна система. Държавите членки обаче могат да решат да прилагат неговите разпоредби и за други пристанища. Комитетът подкрепя, този, според него, прагматичен подход на Комисията.

| 4.4 | Комитетът констатира, че услугите по обработка на товари и пътническите услуги остават извън обхвата на регламента (член 11). Използваният от Комисията аргумент е че голяма част от услугите по обработка на товари и пътническия транспорт чрез круизни линии се уреждат чрез концесионни договори, докато пътническите фериботни услуги обикновено са задължение за обществена услуга. Комитетът приема аргументите на Комисията. |
| --- | --- |

4.4

Комитетът констатира, че услугите по обработка на товари и пътническите услуги остават извън обхвата на регламента (член 11). Използваният от Комисията аргумент е че голяма част от услугите по обработка на товари и пътническия транспорт чрез круизни линии се уреждат чрез концесионни договори, докато пътническите фериботни услуги обикновено са задължение за обществена услуга. Комитетът приема аргументите на Комисията.

| 4.5 | Принципът на свобода на предоставяне на услуги в морските пристанища е изключително важен елемент от разглеждания регламент. В регламента се предвиждат четири възможности за ограничаване на тази свобода, а именно:






  — | възможността за налагане на минимални изисквания за предоставянето на пристанищни услуги; |
| --- | --- | --- |

4.5

Принципът на свобода на предоставяне на услуги в морските пристанища е изключително важен елемент от разглеждания регламент. В регламента се предвиждат четири възможности за ограничаване на тази свобода, а именно:

—

възможността за налагане на минимални изисквания за предоставянето на пристанищни услуги;

| — | ограничаване на броя на доставчиците на пристанищни услуги; |
| --- | --- |

—

ограничаване на броя на доставчиците на пристанищни услуги;

| — | задължения за обществена услуга; |
| --- | --- |

—

задължения за обществена услуга;

| — | използване на вътрешен оператор. |
| --- | --- |

—

използване на вътрешен оператор.

Комитетът може да приеме този подход, свързан с принципа за свобода на предоставяне на услуги, който предвижда възможността за въвеждане на някои специфични ограничения, пригодени към морските пристанища. Въпреки това, що се отнася до прилагането, Комитетът препоръчва да се обърне особено внимание на пилотирането, акостирането и тегленето, като се отчете различното им въздействие, така че те да могат да бъдат упражнявани съгласно независима преценка, без никакъв търговски натиск, който би могъл да навреди на безопасността, сигурността и опазването на околната среда за пристанищната общност и широката общественост;

| 4.5.1 | Не е ясна причината поради която, „вътрешният оператор“ (член 9) се свързва само със задължението за извършване на обществена услуга. В действителност причини от чисто търговски характер, като например гарантиране на приемственост и наличие на дадена услуга могат да накарат управителен орган на пристанище да поиска да предложи сам определена услуга, без тя да произтича от задължение за предоставяне на обществена услуга или недостигът на площ или запазено ползване на наличното пространство да водят до ограничаване на броя на доставчиците на услуги. Тази възможност също следва да се предвиди в регламента. |
| --- | --- |

4.5.1

Не е ясна причината поради която, „вътрешният оператор“ (член 9) се свързва само със задължението за извършване на обществена услуга. В действителност причини от чисто търговски характер, като например гарантиране на приемственост и наличие на дадена услуга могат да накарат управителен орган на пристанище да поиска да предложи сам определена услуга, без тя да произтича от задължение за предоставяне на обществена услуга или недостигът на площ или запазено ползване на наличното пространство да водят до ограничаване на броя на доставчиците на услуги. Тази възможност също следва да се предвиди в регламента.

| 4.6 | Комитетът изразява задоволство от факта, че в регламента е включен член, който трябва да гарантира правата на пристанищните работници (член 10). Комитетът обаче си задава въпроса защо прилагането на Директива 2001/23/CE не е задължително. По отношение на социалните аспекти, които следва да се отчитат при обществените поръчки и концесионните договори, Комитетът препраща към становището си относно възлагането на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, прието на 26 април 2012 г. (3) |
| --- | --- |

4.6

Комитетът изразява задоволство от факта, че в регламента е включен член, който трябва да гарантира правата на пристанищните работници (член 10). Комитетът обаче си задава въпроса защо прилагането на Директива 2001/23/CE не е задължително. По отношение на социалните аспекти, които следва да се отчитат при обществените поръчки и концесионните договори, Комитетът препраща към становището си относно възлагането на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, прието на 26 април 2012 г. (3)

| 4.7 | Комисията е включила в регламента няколко члена (член 12 и следващи) с цел да насърчи финансовата прозрачност и независимостта. Пристанищните власти имат, наред с другото, и задължение за прозрачност по отношение на обема на публичните средства, които получават, и са длъжни да ги отразяват в отделни сметки, ако самият управителен орган на пристанището предоставя пристанищни услуги. Комитетът подкрепя възможно най-голяма прозрачност и одобрява предложенията в тази област. |
| --- | --- |

4.7

Комисията е включила в регламента няколко члена (член 12 и следващи) с цел да насърчи финансовата прозрачност и независимостта. Пристанищните власти имат, наред с другото, и задължение за прозрачност по отношение на обема на публичните средства, които получават, и са длъжни да ги отразяват в отделни сметки, ако самият управителен орган на пристанището предоставя пристанищни услуги. Комитетът подкрепя възможно най-голяма прозрачност и одобрява предложенията в тази област.

| 4.8 | Комитетът счита, че предвиденият в член 17 независим надзорен орган, който да следи и контролира прилагането на регламента, е излишен, тъй като не е необходим: тази мярка противоречи на тенденцията пристанищата да се развиват като търговски участници, предлагайки качество, което отговаря точно на потребностите на пазара. Настоящото национално и европейско законодателство в областта на конкуренцията е достатъчно и когато то не се прилага, Комисията трябва да предприеме специфични мерки по отношение на съответната държава членка. |
| --- | --- |

4.8

Комитетът счита, че предвиденият в член 17 независим надзорен орган, който да следи и контролира прилагането на регламента, е излишен, тъй като не е необходим: тази мярка противоречи на тенденцията пристанищата да се развиват като търговски участници, предлагайки качество, което отговаря точно на потребностите на пазара. Настоящото национално и европейско законодателство в областта на конкуренцията е достатъчно и когато то не се прилага, Комисията трябва да предприеме специфични мерки по отношение на съответната държава членка.

5.   Специфични бележки

| 5.1 | Необходимостта от установяване на отраслов социален диалог в пристанищата е още по-очевидна, като се има предвид че според оценките през 2030 г. пристанищата ще имат нужда от 15 % повече пристанищни работници, отколкото сега. Според Комитета едно от главните условия за доброто функциониране на пристанищата е наличието на благоприятен социален климат и воля за диалог на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

5.1

Необходимостта от установяване на отраслов социален диалог в пристанищата е още по-очевидна, като се има предвид че според оценките през 2030 г. пристанищата ще имат нужда от 15 % повече пристанищни работници, отколкото сега. Според Комитета едно от главните условия за доброто функциониране на пристанищата е наличието на благоприятен социален климат и воля за диалог на всички заинтересовани страни.

| 5.2 | Ето защо Комитетът изразява задоволство от създаването на 19 юни 2013 г. на Комитет за социален диалог на ЕС, в който социалните партньори, наред с другото, ще разглеждат напълно независимо условията на труд. |
| --- | --- |

5.2

Ето защо Комитетът изразява задоволство от създаването на 19 юни 2013 г. на Комитет за социален диалог на ЕС, в който социалните партньори, наред с другото, ще разглеждат напълно независимо условията на труд.

| 5.3 | Комитетът одобрява предложението за определяне на размера на таксите за ползване на инфраструктурата въз основа на консултации с ползвателите на пристанището. Той счита, че този начин на определяне на таксите за ползване на инфраструктурата е прозрачен. |
| --- | --- |

5.3

Комитетът одобрява предложението за определяне на размера на таксите за ползване на инфраструктурата въз основа на консултации с ползвателите на пристанището. Той счита, че този начин на определяне на таксите за ползване на инфраструктурата е прозрачен.

| 5.4 | Според Комитета положителен елемент от регламента е задължението за прозрачност на пристанищните власти по отношение на публичните средства, които те получават и на начина, по който тези средства се включват в разходите им. Това ще даде възможност за оценка на държавните помощи на по-ранен етап, което ще бъде от полза за финансовата прозрачност. |
| --- | --- |

5.4

Според Комитета положителен елемент от регламента е задължението за прозрачност на пристанищните власти по отношение на публичните средства, които те получават и на начина, по който тези средства се включват в разходите им. Това ще даде възможност за оценка на държавните помощи на по-ранен етап, което ще бъде от полза за финансовата прозрачност.

| 5.5 | Аспект, който Комитетът счита за много важен, а именно търговската свобода на управителния орган на пристанището при определянето на пристанищните такси (член 14, параграфи 1, 2 и 3), на практика е сведен до нула в следващите параграфи, в които се изброяват цяла поредица от критерии и се дава възможност за делегиране на правомощия на Комисията. Тази свобода обаче би могла да се запази, ако всички тези параграфи бъдат заличени и в края на параграф 3, т.е. след „... се спазват правилата за държавна помощ“ просто се добави изразът „и за конкуренцията“. |
| --- | --- |

5.5

Аспект, който Комитетът счита за много важен, а именно търговската свобода на управителния орган на пристанището при определянето на пристанищните такси (член 14, параграфи 1, 2 и 3), на практика е сведен до нула в следващите параграфи, в които се изброяват цяла поредица от критерии и се дава възможност за делегиране на правомощия на Комисията. Тази свобода обаче би могла да се запази, ако всички тези параграфи бъдат заличени и в края на параграф 3, т.е. след „... се спазват правилата за държавна помощ“ просто се добави изразът „и за конкуренцията“.

| 5.6 | Комисията предлага в срок до три години след влизането в сила на регламента да представи доклад за въздействието на този законодателен акт. Според Комитета този доклад следва да бъде разглеждан като междинен, тъй като срокът е твърде кратък, за да може да се представи окончателна преценка. По-разумен би бил срок от шест години. |
| --- | --- |

5.6

Комисията предлага в срок до три години след влизането в сила на регламента да представи доклад за въздействието на този законодателен акт. Според Комитета този доклад следва да бъде разглеждан като междинен, тъй като срокът е твърде кратък, за да може да се представи окончателна преценка. По-разумен би бил срок от шест години.

| 5.7 | Накрая, Комитетът припомня, че е целесъобразно да се предприемат по-нататъшни мерки, за да се гарантират условия за лоялна конкуренция между пристанищата на ЕС и тези, разположени в съседните му държави. |
| --- | --- |

5.7

Накрая, Комитетът припомня, че е целесъобразно да се предприемат по-нататъшни мерки, за да се гарантират условия за лоялна конкуренция между пристанищата на ЕС и тези, разположени в съседните му държави.

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  OB C 191, 29.6.2012 г., стр. 84.

1

(2)  ОВ C 27, 3.2.2009 г., стр. 45.

2

(3)  OB C 191, 29.6.2012 г., стр. 84.

3

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/115 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/115

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Общи правила за обезщетяване и оказване помощ на пътниците, ползващи въздушен транспорт (постоянна програма)“

COM(2013) 130 final

2013/C 327/20

Докладчик: г-жа ANGELOVA

Съдокладчик: г-н HENCKS

На 16 април 2013 г. Европейският парламент и на 16 юли 2013 г. Съветът на Европейския съюз решиха, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Общи правила за обезщетяване и оказване помощ на пътниците, ползващи въздушен транспорт (постоянна програма)“

COM(2013) 130 final.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктура, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 20 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 136 гласа „за“, 6 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства допълнителната правна сигурност, която настоящото предложение осигурява както на пътниците, така и на въздушните превозвачи, благодарение на по-точните определения на използваните в регламента понятия, които отразяват решенията на Съда на Европейския съюз и осигуряват стабилна правна рамка. При все това ЕИСК изразява съжаление, че предложението на Комисията не съдържа високо равнище на защита на потребителите. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства допълнителната правна сигурност, която настоящото предложение осигурява както на пътниците, така и на въздушните превозвачи, благодарение на по-точните определения на използваните в регламента понятия, които отразяват решенията на Съда на Европейския съюз и осигуряват стабилна правна рамка. При все това ЕИСК изразява съжаление, че предложението на Комисията не съдържа високо равнище на защита на потребителите.

| 1.2 | ЕИСК по принцип одобрява мерките, които трябва да предприемат въздушните превозвачи при различни обстоятелства, с оглед на това да обезщетяват пътниците при значителни закъснения, премаршрутиране и реорганизиране на полетите им и да увеличават удобството им като цяло, в случай на закъснели или пропуснати полети. Но ЕИСК изразява несъгласие, по-специално с предвидените обезщетения при закъснения, при значителни закъснения на полети и при полети на малки разстояния, по отношение на които предложението се отдалечава от съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК по принцип одобрява мерките, които трябва да предприемат въздушните превозвачи при различни обстоятелства, с оглед на това да обезщетяват пътниците при значителни закъснения, премаршрутиране и реорганизиране на полетите им и да увеличават удобството им като цяло, в случай на закъснели или пропуснати полети. Но ЕИСК изразява несъгласие, по-специално с предвидените обезщетения при закъснения, при значителни закъснения на полети и при полети на малки разстояния, по отношение на които предложението се отдалечава от съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област.

| 1.3 | ЕИСК оценява факта, че предложението е изготвено след извършването на задълбочена оценка на въздействието и припомня, че ефективното и навременно прилагане на законодателния пакет „Единно европейско небе II+“ е важен инструмент, който би трябвало да доведе до намаляване на разходите на въздушните превозвачи. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК оценява факта, че предложението е изготвено след извършването на задълбочена оценка на въздействието и припомня, че ефективното и навременно прилагане на законодателния пакет „Единно европейско небе II+“ е важен инструмент, който би трябвало да доведе до намаляване на разходите на въздушните превозвачи.

| 1.4 | ЕИСК отхвърля предложението на Комисията за увеличаване на времевия праг, след който пътникът има право на обезщетение, което се отклонява от три последователни решения на Съда на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК отхвърля предложението на Комисията за увеличаване на времевия праг, след който пътникът има право на обезщетение, което се отклонява от три последователни решения на Съда на Европейския съюз.

| 1.5 | ЕИСК разбира причините за значителното увеличение на прага за обезщетение за закъснение при пътуване на дълго разстояние, но призовава Комисията да продължи да полага усилия, за да намери стимули, с помощта на които въздушните превозвачи на практика да работят значително под тези прагове. Горните срокове за закъснение трябва да се намалят допълнително за хората с увреждания или намалена мобилност, за да се вземат предвид специфичните разходи, които те трябва да заплащат при дълги закъснения. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК разбира причините за значителното увеличение на прага за обезщетение за закъснение при пътуване на дълго разстояние, но призовава Комисията да продължи да полага усилия, за да намери стимули, с помощта на които въздушните превозвачи на практика да работят значително под тези прагове. Горните срокове за закъснение трябва да се намалят допълнително за хората с увреждания или намалена мобилност, за да се вземат предвид специфичните разходи, които те трябва да заплащат при дълги закъснения.

| 1.6 | ЕИСК одобрява въвеждането на краен срок, както и изискването, съгласно което ако въздушният превозвач не може да премаршрутира пътник на свои собствени полети, то той трябва да вземе под внимание други превозвачи или други видове транспорт. Но според Комитета срокът от 12 часа, след изтичането на който да могат да се използват други услуги или превозвачи, е твърде дълъг. Освен това пътникът трябва да разполага с правото да откаже пътуване с друг вид транспорт (напр. автобус, влак или кораб). С цел възможно най-бързото покриване на допълнителните разходи за прехвърлянето на пътници на друг превозвач, ЕИСК повторно отправя предложението си за създаването на фонд „споделена отговорност“ за репатриране или премаршрутиране на пътници посредством други превозвачи. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК одобрява въвеждането на краен срок, както и изискването, съгласно което ако въздушният превозвач не може да премаршрутира пътник на свои собствени полети, то той трябва да вземе под внимание други превозвачи или други видове транспорт. Но според Комитета срокът от 12 часа, след изтичането на който да могат да се използват други услуги или превозвачи, е твърде дълъг. Освен това пътникът трябва да разполага с правото да откаже пътуване с друг вид транспорт (напр. автобус, влак или кораб). С цел възможно най-бързото покриване на допълнителните разходи за прехвърлянето на пътници на друг превозвач, ЕИСК повторно отправя предложението си за създаването на фонд „споделена отговорност“ за репатриране или премаршрутиране на пътници посредством други превозвачи.

| 1.7 | Във връзка с определението на понятието „извънредни обстоятелства“ според ЕИСК трябва да бъде ясно посочено, че закъснението, промяната на разписанието или отмяната на полет се считат за „извънредни обстоятелства“, само ако тези обстоятелства:






  1. | поради своето естество или произход не са присъщи на нормалното упражняване на дейността на съответния въздушен превозвач |
| --- | --- | --- |

1.7

Във връзка с определението на понятието „извънредни обстоятелства“ според ЕИСК трябва да бъде ясно посочено, че закъснението, промяната на разписанието или отмяната на полет се считат за „извънредни обстоятелства“, само ако тези обстоятелства:

1.

поради своето естество или произход не са присъщи на нормалното упражняване на дейността на съответния въздушен превозвач

| 2. | се намират извън контрола на превозвача, и |
| --- | --- |

2.

се намират извън контрола на превозвача, и

| 3. | не са могли да бъдат избегнати, дори ако са били взети всички разумни мерки. |
| --- | --- |

3.

не са могли да бъдат избегнати, дори ако са били взети всички разумни мерки.

Тогава винаги, когато става въпрос за „извънредни обстоятелства“, ще трябва да се преценява дали посочените обстоятелства действително отговарят и на трите условия, което невинаги ще бъде непременно така при някои от обстоятелствата, изброени в Приложение 1 към предложението за регламент (напр. рискове по отношение на здравето или безопасността, метеорологични условия или трудови спорове).

| 1.8 | ЕИСК призовава Комисията да изготви регламент, който да бъде неутрален по отношение на другите видове транспорт, за да не бъде нарушен принципът на равнопоставено третиране и за да се избегне облагодетелстването на едни видове транспорт за сметка на други. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК призовава Комисията да изготви регламент, който да бъде неутрален по отношение на другите видове транспорт, за да не бъде нарушен принципът на равнопоставено третиране и за да се избегне облагодетелстването на едни видове транспорт за сметка на други.

2.   Въведение

| 2.1 | Подобряването на въздушния транспорт в Европа е сред основните приоритети на Европейската комисия през последните години. Спазването все по-строги правила на Общността относно безопасността, ефикасността и въздействието на въздухоплаването върху околната среда в рамките на „Единно европейско небе“ (1) подобри функционирането на въздухоплавателните услуги и укрепи установените права на пътниците, ползващи въздушен транспорт. ЕИСК изготви становища по всички съответни текстове (2) и насърчи Комисията да продължи усилията си в същата посока, отбелязвайки, че е необходима още работа. |
| --- | --- |

2.1

Подобряването на въздушния транспорт в Европа е сред основните приоритети на Европейската комисия през последните години. Спазването все по-строги правила на Общността относно безопасността, ефикасността и въздействието на въздухоплаването върху околната среда в рамките на „Единно европейско небе“ (1) подобри функционирането на въздухоплавателните услуги и укрепи установените права на пътниците, ползващи въздушен транспорт. ЕИСК изготви становища по всички съответни текстове (2) и насърчи Комисията да продължи усилията си в същата посока, отбелязвайки, че е необходима още работа.

| 2.2 | Предвид факта, че пътуването с въздушен транспорт вече не е лукс, а необходимост, за да могат да се посрещнат нуждите на бизнеса и да се позволи на европейските граждани да упражняват безспорното си право на свободно движение, ЕИСК счита, че все още има области, които трябва да бъдат проучени допълнително, както с цел да се гарантират правата на пътниците, така и за да се осигури стабилна правна и икономическа среда за въздушните превозвачи, която да им позволи да се радват на успех на един високо конкурентен пазар. Сред областите, в които е необходимо подобряване на правната рамка и по-ефективно прилагане на съществуващото законодателство, са правилата за обезщетяване и оказване на съдействие на пътниците във въздушния транспорт. |
| --- | --- |

2.2

Предвид факта, че пътуването с въздушен транспорт вече не е лукс, а необходимост, за да могат да се посрещнат нуждите на бизнеса и да се позволи на европейските граждани да упражняват безспорното си право на свободно движение, ЕИСК счита, че все още има области, които трябва да бъдат проучени допълнително, както с цел да се гарантират правата на пътниците, така и за да се осигури стабилна правна и икономическа среда за въздушните превозвачи, която да им позволи да се радват на успех на един високо конкурентен пазар. Сред областите, в които е необходимо подобряване на правната рамка и по-ефективно прилагане на съществуващото законодателство, са правилата за обезщетяване и оказване на съдействие на пътниците във въздушния транспорт.

3.   Основно съдържание на предложението на Комисията

| 3.1 | Настоящото предложение изменя действащия в момента акт, Регламент No 261/2004, и е продиктувано от редица нововъзникнали обстоятелства:






  — | въздушните превозвачи често не успяват да предложат на пътниците правата, които им се полагат в случай на отказан достъп на борда, големи закъснения, отмяна на полет или неправилно обработен багаж; |
| --- | --- | --- |

3.1

Настоящото предложение изменя действащия в момента акт, Регламент No 261/2004, и е продиктувано от редица нововъзникнали обстоятелства:

—

въздушните превозвачи често не успяват да предложат на пътниците правата, които им се полагат в случай на отказан достъп на борда, големи закъснения, отмяна на полет или неправилно обработен багаж;

| — | през 2011 г. Комисията отбеляза, че установените „сиви“ области и пропуски в настоящите правила означават, че те не се прилагат еднакво във всички държави членки и от различните оператори, участващи във въздушния транспорт; |
| --- | --- |

—

през 2011 г. Комисията отбеляза, че установените „сиви“ области и пропуски в настоящите правила означават, че те не се прилагат еднакво във всички държави членки и от различните оператори, участващи във въздушния транспорт;

| — | съдебната практика на Съда на Европейския съюз изигра ключова роля, например за установяването на това какво представлява „извънредно обстоятелство“ и на правата на обезщетение на пътниците в случай на големи закъснения. |
| --- | --- |

—

съдебната практика на Съда на Европейския съюз изигра ключова роля, например за установяването на това какво представлява „извънредно обстоятелство“ и на правата на обезщетение на пътниците в случай на големи закъснения.

| 3.2 | Основната цел на предложението е да гарантира основните права на пътниците, ползващи въздушен транспорт, а именно – правото на информация, на възстановяване на разходи, на премаршрутиране, на съдействие, докато чакат да отпътуват, и на обезщетение при определени условия (3), като същевременно се вземат предвид финансовите последици за сектора на въздушния транспорт и се гарантира, че въздушните превозвачи ще извършват дейността си при хармонизирани условия на един либерализиран пазар. |
| --- | --- |

3.2

Основната цел на предложението е да гарантира основните права на пътниците, ползващи въздушен транспорт, а именно – правото на информация, на възстановяване на разходи, на премаршрутиране, на съдействие, докато чакат да отпътуват, и на обезщетение при определени условия (3), като същевременно се вземат предвид финансовите последици за сектора на въздушния транспорт и се гарантира, че въздушните превозвачи ще извършват дейността си при хармонизирани условия на един либерализиран пазар.

| 3.3 | Предложението разглежда трите основни области, в които според Комисията все още са необходими мерки за подобряване на прилагането на регламента: ефективно хармонизирано прилагане на правата в ЕС, улесняване на упражняването им на практика и повишаване на осведомеността на широката общественост относно тези права. То отговаря на препоръката на ЕП за „засилена правна сигурност, по-голяма яснота по отношение на тълкуването и еднакво прилагане на регламентите в ЕС“ (4). |
| --- | --- |

3.3

Предложението разглежда трите основни области, в които според Комисията все още са необходими мерки за подобряване на прилагането на регламента: ефективно хармонизирано прилагане на правата в ЕС, улесняване на упражняването им на практика и повишаване на осведомеността на широката общественост относно тези права. То отговаря на препоръката на ЕП за „засилена правна сигурност, по-голяма яснота по отношение на тълкуването и еднакво прилагане на регламентите в ЕС“ (4).

| 3.4 | По този начин предложената от Европейската комисия законодателна реформа на Регламент No 261/2004:






  — | включва принципите на съдебната практика, утвърдени от Съда на Европейския съюз; |
| --- | --- | --- |

3.4

По този начин предложената от Европейската комисия законодателна реформа на Регламент No 261/2004:

—

включва принципите на съдебната практика, утвърдени от Съда на Европейския съюз;

| — | определя обхвата и точното значение на понятието „извънредни обстоятелства“, при които въздушният превозвач е освободен от заплащане на обезщетение в случай на отмяна, голямо закъснение или изпускане на свързващ полет; |
| --- | --- |

—

определя обхвата и точното значение на понятието „извънредни обстоятелства“, при които въздушният превозвач е освободен от заплащане на обезщетение в случай на отмяна, голямо закъснение или изпускане на свързващ полет;

| — | установява правата на пътниците в случай на изпускане на свързващ полет, поради закъснение или промяна на графика на предходния полет; |
| --- | --- |

—

установява правата на пътниците в случай на изпускане на свързващ полет, поради закъснение или промяна на графика на предходния полет;

| — | определя унифициран срок на закъснение, след който пътникът има право на напитки и храна; |
| --- | --- |

—

определя унифициран срок на закъснение, след който пътникът има право на напитки и храна;

| — | обхваща други аспекти, като например информацията, предоставяна на пътниците, правото на поправяне на печатни грешки, като в същото време признава правото на въздушния превозвач да поиска обезщетение от трети страни, когато те са отговорни за възникнали проблеми. |
| --- | --- |

—

обхваща други аспекти, като например информацията, предоставяна на пътниците, правото на поправяне на печатни грешки, като в същото време признава правото на въздушния превозвач да поиска обезщетение от трети страни, когато те са отговорни за възникнали проблеми.

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК изразява съжаление, че предложението не се придържа изцяло към съдебната практика на Съда на ЕС и се различава от нея в един от най-важните за правата на пътниците аспекти. При все това Комитетът признава, че в областите, в които Комисията е интегрирала съдебната практика на Съда, предложението представлява подобрение на настоящия регламент. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК изразява съжаление, че предложението не се придържа изцяло към съдебната практика на Съда на ЕС и се различава от нея в един от най-важните за правата на пътниците аспекти. При все това Комитетът признава, че в областите, в които Комисията е интегрирала съдебната практика на Съда, предложението представлява подобрение на настоящия регламент.

| 4.2 | ЕИСК изразява задоволство, че в настоящото предложение изглежда са коригирани по-голямата част от недостатъците на предишния вариант, които бяха изтъкнати както от отрасъла, така и от пътниците (5), и в същото време внася яснота в редица определения. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК изразява задоволство, че в настоящото предложение изглежда са коригирани по-голямата част от недостатъците на предишния вариант, които бяха изтъкнати както от отрасъла, така и от пътниците (5), и в същото време внася яснота в редица определения.

| 4.2.1 | В сравнение с действащите правила, добавената стойност на предложението за отрасъла се състои в това, че то:






  — | ограничава отговорността за полагане на грижи при извънредни обстоятелства, които са извън контрола на превозвача; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

В сравнение с действащите правила, добавената стойност на предложението за отрасъла се състои в това, че то:

—

ограничава отговорността за полагане на грижи при извънредни обстоятелства, които са извън контрола на превозвача;

| — | описва, макар и неизчерпателно, какво се счита за „извънредни обстоятелства“; |
| --- | --- |

—

описва, макар и неизчерпателно, какво се счита за „извънредни обстоятелства“;

| — | изяснява възможностите за подаване на иск за възстановяване на разходи срещу отговорна трета страна и за установяване на споделена отговорност; |
| --- | --- |

—

изяснява възможностите за подаване на иск за възстановяване на разходи срещу отговорна трета страна и за установяване на споделена отговорност;

| — | удължава срока на по-големите закъснения, след който превозвачът е длъжен да заплати обезщетение; |
| --- | --- |

—

удължава срока на по-големите закъснения, след който превозвачът е длъжен да заплати обезщетение;

| — | ограничава задължението да се осигури настаняване на пътниците до максимум три нощувки и 100 евро на пътник при „извънредни обстоятелства“. Това ограничение не се прилага спрямо хора с намалена подвижност, непридружени деца, бременни жени или хора, нуждаещи се от специфична медицинска помощ; |
| --- | --- |

—

ограничава задължението да се осигури настаняване на пътниците до максимум три нощувки и 100 евро на пътник при „извънредни обстоятелства“. Това ограничение не се прилага спрямо хора с намалена подвижност, непридружени деца, бременни жени или хора, нуждаещи се от специфична медицинска помощ;

| — | премахва задължението да се осигурява настаняване на пътници при полети на разстояния от 250 км или по-малко, на въздухоплавателни средства с максимална вместимост от 80 места, с изключение на случаите, в които полетът е свързващ. |
| --- | --- |

—

премахва задължението да се осигурява настаняване на пътници при полети на разстояния от 250 км или по-малко, на въздухоплавателни средства с максимална вместимост от 80 места, с изключение на случаите, в които полетът е свързващ.

| 4.2.2 | Добавената стойност на предложението за пътниците се състои в това, че то:






  — | изяснява условията на прилагане на регламента; |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Добавената стойност на предложението за пътниците се състои в това, че то:

—

изяснява условията на прилагане на регламента;

| — | уточнява как следва да се процедира в случай на отказан достъп на борда, отмяна и голямо закъснение на полети или изпуснати свързващи полети, и формулира по-ясно правилата относно правото на обезщетение, възстановяване на разходите, премаршрутиране и грижи; |
| --- | --- |

—

уточнява как следва да се процедира в случай на отказан достъп на борда, отмяна и голямо закъснение на полети или изпуснати свързващи полети, и формулира по-ясно правилата относно правото на обезщетение, възстановяване на разходите, премаршрутиране и грижи;

| — | осигурява информация относно прилагането; |
| --- | --- |

—

осигурява информация относно прилагането;

| — | въвежда обезщетение за големи закъснения; |
| --- | --- |

—

въвежда обезщетение за големи закъснения;

| — | установява унифицирано закъснение от два часа, след което превозвачът е длъжен да осигури напитки и храна; |
| --- | --- |

—

установява унифицирано закъснение от два часа, след което превозвачът е длъжен да осигури напитки и храна;

| — | значително затяга задължението на превозвача да информира пътниците относно техните права, процедурите за обезщетение на пътниците и подаване на жалби, както и контрола от страна на властите с цел да се гарантира правилното прилагане на правилата. |
| --- | --- |

—

значително затяга задължението на превозвача да информира пътниците относно техните права, процедурите за обезщетение на пътниците и подаване на жалби, както и контрола от страна на властите с цел да се гарантира правилното прилагане на правилата.

| 4.2.3 | ЕИСК отчита, че да се удовлетворят едновременно изискванията на всички заинтересовани страни представлява голямо предизвикателство, поради което добавената стойност, която се предлага на една от страните, би могла да означава по-малко удовлетворение за останалите. |
| --- | --- |

4.2.3

ЕИСК отчита, че да се удовлетворят едновременно изискванията на всички заинтересовани страни представлява голямо предизвикателство, поради което добавената стойност, която се предлага на една от страните, би могла да означава по-малко удовлетворение за останалите.

| 4.3 | ЕИСК разглежда действията на Комисията за подобряване на защитата на пътниците в случай на несъстоятелност на въздушен превозвач (6) като стъпка в правилната посока, но подчертава, че тези мерки не са достатъчни, за да се гарантира пълна и ефективна защита на пътниците в случай на несъстоятелност на въздушния превозвач. Комитетът счита, че следва да се въведе механизъм, чрез който да се гарантира, че въздушните превозвачи ще спазват предложения регламент в случай на несъстоятелност. |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК разглежда действията на Комисията за подобряване на защитата на пътниците в случай на несъстоятелност на въздушен превозвач (6) като стъпка в правилната посока, но подчертава, че тези мерки не са достатъчни, за да се гарантира пълна и ефективна защита на пътниците в случай на несъстоятелност на въздушния превозвач. Комитетът счита, че следва да се въведе механизъм, чрез който да се гарантира, че въздушните превозвачи ще спазват предложения регламент в случай на несъстоятелност.

| 4.4 | В предложението се прави ясно разграничение между регламента и Директива 90/314/ЕИО на Съвета, като на пътниците се предоставя правото да избират съгласно кой правен акт да отправят исковете си, но без да имат правото да натрупват обезщетения за един и същ проблем в съответствие и с двата акта. |
| --- | --- |

4.4

В предложението се прави ясно разграничение между регламента и Директива 90/314/ЕИО на Съвета, като на пътниците се предоставя правото да избират съгласно кой правен акт да отправят исковете си, но без да имат правото да натрупват обезщетения за един и същ проблем в съответствие и с двата акта.

| 4.5 | В предходните си становища относно правата на пътниците, ползващи въздушен транспорт, ЕИСК отправи различни предложения с цел укрепването на тези права (7), много от които са включени в настоящия проект на регламент. ЕИСК със съжаление отбелязва, обаче, че следните предложения не са взети предвид:






  — | включване в бъдещия регламент на всички отговори, съдържащи се в решенията на Съда на Европейския съюз; |
| --- | --- | --- |

4.5

В предходните си становища относно правата на пътниците, ползващи въздушен транспорт, ЕИСК отправи различни предложения с цел укрепването на тези права (7), много от които са включени в настоящия проект на регламент. ЕИСК със съжаление отбелязва, обаче, че следните предложения не са взети предвид:

—

включване в бъдещия регламент на всички отговори, съдържащи се в решенията на Съда на Европейския съюз;

| — | за конкретни изключителни случаи определяне на обхвата и границите на правото на помощ, като се посочи как да се запазят законните права на пътниците чрез алтернативни механизми, посредством задължителни за страните решения, постановявани в разумен срок; |
| --- | --- |

—

за конкретни изключителни случаи определяне на обхвата и границите на правото на помощ, като се посочи как да се запазят законните права на пътниците чрез алтернативни механизми, посредством задължителни за страните решения, постановявани в разумен срок;

| — | регламентиране на ситуациите, които понастоящем произтичат от промяната на разписанието на полетите; |
| --- | --- |

—

регламентиране на ситуациите, които понастоящем произтичат от промяната на разписанието на полетите;

| — | регламентиране на задължението за оказване на помощ при прекачване; |
| --- | --- |

—

регламентиране на задължението за оказване на помощ при прекачване;

| — | включване на персонала за наземно обслужване, който работи от името на въздушните превозвачи по предоставянето на предвидените в регламента услуги; |
| --- | --- |

—

включване на персонала за наземно обслужване, който работи от името на въздушните превозвачи по предоставянето на предвидените в регламента услуги;

| — | уточняване на компетентния орган, който да разглежда жалбите на пътниците и да следи за спазването на регламента; |
| --- | --- |

—

уточняване на компетентния орган, който да разглежда жалбите на пътниците и да следи за спазването на регламента;

| — | надзор и публикуване на равнището на ЕС и на равнището на държавите членки на жалбите за неспазване на регламента, сортирани по дружество и по вид, като се предвиди дружествата, притежаващи сертификат за авиационен оператор (САО), да бъдат одитирани във връзка с този въпрос във всяка държава; |
| --- | --- |

—

надзор и публикуване на равнището на ЕС и на равнището на държавите членки на жалбите за неспазване на регламента, сортирани по дружество и по вид, като се предвиди дружествата, притежаващи сертификат за авиационен оператор (САО), да бъдат одитирани във връзка с този въпрос във всяка държава;

| — | отстраняване на несъответствието във формулировките на параграфи 1 и 2 от член 14 от регламента; |
| --- | --- |

—

отстраняване на несъответствието във формулировките на параграфи 1 и 2 от член 14 от регламента;

| — | въвеждане на задължително обезщетение за засегнатите пътници в случай на фалит на дадена авиокомпания съгласно принципа за „споделена отговорност“ за репатрирането им от други авиокомпании със свободни места и създаването на фонд за обезщетяване на пътниците въз основа на принципа „пазарният играч плаща“; |
| --- | --- |

—

въвеждане на задължително обезщетение за засегнатите пътници в случай на фалит на дадена авиокомпания съгласно принципа за „споделена отговорност“ за репатрирането им от други авиокомпании със свободни места и създаването на фонд за обезщетяване на пътниците въз основа на принципа „пазарният играч плаща“;

| — | възможност за прехвърляне на правата по договора за превоз на трети лица; |
| --- | --- |

—

възможност за прехвърляне на правата по договора за превоз на трети лица;

| — | забрана на досегашната практика на авиокомпаниите да анулират връщането, ако пътникът не е използвал отиването в рамките на един и същ билет. |
| --- | --- |

—

забрана на досегашната практика на авиокомпаниите да анулират връщането, ако пътникът не е използвал отиването в рамките на един и същ билет.

| 4.6 | ЕИСК приветства всички подобрения по отношение на прилагането на правата на пътниците с увреждания и пътниците с намалена подвижност, тъй като те дават възможност за хармонизиране с разпоредбите на Конвенцията за правата на хората с увреждания. В тази рамка Комитетът предлага следните изменения:






  4.6.1 | Терминът „лице с увреждания или лице с ограничена подвижност“, както е посочено в Регламент (ЕО) No 1107/2006 относно правата на хората с увреждания и на хората с ограничена подвижност при пътувания с въздушен транспорт, трябва да замени общия термин „лице с намалена подвижност“, използван в текста на предложението. |
| --- | --- | --- |

4.6

ЕИСК приветства всички подобрения по отношение на прилагането на правата на пътниците с увреждания и пътниците с намалена подвижност, тъй като те дават възможност за хармонизиране с разпоредбите на Конвенцията за правата на хората с увреждания. В тази рамка Комитетът предлага следните изменения:

4.6.1

Терминът „лице с увреждания или лице с ограничена подвижност“, както е посочено в Регламент (ЕО) No 1107/2006 относно правата на хората с увреждания и на хората с ограничена подвижност при пътувания с въздушен транспорт, трябва да замени общия термин „лице с намалена подвижност“, използван в текста на предложението.

| 4.6.2 | Терминът „оборудване за придвижване“, използван в предложения член 6б, се заменя с термина „оборудване за придвижване или помощни средства“.






  4.6.2.1 | ЕИСК отправя настоятелна препоръка за по-професионално обработване на оборудването за придвижване и помощните средства при пътуване по въздух. За тази цел целият персонал, който обработва такова оборудване, трябва да бъде допълнително информиран и обучен. Законодателството на ЕС, засягащо правата на пътниците с увреждания, трябва да бъде съответно изменено. Повишаването на професионализма ще бъде в полза на дружествата, извършващи наземната обработка, авиокомпаниите, летищата и пътниците. |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Терминът „оборудване за придвижване“, използван в предложения член 6б, се заменя с термина „оборудване за придвижване или помощни средства“.

4.6.2.1

ЕИСК отправя настоятелна препоръка за по-професионално обработване на оборудването за придвижване и помощните средства при пътуване по въздух. За тази цел целият персонал, който обработва такова оборудване, трябва да бъде допълнително информиран и обучен. Законодателството на ЕС, засягащо правата на пътниците с увреждания, трябва да бъде съответно изменено. Повишаването на професионализма ще бъде в полза на дружествата, извършващи наземната обработка, авиокомпаниите, летищата и пътниците.

| 4.6.3 | В новия член 6 от предложението трябва да се уточни, че в случай на голямо закъснение, независимо от причината му, на пътниците с увреждания и на пътниците с ограничена подвижност ще се предлага същата помощ, която е посочена в Приложения I и II на Регламент (ЕС) No 1107/2006. |
| --- | --- |

4.6.3

В новия член 6 от предложението трябва да се уточни, че в случай на голямо закъснение, независимо от причината му, на пътниците с увреждания и на пътниците с ограничена подвижност ще се предлага същата помощ, която е посочена в Приложения I и II на Регламент (ЕС) No 1107/2006.

| 4.6.4 | Трябва стриктно да се поясни, че предоставеното настаняване, транспортирането до въпросното място, информацията за условията и средствата (включително уеб сайтове и други електронни средства), използвани за разпространението ѝ, както и процедурите за подаване на жалби и декларациите за интерес, ако такива се изискват, трябва да бъдат достъпни за хората с увреждания, като би трябвало да бъдат удовлетворени и потребностите им от съпровождащо лице и куче-придружител. В тази рамка приложното поле на разпоредбите на предложения член 14 относно задълженията за информиране на пътниците се разширява, за да обхване всички категории хора с увреждания, а не само незрящите и хората с увредено зрение (съответният член 14, параграф 3). |
| --- | --- |

4.6.4

Трябва стриктно да се поясни, че предоставеното настаняване, транспортирането до въпросното място, информацията за условията и средствата (включително уеб сайтове и други електронни средства), използвани за разпространението ѝ, както и процедурите за подаване на жалби и декларациите за интерес, ако такива се изискват, трябва да бъдат достъпни за хората с увреждания, като би трябвало да бъдат удовлетворени и потребностите им от съпровождащо лице и куче-придружител. В тази рамка приложното поле на разпоредбите на предложения член 14 относно задълженията за информиране на пътниците се разширява, за да обхване всички категории хора с увреждания, а не само незрящите и хората с увредено зрение (съответният член 14, параграф 3).

| 4.6.5 | В регламента се посочва, че не може да бъде отказан достъп на борда на пътник поради увреждане или намалена подвижност, но в член 4 е предвидено изключение от този принцип във връзка с изискванията за сигурност или когато размерите на самолета или неговите врати не позволяват качването на борда или превозването на лице с увреждане или намалена подвижност.
  Минимално необходимо изискване в тази област би било прилагането на политика на прозрачност относно възможностите за достъп на борда на самолетите чрез предоставянето на ясна и прозрачна информация в момента на закупуването на билет, което не е настоящата практика. |
| --- | --- |

4.6.5

В регламента се посочва, че не може да бъде отказан достъп на борда на пътник поради увреждане или намалена подвижност, но в член 4 е предвидено изключение от този принцип във връзка с изискванията за сигурност или когато размерите на самолета или неговите врати не позволяват качването на борда или превозването на лице с увреждане или намалена подвижност.

Минимално необходимо изискване в тази област би било прилагането на политика на прозрачност относно възможностите за достъп на борда на самолетите чрез предоставянето на ясна и прозрачна информация в момента на закупуването на билет, което не е настоящата практика.

5.   Конкретни бележки относно изменените правила

| 5.1 | ЕИСК одобрява принципа на мерките, които трябва да вземат въздушните превозвачи при различни обстоятелства, с оглед на това да обезщетяват пътниците при големи закъснения, както и да им предоставят по-качествени грижи, премаршрутиране и реорганизиране на полетите им и да увеличават удобството им като цяло, в случай на закъснели или пропуснати полети. |
| --- | --- |

5.1

ЕИСК одобрява принципа на мерките, които трябва да вземат въздушните превозвачи при различни обстоятелства, с оглед на това да обезщетяват пътниците при големи закъснения, както и да им предоставят по-качествени грижи, премаршрутиране и реорганизиране на полетите им и да увеличават удобството им като цяло, в случай на закъснели или пропуснати полети.

| 5.2 | ЕИСК счита, че предложението на Комисията за увеличаване на времевия праг, след който пътникът има право на обезщетение, от три на пет часа за всички пътувания в рамките на ЕС, не е приемливо. ЕИСК не разбира по какъв начин намаляването на прага за получаване на обезщетение би намалило процента на отменените полети, тъй като в случай на отмяна въздушните превозвачи така или иначе трябва да изплащат обезщетения. |
| --- | --- |

5.2

ЕИСК счита, че предложението на Комисията за увеличаване на времевия праг, след който пътникът има право на обезщетение, от три на пет часа за всички пътувания в рамките на ЕС, не е приемливо. ЕИСК не разбира по какъв начин намаляването на прага за получаване на обезщетение би намалило процента на отменените полети, тъй като в случай на отмяна въздушните превозвачи така или иначе трябва да изплащат обезщетения.

| 5.3 | Разбираемо е, че спрямо пътуванията за/от трети държави трябва да се прилагат прагове, които зависят от изминаваното при пътуването разстояние, за да се вземат предвид практическите проблеми, с които се сблъскват въздушните превозвачи в работата си по отстраняването на причините за закъснения на отдалечени летища. Независимо от това ЕИСК счита предложените срокове от девет или 12 часа за твърде дълги и счита, че Комисията следва да продължи да полага усилия за намиране на стимули за въздушните превозвачи на практика да работят значително под тези прагове. Горните срокове за закъснение трябва да се намалят допълнително за хората с увреждания или намалена мобилност, за да се вземат предвид специфичните разходи, които те заплащат при големи закъснения. ЕИСК счита ефективното и навременно прилагане на законодателния пакет „Единно европейско небе II+“ за важен инструмент за намаляване на разходите на въздушните превозвачи, благодарение на който те ще разполагат с по-голяма гъвкавост да финансират намаляването на праговете. |
| --- | --- |

5.3

Разбираемо е, че спрямо пътуванията за/от трети държави трябва да се прилагат прагове, които зависят от изминаваното при пътуването разстояние, за да се вземат предвид практическите проблеми, с които се сблъскват въздушните превозвачи в работата си по отстраняването на причините за закъснения на отдалечени летища. Независимо от това ЕИСК счита предложените срокове от девет или 12 часа за твърде дълги и счита, че Комисията следва да продължи да полага усилия за намиране на стимули за въздушните превозвачи на практика да работят значително под тези прагове. Горните срокове за закъснение трябва да се намалят допълнително за хората с увреждания или намалена мобилност, за да се вземат предвид специфичните разходи, които те заплащат при големи закъснения. ЕИСК счита ефективното и навременно прилагане на законодателния пакет „Единно европейско небе II+“ за важен инструмент за намаляване на разходите на въздушните превозвачи, благодарение на който те ще разполагат с по-голяма гъвкавост да финансират намаляването на праговете.

| 5.4 | ЕИСК одобрява въвеждането на краен срок, както и изискването, съгласно което ако въздушният превозвач не може да премаршрутира пътник на свои собствени полети в рамките на този срок, то той трябва да вземе под внимание други превозвачи или други видове транспорт (в зависимост от наличността на места). Но според Комитета срок от 12 часа, след изтичането на който да могат да се използват други услуги или превозвачи, е твърде дълъг. Освен това пътникът трябва да разполага с правото да откаже пътуване с друг вид транспорт (напр. автобус, влак или кораб). С цел възможно най-бързо покриване на допълнителните разходи за прехвърлянето на пътници на друг превозвач, ЕИСК повторно отправя предложението си за създаване на фонд „споделена отговорност“ за репатриране или премаршрутиране на пътници с други превозвачи, в тясно сътрудничество с всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

5.4

ЕИСК одобрява въвеждането на краен срок, както и изискването, съгласно което ако въздушният превозвач не може да премаршрутира пътник на свои собствени полети в рамките на този срок, то той трябва да вземе под внимание други превозвачи или други видове транспорт (в зависимост от наличността на места). Но според Комитета срок от 12 часа, след изтичането на който да могат да се използват други услуги или превозвачи, е твърде дълъг. Освен това пътникът трябва да разполага с правото да откаже пътуване с друг вид транспорт (напр. автобус, влак или кораб). С цел възможно най-бързо покриване на допълнителните разходи за прехвърлянето на пътници на друг превозвач, ЕИСК повторно отправя предложението си за създаване на фонд „споделена отговорност“ за репатриране или премаршрутиране на пътници с други превозвачи, в тясно сътрудничество с всички заинтересовани страни.

| 5.5 | ЕИСК счита, че е необходимо по-ясно да се определят отговорностите на летищата да съдействат на пътниците в случай на многобройни отмени на полети, причинени от неспособността на летищните органи да осигурят необходимите условия за безпрепятственото обслужване на полети. |
| --- | --- |

5.5

ЕИСК счита, че е необходимо по-ясно да се определят отговорностите на летищата да съдействат на пътниците в случай на многобройни отмени на полети, причинени от неспособността на летищните органи да осигурят необходимите условия за безпрепятственото обслужване на полети.

| 5.6 | ЕИСК подкрепя втория тест на прилагането на клаузата за „извънредни обстоятелства“, посочена в член 1, параграф 4, буква б) от предложението, и препоръчва националните правоприлагащи органи (НПО) да осигуряват пълното ѝ прилагане. |
| --- | --- |

5.6

ЕИСК подкрепя втория тест на прилагането на клаузата за „извънредни обстоятелства“, посочена в член 1, параграф 4, буква б) от предложението, и препоръчва националните правоприлагащи органи (НПО) да осигуряват пълното ѝ прилагане.

| 5.7 | ЕИСК подкрепя предложението за въвеждане на унифициран времеви праг от два часа за полети на всички разстояния, който да замени сегашните прагове за предоставяне на грижи, които към момента зависят от разстоянието на полета. Това е предимно в интерес на пътниците и им осигурява справедливи и комфортни условия по време на чакане. |
| --- | --- |

5.7

ЕИСК подкрепя предложението за въвеждане на унифициран времеви праг от два часа за полети на всички разстояния, който да замени сегашните прагове за предоставяне на грижи, които към момента зависят от разстоянието на полета. Това е предимно в интерес на пътниците и им осигурява справедливи и комфортни условия по време на чакане.

| 5.8 | ЕИСК приветства предложението, което предвижда пътниците, които изпускат свързващ полет поради закъснение на предишния им полет, да имат право на грижи и, при определени обстоятелства, на обезщетение, тъй като това също подобрява положението им. |
| --- | --- |

5.8

ЕИСК приветства предложението, което предвижда пътниците, които изпускат свързващ полет поради закъснение на предишния им полет, да имат право на грижи и, при определени обстоятелства, на обезщетение, тъй като това също подобрява положението им.

| 5.9 | Друга стъпка към по-добро гарантиране на правата на пътниците е предложението пътници, получили уведомление за реорганизиране на полет по-малко от две седмици предварително, да имат подобни права като пътниците на закъснели полети. |
| --- | --- |

5.9

Друга стъпка към по-добро гарантиране на правата на пътниците е предложението пътници, получили уведомление за реорганизиране на полет по-малко от две седмици предварително, да имат подобни права като пътниците на закъснели полети.

| 5.10 | ЕИСК настоятелно препоръчва на Комисията да набележи подходящи мерки за подобряване на сътрудничеството между летищата и превозвачите с цел значително да се намали времето за чакане на пътниците, когато самолетът им е забавен на пистата. |
| --- | --- |

5.10

ЕИСК настоятелно препоръчва на Комисията да набележи подходящи мерки за подобряване на сътрудничеството между летищата и превозвачите с цел значително да се намали времето за чакане на пътниците, когато самолетът им е забавен на пистата.

| 5.11 | ЕИСК призовава Комисията да забрани настоящата практика на въздушните превозвачи да отменят обратното пътуване, в случай че пътникът не се е възползвал от пътуването на отиване със същия билет (8). Комитетът изразява съгласие да се укрепи правото на пътниците на информация за проблеми с полетите (веднага след като тази информация стане налична), тъй като това ще осигури на пътниците и по-добри възможности да планират следващите си действия след като достигнат крайната си дестинация. |
| --- | --- |

5.11

ЕИСК призовава Комисията да забрани настоящата практика на въздушните превозвачи да отменят обратното пътуване, в случай че пътникът не се е възползвал от пътуването на отиване със същия билет (8). Комитетът изразява съгласие да се укрепи правото на пътниците на информация за проблеми с полетите (веднага след като тази информация стане налична), тъй като това ще осигури на пътниците и по-добри възможности да планират следващите си действия след като достигнат крайната си дестинация.

| 5.12 | ЕИСК разбира необходимостта от ограничаване на периода, през който въздушните превозвачи трябва да осигуряват настаняване на пътниците при извънредни обстоятелства, и приема предложения лимит от 3 нощувки. Въпреки това Комитетът настоятелно препоръчва Комисията да разреши на НПО, да определят ограничение на цената на тези нощувки за всяка държава членка. Това ограничение не би трябвало да се прилага по отношение на лицата с намалена подвижност. |
| --- | --- |

5.12

ЕИСК разбира необходимостта от ограничаване на периода, през който въздушните превозвачи трябва да осигуряват настаняване на пътниците при извънредни обстоятелства, и приема предложения лимит от 3 нощувки. Въпреки това Комитетът настоятелно препоръчва Комисията да разреши на НПО, да определят ограничение на цената на тези нощувки за всяка държава членка. Това ограничение не би трябвало да се прилага по отношение на лицата с намалена подвижност.

6.   Прилагане

| 6.1 | В предложението за изменение на Регламент No 261/2004 се изяснява ролята на НПО, като им се възлага отговорността за общото прилагане. За извънсъдебното разглеждане на индивидуални жалби ще отговарят органите за разглеждане на жалби (органи за алтернативно разрешаване на спорове), както бе предложено на по-ранен етап от ЕИСК (9). Тези разпоредби дават по-големи правомощия на органите, отговарящи за надлежното санкциониране на превозвачите при неспазване на разпоредбите на Регламент No 261/2004, и предоставят на пътниците по-надеждно средство да оказват натиск за правилното прилагане на техните права. |
| --- | --- |

6.1

В предложението за изменение на Регламент No 261/2004 се изяснява ролята на НПО, като им се възлага отговорността за общото прилагане. За извънсъдебното разглеждане на индивидуални жалби ще отговарят органите за разглеждане на жалби (органи за алтернативно разрешаване на спорове), както бе предложено на по-ранен етап от ЕИСК (9). Тези разпоредби дават по-големи правомощия на органите, отговарящи за надлежното санкциониране на превозвачите при неспазване на разпоредбите на Регламент No 261/2004, и предоставят на пътниците по-надеждно средство да оказват натиск за правилното прилагане на техните права.

| 6.2 | Предложението за обмен на информация и координация между отделните НПО, от една страна, и между НПО и Комисията, от друга, което ще бъде постигнато посредством по-засилени задължения за докладване и официални процедури за координация, ще позволи бързо да се реагира при установяване на всякакви видове проблеми по отношение на спазването. |
| --- | --- |

6.2

Предложението за обмен на информация и координация между отделните НПО, от една страна, и между НПО и Комисията, от друга, което ще бъде постигнато посредством по-засилени задължения за докладване и официални процедури за координация, ще позволи бързо да се реагира при установяване на всякакви видове проблеми по отношение на спазването.

7.   Определение за „извънредни обстоятелства“

| 7.1 | ЕИСК одобрява факта, че предложението за регламент:






  — | се основава на определението за „извънредни обстоятелства“ в съответствие с Решението на Съда на ЕС по дело C-549/07 (Wallentin Hermann) и |
| --- | --- | --- |

7.1

ЕИСК одобрява факта, че предложението за регламент:

—

се основава на определението за „извънредни обстоятелства“ в съответствие с Решението на Съда на ЕС по дело C-549/07 (Wallentin Hermann) и

| — | уточнява, че закъснения или отмяна на полети не могат да се разглеждат като извънредни обстоятелства, освен в случаите, когато тези обстоятелства:






  1. | по своя характер или произход не са присъщи на нормалното упражняване на дейността на засегнатия въздушен превозвач (член 1, параграф 1, буква д), |
| --- | --- | --- |

—

уточнява, че закъснения или отмяна на полети не могат да се разглеждат като извънредни обстоятелства, освен в случаите, когато тези обстоятелства:

1.

по своя характер или произход не са присъщи на нормалното упражняване на дейността на засегнатия въздушен превозвач (член 1, параграф 1, буква д),

| 2. | се намират извън ефективния му контрол (член 1, параграф 1, буква д), и |
| --- | --- |

2.

се намират извън ефективния му контрол (член 1, параграф 1, буква д), и

| 3. | ако отмяната на полет, промяната на разписанието или закъснението не са могли да бъдат избегнати, дори да са били взети всички необходими мерки (член 1, параграф 4, буква б) и член 1, параграф 5, подпараграф 4). |
| --- | --- |

3.

ако отмяната на полет, промяната на разписанието или закъснението не са могли да бъдат избегнати, дори да са били взети всички необходими мерки (член 1, параграф 4, буква б) и член 1, параграф 5, подпараграф 4).

Тези уточнения ще са от полза както за пътниците, за да могат да оценят своите права в тази област, така и за въздушните превозвачи за определяне на техните произтичащи от това задължения.

| 7.2 | Освен това предложеният неизчерпателен списък на обстоятелства, които трябва да се разглеждат като извънредни, и на обстоятелства, които не трябва да се разглеждат като извънредни (изложени в Приложение 1 към предложението за регламент), ще спомогне да се намали рискът от ненужни спорове между пътници и въздушни превозвачи. |
| --- | --- |

7.2

Освен това предложеният неизчерпателен списък на обстоятелства, които трябва да се разглеждат като извънредни, и на обстоятелства, които не трябва да се разглеждат като извънредни (изложени в Приложение 1 към предложението за регламент), ще спомогне да се намали рискът от ненужни спорове между пътници и въздушни превозвачи.

| 7.3 | Ето защо ЕИСК счита, че в предложението за регламент би трябвало ясно да се заяви, че винаги, когато става въпрос за „извънредни обстоятелства“, ще трябва да се преценява дали те действително отговарят на тези три условия, което невинаги ще бъде непременно така при някои от обстоятелствата, изброени в Приложение 1 (напр. рискове по отношение на здравето или безопасността, метеорологични условия или трудови спорове). |
| --- | --- |

7.3

Ето защо ЕИСК счита, че в предложението за регламент би трябвало ясно да се заяви, че винаги, когато става въпрос за „извънредни обстоятелства“, ще трябва да се преценява дали те действително отговарят на тези три условия, което невинаги ще бъде непременно така при някои от обстоятелствата, изброени в Приложение 1 (напр. рискове по отношение на здравето или безопасността, метеорологични условия или трудови спорове).

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 573 final

1

(2)  ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 125–130, ОВ C 376, 22.12.2011 г.,стр. 38–43, ОВ C 198, 10.7.2013 г., стр. 9-13

2

(3)  COM(2011) 174 final.

3

(4)  Резолюция на Европейския парламент от 29 март 2012 г. относно функционирането и прилагането на установените права за лицата, пътуващи с въздушен транспорт, 2011/2150(INI).

4

(5)  SEC(2011) 428.

5

(6)  COM(2013) 129 final.

6

(7)  ОВ C 24 от 28.1.2012 г., стр. 125–130 и ОВ C 229 от 31.7.2012 г., стр. 122–125.

7

(8)  ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 127.

8

(9)  ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 130.

9

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения, получили поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на разискванията:

Нов параграф 4.1.3 (Изменение 7)

ЕИСК изразява съжаление, че с предложението се нарушава съществуващото равновесие между всички интереси, като се облагодетелства защитата на правата на превозвачите за сметка на правата на пътниците.

Резултат от гласуването:

| Гласували „за“ | : | 52 |
| --- | --- | --- |
| Гласували „против“ | : | 70 |
| Въздържали се от гласуване | : | 14 |

Гласували „за“

:

52

Гласували „против“

:

70

Въздържали се от гласуване

:

14

Параграф 5.3 (Изменение 11)

Изменя се, както следва:

Р
  Неразбираемо е, че спрямо пътуванията за/от трети държави трябва да се прилагат прагове, които зависят от разстоянието на пътуването, за да се вземат предвид практическите проблеми, с които се сблъскват въздушните превозвачи, когато поемат последствията от причините за закъснения на отдалечени летища. Независимо от това ЕИСК счита предложените срокове от девет или 12 часа за твърде дълги и счита, че Комисията следва да запази настоящия срок от три часа за всички възможни случаи
  продължи да полага усилия за намиране на стимули за въздушните превозвачи да работят значително под тези прагове. Горните срокове за закъснение трябва да се намалят допълнително за хората с увреждания или намалена мобилност, за да се вземат предвид специфичните разходи, които те заплащат при дълги закъснения. ЕИСК счита за ефективно и навременно прилагането на практика на законодателния пакет „Единно европейско небе II+“, който е важен инструмент за намаляване на разходите на въздушните превозвачи, благодарение на който те ще разполагат с по-голяма гъвкавост да финансират намаляването на праговете.

Резултат от гласуването:

| Гласували „за“ | : | 50 |
| --- | --- | --- |
| Гласували „против“ | : | 81 |
| Въздържали се от гласуване | : | 12 |

Гласували „за“

:

50

Гласували „против“

:

81

Въздържали се от гласуване

:

12

Параграф 5.12 (Изменение 12)

Изменя се, както следва:

ЕИСК изразява съжаление от факта, че новото предложение отслабва сега действащия регламент, който гарантира, че в случай на проблеми с полетите, за пътниците се полагат грижи докато изчакват и по този начин то отново се отклонява от решение на Съда на Европейския съюз относно правото на настаняване (дело Denise McDonagh срещу Ryanair, 31 януари 2013 г.). ЕИСК счита, че правото на настаняване е оправдано, още повече в ситуации, които продължават дълго и в които пътниците са особено уязвими; освен това въздушният транспорт, за разлика от други видове транспорт, предполага най-вече дълги разстояния и в много случаи пътниците, засегнати от проблемите, са далеч от домовете си и често именно дългите разстояния не позволяват на пътниците да намерят алтернативни начини да се придвижат до крайната си дестинация.
  разбира необходимостта от ограничаване на периода, през който въздушните превозвачи трябва да осигуряват настаняване на пътниците при извънредни обстоятелства, и приема предложения лимит от 3 нощувки

   (1). Въпреки това Комитетът настоятелно препоръчва Комисията да разреши на НПО да определят ограничение за цената за тези нощувки за отделните държави членки. Това ограничение не би трябвало да се прилага по отношение на лицата с намалена подвижност.

Резултат от гласуването:

| Гласували „за“ | : | 56 |
| --- | --- | --- |
| Гласували „против“ | : | 78 |
| Въздържали се от гласуване | : | 7 |

Гласували „за“

:

56

Гласували „против“

:

78

Въздържали се от гласуване

:

7

---

(1)  Член 8, параграф 9 от предложението – член 9 от изменения Регламент (ЕО) No 261/2004.

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/122 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/122

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Четвърти законодателен пакет в областта на железопътния транспорт“, който се състои от следните седем документа: „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Четвъртия законодателен пакет в областта на железопътния транспорт – завършване на Единното европейско железопътно пространство за насърчаване на европейската конкурентоспособност и растеж“

COM(2013) 25 final;

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за отмяна на Регламент (ЕИО) No 1192/69 на Съвета относно общите правила за нормализиране на счетоводните сметки на железопътните предприятия“

COM(2013) 26 final — 2013/0013 (COD);

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз и за отмяна на Регламент (ЕО) No 881/2004“

COM(2013) 27 final — 2013/0014 (COD);

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1370/2007 относно отварянето на пазара на вътрешни услуги за железопътни пътнически превози“

COM(2013) 28 final — 2013/0028 (COD);

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. за създаване на единно европейско железопътно пространство по отношение на отварянето на пазара на вътрешни услуги за железопътни пътнически превози и управлението на железопътната инфраструктура“

COM(2013) 29 final — 2013/0029 (COD);

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно оперативната съвместимост на железопътната система в рамките на Европейския съюз“ (преработен текст)

COM(2013) 30 final — 2013/0015 (COD);

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно безопасността на железопътния транспорт“ (преработен текст)

COM(2013) 31 final – 2013/0016 (COD)

2013/C 327/21

Докладчик: г-н MORDANT

На 19 февруари 2013 г. Комисията, на 21 и 22 февруари 2013 г. Съветът, и на 7 февруари 2013 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 91, параграф 1, членове 109, 170, 171 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Четвърти законодателен пакет в областта на железопътния транспорт“

който се състои от следните седем документа:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Четвъртия законодателен пакет в областта на железопътния транспорт – завършване на Единното европейско железопътно пространство за насърчаване на европейската конкурентоспособност и растеж“

COM(2013) 25 final;

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за отмяна на Регламент (ЕИО) No 1192/69 на Съвета относно общите правила за нормализиране на счетоводните сметки на железопътните предприятия“

COM(2013) 26 final — 2013/0013 (COD);

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз и за отмяна на Регламент (ЕО) No 881/2004“

COM(2013) 27 final — 2013/0014 (COD);

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1370/2007 относно отварянето на пазара на вътрешни услуги за железопътни пътнически превози“

COM(2013) 28 final — 2013/0028 (COD);

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива No 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. за създаване на единно европейско железопътно пространство по отношение на отварянето на пазара на вътрешни услуги за железопътни пътнически превози и управлението на железопътната инфраструктура“

COM(2013) 29 final — 2013/0029 (COD);

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно оперативната съвместимост на железопътната система в рамките на Европейския съюз“ (преработен текст)

COM(2013) 30 final — 2013/0015 (COD);

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно безопасността на железопътния транспорт“ (преработен текст)

COM (2013) 31 final — 2013/0016 (COD).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 20 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 82 гласа „за“, 20 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК отправя искане към Комисията да извърши, под наблюдението на всички действащи лица, оценка на това доколко законодателните пакети в областта на железопътния транспорт са удовлетворили потребностите на населението и как са повлияли върху промяната на транспортната модалност в полза на железопътния транспорт, устройството на териториите, развитието на трансграничните отношения, качеството на железопътните услуги, измерено въз основа на факти, достъпност, укрепване на правата на пътниците и др. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК отправя искане към Комисията да извърши, под наблюдението на всички действащи лица, оценка на това доколко законодателните пакети в областта на железопътния транспорт са удовлетворили потребностите на населението и как са повлияли върху промяната на транспортната модалност в полза на железопътния транспорт, устройството на териториите, развитието на трансграничните отношения, качеството на железопътните услуги, измерено въз основа на факти, достъпност, укрепване на правата на пътниците и др.

| 1.2 | ЕИСК препоръчва новата законодателна инициатива, наречена „законодателен пакет в областта на железопътния транспорт“, да се основава на приноса, който железопътният транспорт може да даде за европейската интеграция, чрез своето икономическо, социално и екологично въздействие. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК препоръчва новата законодателна инициатива, наречена „законодателен пакет в областта на железопътния транспорт“, да се основава на приноса, който железопътният транспорт може да даде за европейската интеграция, чрез своето икономическо, социално и екологично въздействие.

| 1.3 | Целта на тази законодателна инициатива трябва да бъде премахването на „граничните ефекти“ за държавите членки. Тя трябва да даде възможност за развитие на трансграничните отношения между съседни държави, като се предприемат действия по отношение на аспектите за устойчиво развитие и устройство на територията, чрез създаване на инфраструктури между държавите членки, в които такива липсват или са недостатъчно оборудвани. |
| --- | --- |

1.3

Целта на тази законодателна инициатива трябва да бъде премахването на „граничните ефекти“ за държавите членки. Тя трябва да даде възможност за развитие на трансграничните отношения между съседни държави, като се предприемат действия по отношение на аспектите за устойчиво развитие и устройство на територията, чрез създаване на инфраструктури между държавите членки, в които такива липсват или са недостатъчно оборудвани.

| 1.4 | ЕИСК настоява ЕС да предвиди възможността за създаване на трансгранични структури и за определяне на техните модалности на интервенция на териториите, които обхващат, за да се даде възможност да бъдат определени и организирани задачите на услугите от общ интерес, както е предвидено в член 14 от Договора и в Протокол No 26. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК настоява ЕС да предвиди възможността за създаване на трансгранични структури и за определяне на техните модалности на интервенция на териториите, които обхващат, за да се даде възможност да бъдат определени и организирани задачите на услугите от общ интерес, както е предвидено в член 14 от Договора и в Протокол No 26.

| 1.5 | ЕИСК призовава държавите членки да запазят правомощията си да организират своята национална железопътна система и да отварят своя вътрешен пазар за конкуренцията в зависимост от своето географско положение, демография, история, икономически, социални и екологични условия. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК призовава държавите членки да запазят правомощията си да организират своята национална железопътна система и да отварят своя вътрешен пазар за конкуренцията в зависимост от своето географско положение, демография, история, икономически, социални и екологични условия.

| 1.6 | ЕИСК препоръчва да се остави на компетентните органи да решават дали да възлагат предоставянето на обществени услуги пряко на оператор или да правят това посредством тръжни процедури, както е предвидено понастоящем в Регламент 1370/2007/ЕО, както и да организират свободно формата на това възлагане. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК препоръчва да се остави на компетентните органи да решават дали да възлагат предоставянето на обществени услуги пряко на оператор или да правят това посредством тръжни процедури, както е предвидено понастоящем в Регламент 1370/2007/ЕО, както и да организират свободно формата на това възлагане.

| 1.7 | Във връзка със задълженията за изготвянето на планове за обществен транспорт, изисквани от Комисията, ЕИСК препоръчва да не се внася ограничение за компетентните органи относно определянето на задачите за обществени услуги и призовава да бъдат приети ясни цели за подобряване на достъпността за лицата с увреждания и за участие на ползвателите посредством консултации и контрол на равнището на качеството на услугите. |
| --- | --- |

1.7

Във връзка със задълженията за изготвянето на планове за обществен транспорт, изисквани от Комисията, ЕИСК препоръчва да не се внася ограничение за компетентните органи относно определянето на задачите за обществени услуги и призовава да бъдат приети ясни цели за подобряване на достъпността за лицата с увреждания и за участие на ползвателите посредством консултации и контрол на равнището на качеството на услугите.

| 1.8 | От друга страна ЕИСК препоръчва операторите да запазят контрола върху индустриалния аспект на експлоатацията на железопътните услуги, като останат собственици на подвижния състав и другите съоръжения. Така ще се насърчат усилията в областта на научноизследователската дейност и иновациите, които са абсолютно необходими за развитието на сектора по отношение на безопасността и качеството. |
| --- | --- |

1.8

От друга страна ЕИСК препоръчва операторите да запазят контрола върху индустриалния аспект на експлоатацията на железопътните услуги, като останат собственици на подвижния състав и другите съоръжения. Така ще се насърчат усилията в областта на научноизследователската дейност и иновациите, които са абсолютно необходими за развитието на сектора по отношение на безопасността и качеството.

| 1.9 | ЕИСК препоръчва на Комисията да предприеме инициатива във връзка с контрола на равнището на безопасност на железопътния транспорт, която е важна за развитието му, чрез създаването на национални обсерватории или съвместни комисии по безопасността. Той предлага да се създадат гаранции за прозрачност на условията за експлоатация на железопътния транспорт, за да се демократизира подходът на публичната власт във връзка с безопасността, както и за да има съответствие с член 91 от Договора, който изисква от Съюза да бъдат постигнати резултати по отношение на безопасността на транспорта. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК препоръчва на Комисията да предприеме инициатива във връзка с контрола на равнището на безопасност на железопътния транспорт, която е важна за развитието му, чрез създаването на национални обсерватории или съвместни комисии по безопасността. Той предлага да се създадат гаранции за прозрачност на условията за експлоатация на железопътния транспорт, за да се демократизира подходът на публичната власт във връзка с безопасността, както и за да има съответствие с член 91 от Договора, който изисква от Съюза да бъдат постигнати резултати по отношение на безопасността на транспорта.

| 1.10 | ЕИСК предлага на Европейската железопътна агенция да се възложи задачата да включи в дневния си ред въпроса за здравето и безопасността на работниците, тъй като те са необходими за поддържането на високо равнище на оперативна безопасност за ползвателите, работниците и хората, живеещи в близост до железопътните съоръжения. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК предлага на Европейската железопътна агенция да се възложи задачата да включи в дневния си ред въпроса за здравето и безопасността на работниците, тъй като те са необходими за поддържането на високо равнище на оперативна безопасност за ползвателите, работниците и хората, живеещи в близост до железопътните съоръжения.

| 1.11 | Освен това ЕИСК смята, че е изключително важно Агенцията да носи юридическа отговорност за всяко свое решение. |
| --- | --- |

1.11

Освен това ЕИСК смята, че е изключително важно Агенцията да носи юридическа отговорност за всяко свое решение.

| 1.12 | ЕИСК смята, че трябва да се отдаде приоритетно значение на техническия компонент на законодателния пакет, за да се насърчи промяната на транспортната модалност в полза на железопътния транспорт. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК смята, че трябва да се отдаде приоритетно значение на техническия компонент на законодателния пакет, за да се насърчи промяната на транспортната модалност в полза на железопътния транспорт.

| 1.13 | ЕИСК призовава работодателите и публичните власти да вземат предвид трудния и рискован характер на железничарската професия, като предоставят специална социална защита, колективни трудови споразумения, заплати, възможности за професионално развитие и като спазват ангажиментите, поети във връзка с пенсиите. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК призовава работодателите и публичните власти да вземат предвид трудния и рискован характер на железничарската професия, като предоставят специална социална защита, колективни трудови споразумения, заплати, възможности за професионално развитие и като спазват ангажиментите, поети във връзка с пенсиите.

| 1.14 | ЕИСК призовава за въвеждането на система за продължаващо обучение и за признаване на придобитите умения и опит, даваща възможност на работниците да оползотворяват придобиването и поддържането на уменията си. |
| --- | --- |

1.14

ЕИСК призовава за въвеждането на система за продължаващо обучение и за признаване на придобитите умения и опит, даваща възможност на работниците да оползотворяват придобиването и поддържането на уменията си.

| 1.15 | ЕИСК отправя искане всяка държава членка, когато избира организацията или отваря сектора за конкуренцията, да запазва броя на работните места на своите традиционни оператори, както и колективните гаранции, условията на заплащане и на труд на техния персонал. В случай на смяна на оператора трябва да се предвиди запазване на персонала и на колективните му гаранции. |
| --- | --- |

1.15

ЕИСК отправя искане всяка държава членка, когато избира организацията или отваря сектора за конкуренцията, да запазва броя на работните места на своите традиционни оператори, както и колективните гаранции, условията на заплащане и на труд на техния персонал. В случай на смяна на оператора трябва да се предвиди запазване на персонала и на колективните му гаранции.

2.   Общи бележки

| 2.1 | Настоящото становище е изготвено въз основа на следните становища и на отправените в тях препоръки:






  — | TEN/432-433 от 16 март 2011 г. относно „Единно европейско железопътно пространство“ (1); |
| --- | --- | --- |

2.1

Настоящото становище е изготвено въз основа на следните становища и на отправените в тях препоръки:

—

TEN/432-433 от 16 март 2011 г. относно „Единно европейско железопътно пространство“ (1);

| — | TEN/445 от 15 юни 2011 г. относно „Социални аспекти на транспортната политика на ЕС“ (2); |
| --- | --- |

—

TEN/445 от 15 юни 2011 г. относно „Социални аспекти на транспортната политика на ЕС“ (2);

| — | TEN/454 от 25 октомври 2011 г. относно „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство“ (3); |
| --- | --- |

—

TEN/454 от 25 октомври 2011 г. относно „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство“ (3);

| — | TEN/495 от 13 декември 2012 г. относно „Качеството на железопътните услуги в ЕС“ (4). |
| --- | --- |

—

TEN/495 от 13 декември 2012 г. относно „Качеството на железопътните услуги в ЕС“ (4).

| 2.2 | Настоящият Четвърти законодателен пакет в областта на железопътния транспорт съдържа шест законодателни текста, които са обект на изменения, преработване, дори отмяна, представени в общо съобщение и включени в няколко доклада и анализа на въздействието. |
| --- | --- |

2.2

Настоящият Четвърти законодателен пакет в областта на железопътния транспорт съдържа шест законодателни текста, които са обект на изменения, преработване, дори отмяна, представени в общо съобщение и включени в няколко доклада и анализа на въздействието.

| 2.3 | Прегледът на предложението се отнася за четирите стълба на Четвъртия пакет и разглежда въпроси, свързани с управлението и отварянето на пътническите превози на дълги разстояния, с преразглеждането на Регламент (ЕО) No 1370/2007 относно задълженията за извършване на обществени услуги, за ролята на Европейската агенция за железопътен транспорт, за взаимодействията с оперативната съвместимост, безопасността и социалните разпоредби. |
| --- | --- |

2.3

Прегледът на предложението се отнася за четирите стълба на Четвъртия пакет и разглежда въпроси, свързани с управлението и отварянето на пътническите превози на дълги разстояния, с преразглеждането на Регламент (ЕО) No 1370/2007 относно задълженията за извършване на обществени услуги, за ролята на Европейската агенция за железопътен транспорт, за взаимодействията с оперативната съвместимост, безопасността и социалните разпоредби.

| 2.4 | Настоящата ситуация е отправна точка за обсъждане на предложенията с оглед на възможните промени в сектора и при спазване на Договора от Лисабон. За да се провери дали предложените решения са целесъобразни, е необходимо да се оценят резултатите от общностните политики, провеждани от над двадесет години, да се направят прогнози за бъдещето и да се набележат целите във връзка с ролята, която може и трябва да играе железопътният транспорт по отношение на устройството и равнопоставеността на териториите, на тяхното развитие, на обслужването, предоставяно на гражданите и товарните предприятия, и на техния достъп до този вид транспорт. |
| --- | --- |

2.4

Настоящата ситуация е отправна точка за обсъждане на предложенията с оглед на възможните промени в сектора и при спазване на Договора от Лисабон. За да се провери дали предложените решения са целесъобразни, е необходимо да се оценят резултатите от общностните политики, провеждани от над двадесет години, да се направят прогнози за бъдещето и да се набележат целите във връзка с ролята, която може и трябва да играе железопътният транспорт по отношение на устройството и равнопоставеността на териториите, на тяхното развитие, на обслужването, предоставяно на гражданите и товарните предприятия, и на техния достъп до този вид транспорт.

| 2.5 | В по-широк смисъл изготвянето на новия законодателен акт трябва да се основава на приноса на този вид транспорт за европейската интеграция, която се нуждае от проект, интегриращ икономическите, социалните и екологичните измерения. |
| --- | --- |

2.5

В по-широк смисъл изготвянето на новия законодателен акт трябва да се основава на приноса на този вид транспорт за европейската интеграция, която се нуждае от проект, интегриращ икономическите, социалните и екологичните измерения.

| 2.6 | Той трябва също така да даде възможност за развитие на трансграничните връзки между съседни държави членки, които нямат общи инфраструктури, като чрез създаването им се даде възможност за по-лесни връзки за гражданите на тези държави, най-вече за хората с увреждания или с намалена мобилност. |
| --- | --- |

2.6

Той трябва също така да даде възможност за развитие на трансграничните връзки между съседни държави членки, които нямат общи инфраструктури, като чрез създаването им се даде възможност за по-лесни връзки за гражданите на тези държави, най-вече за хората с увреждания или с намалена мобилност.

| 2.7 | Във връзка с това трябва да се обърне специално внимание на резултатите от политиките на Съюза по отношение на развитието на трансграничните отношения, за да се премахне съществуващият граничен ефект, който е пречка за европейската интеграция, за свободното движение и за пренасочването към железопътния транспорт. |
| --- | --- |

2.7

Във връзка с това трябва да се обърне специално внимание на резултатите от политиките на Съюза по отношение на развитието на трансграничните отношения, за да се премахне съществуващият граничен ефект, който е пречка за европейската интеграция, за свободното движение и за пренасочването към железопътния транспорт.

| 2.8 | Вниманието трябва да се насочи към равнището на безопасност на използване на тази мрежова индустрия, чието развитие се обуславя от равнището на общественото доверие и от необходимата прозрачност, която трябва да се прилага към производствените условия в сектора. |
| --- | --- |

2.8

Вниманието трябва да се насочи към равнището на безопасност на използване на тази мрежова индустрия, чието развитие се обуславя от равнището на общественото доверие и от необходимата прозрачност, която трябва да се прилага към производствените условия в сектора.

| 2.9 | Прегледът трябва да се насочи към спазването на член 10, параграф 3 от Договора относно правото на гражданите да участват в демократичния живот на Съюза. Решенията трябва да се вземат възможно най-открито и възможно най-близо до гражданите. |
| --- | --- |

2.9

Прегледът трябва да се насочи към спазването на член 10, параграф 3 от Договора относно правото на гражданите да участват в демократичния живот на Съюза. Решенията трябва да се вземат възможно най-открито и възможно най-близо до гражданите.

| 2.10 | Трябва да се направи прогноза на социалните промени в сектора на железопътния транспорт с оглед на започналото преструктуриране, на предефинирането на периметъра на дейността, на трансфера на компетенции в един период на силно обновяване на персонала на железопътните работници, на техните социални условия и условия на труд във връзка с целите за опазване на здравето и безопасността на работниците. |
| --- | --- |

2.10

Трябва да се направи прогноза на социалните промени в сектора на железопътния транспорт с оглед на започналото преструктуриране, на предефинирането на периметъра на дейността, на трансфера на компетенции в един период на силно обновяване на персонала на железопътните работници, на техните социални условия и условия на труд във връзка с целите за опазване на здравето и безопасността на работниците.

3.   Управление и отваряне на вътрешните услуги за превоз на пътници за конкуренцията

| 3.1 | Чрез законодателно предложение Комисията заявява желание да съживи железниците с въвеждане на конкуренция за националните пътнически превози. Според Комисията тази конкуренция трябва да бъде стимулирана чрез законодателство на Съюза, което да предвижда разделяне на функциите на управителите на инфраструктури, които обхващат задачи, свързани с управлението на трафика, поддръжката на мрежите и инвестициите в тях, от функциите на превозвачите. Тя включва в това укрепването на регулиращите органи, които трябва да контролират железопътния пазар. |
| --- | --- |

3.1

Чрез законодателно предложение Комисията заявява желание да съживи железниците с въвеждане на конкуренция за националните пътнически превози. Според Комисията тази конкуренция трябва да бъде стимулирана чрез законодателство на Съюза, което да предвижда разделяне на функциите на управителите на инфраструктури, които обхващат задачи, свързани с управлението на трафика, поддръжката на мрежите и инвестициите в тях, от функциите на превозвачите. Тя включва в това укрепването на регулиращите органи, които трябва да контролират железопътния пазар.

| 3.2 | За тази цел Комисията предлага изменение на Директива 2012/34/ЕО от 21 ноември 2012 г., чието транспониране в националните законодателства трябва да се осъществи до 16 юни 2015 г. Следва да се отбележи, че тази инициатива е осъществена без да се чака да се разбере доколко са ефективни мерките, предприети в рамките на това преработване. |
| --- | --- |

3.2

За тази цел Комисията предлага изменение на Директива 2012/34/ЕО от 21 ноември 2012 г., чието транспониране в националните законодателства трябва да се осъществи до 16 юни 2015 г. Следва да се отбележи, че тази инициатива е осъществена без да се чака да се разбере доколко са ефективни мерките, предприети в рамките на това преработване.

| 3.3 | По същия начин бяха взети мерки за управлението на експлоатацията на големите коридори, като цялостните ефекти от тях не можаха да бъдат измерени. |
| --- | --- |

3.3

По същия начин бяха взети мерки за управлението на експлоатацията на големите коридори, като цялостните ефекти от тях не можаха да бъдат измерени.

| 3.4 | В оценките на въздействието, свързани с проекта за четвърти законодателен пакет в областта на железопътния транспорт, Комисията прави определен брой констатации и признава, че някои от тях са скорошни или съдържат известна двусмисленост. Въпреки това тя изтъква редица положения като аргументи в полза на предложените решения. |
| --- | --- |

3.4

В оценките на въздействието, свързани с проекта за четвърти законодателен пакет в областта на железопътния транспорт, Комисията прави определен брой констатации и признава, че някои от тях са скорошни или съдържат известна двусмисленост. Въпреки това тя изтъква редица положения като аргументи в полза на предложените решения.

| 3.5 | Няколко проучвания представят доста разнородни резултати във връзка с последствията от разделянето на функциите на управителя на инфраструктурите от функциите на железопътното предприятие. Въпреки това едно проучване на статистическите данни, предоставени от Комисията, показва, че не съществува автоматична корелация между това разделяне на функциите, отварянето на пазара и подобряването на резултатите от дейността на железниците, но че последното изглежда е в пряка зависимост от равнището на финансиране и цената на таксите за преминаване. Освен това докладът на сър McNulty представя една много контрастна картина на ситуацията в Обединеното кралство. В него се отчита, че системата на железопътния транспорт на Обединеното кралство струва по-скъпо както на държавата, така и на ползвателите, и страда от липсата на съгласуваност между различните действащи лица, което налага по-решителна намеса на държавата с цел да бъде постигната необходимата координация на различните аспекти (тарифи, разпределение, работни разписания и т.н.). За да се намери решение на това уравнение, сър McNulty отправя три препоръки, които да бъдат приложени постепенно: споделяне на разходите и приходите между управителя на инфраструктурите и железопътните оператори, създаване на смесено предприятие между тях или дори опит за реинтегриране на двете функции в рамките на определени франчайзинги. |
| --- | --- |

3.5

Няколко проучвания представят доста разнородни резултати във връзка с последствията от разделянето на функциите на управителя на инфраструктурите от функциите на железопътното предприятие. Въпреки това едно проучване на статистическите данни, предоставени от Комисията, показва, че не съществува автоматична корелация между това разделяне на функциите, отварянето на пазара и подобряването на резултатите от дейността на железниците, но че последното изглежда е в пряка зависимост от равнището на финансиране и цената на таксите за преминаване. Освен това докладът на сър McNulty представя една много контрастна картина на ситуацията в Обединеното кралство. В него се отчита, че системата на железопътния транспорт на Обединеното кралство струва по-скъпо както на държавата, така и на ползвателите, и страда от липсата на съгласуваност между различните действащи лица, което налага по-решителна намеса на държавата с цел да бъде постигната необходимата координация на различните аспекти (тарифи, разпределение, работни разписания и т.н.). За да се намери решение на това уравнение, сър McNulty отправя три препоръки, които да бъдат приложени постепенно: споделяне на разходите и приходите между управителя на инфраструктурите и железопътните оператори, създаване на смесено предприятие между тях или дори опит за реинтегриране на двете функции в рамките на определени франчайзинги.

| 3.6 | В някои национални проучвания, разглеждащи качеството на железопътните услуги, като например проучването на Асоциацията за защита на британските потребители „Which?“, се прави противоречива равносметка за функционирането на железопътния транспорт от гледна точка на ползвателите, от която е видно, че равнището на тяхната удовлетвореност е по-ниско или равно на 50 % за половината оператори и че само 20 % от пътниците считат, че системата се подобрява (http://which.co.uk/home-and-garden/leisure/reviews-ns/best-and-worst-uk-train-companies/best-train-companies-overall/). |
| --- | --- |

3.6

В някои национални проучвания, разглеждащи качеството на железопътните услуги, като например проучването на Асоциацията за защита на британските потребители „Which?“, се прави противоречива равносметка за функционирането на железопътния транспорт от гледна точка на ползвателите, от която е видно, че равнището на тяхната удовлетвореност е по-ниско или равно на 50 % за половината оператори и че само 20 % от пътниците считат, че системата се подобрява (http://which.co.uk/home-and-garden/leisure/reviews-ns/best-and-worst-uk-train-companies/best-train-companies-overall/).

| 3.7 | От друга страна в проекта на Комисията няма предложение за подобряване на достъпността за лицата с увреждания. По тази тема различните действащи лица трябва да се допитват до и да зачитат мнението на ползвателите. |
| --- | --- |

3.7

От друга страна в проекта на Комисията няма предложение за подобряване на достъпността за лицата с увреждания. По тази тема различните действащи лица трябва да се допитват до и да зачитат мнението на ползвателите.

| 3.8 | Комисията се позовава на проучване от 2012 г. на удовлетвореността на пътниците от железопътните услуги, което ЕИСК счита за недостатъчно и което е отбелязал в препоръките си в параграф 1.6 от своето становище TEN/495 от 13 декември 2012 г. |
| --- | --- |

3.8

Комисията се позовава на проучване от 2012 г. на удовлетвореността на пътниците от железопътните услуги, което ЕИСК счита за недостатъчно и което е отбелязал в препоръките си в параграф 1.6 от своето становище TEN/495 от 13 декември 2012 г.

| 3.9 | От друга страна Комисията подчертава мащаба на публичните субсидии за сектора и призива за предоставяне на публични средства за намаляване на дълга на системата, възможността за което беше включена и препоръчана в Директива 91/440 и в насоките за държавните помощи от април 2008 г. Това предоставяне на държавна помощ не е единствено по отношение на физическия капитал, който трябва да се мобилизира, за да се постигнат екологичните цели, целите от общ интерес или дори целите в областта на публичната политика. Други оператори от други сектори, били те публични или частни, се ползват от същите разпоредби. |
| --- | --- |

3.9

От друга страна Комисията подчертава мащаба на публичните субсидии за сектора и призива за предоставяне на публични средства за намаляване на дълга на системата, възможността за което беше включена и препоръчана в Директива 91/440 и в насоките за държавните помощи от април 2008 г. Това предоставяне на държавна помощ не е единствено по отношение на физическия капитал, който трябва да се мобилизира, за да се постигнат екологичните цели, целите от общ интерес или дори целите в областта на публичната политика. Други оператори от други сектори, били те публични или частни, се ползват от същите разпоредби.

| 3.10 | За да се създадат необходимите условия за отваряне на пазара, Комисията прави предложение за стриктно разделяне на функциите на управителите на инфраструктурите, чиито обхват е увеличен, от тези на превозвача. Това предложение цели да се избегнат конфликтите на интереси и дискриминационните практики, и да се насърчи откриването и предотвратяването на кръстосани субсидии, но не представя доказателство за съществуването на такива практики или използва данни, които се оспорват от съответните действащи лица, както и от Съда на Европейския съюз. Именно по тази причина Съдът на Европейския съюз отхвърли изцяло процедурата за нарушение, която Комисията откри срещу Германия и Австрия. ЕИСК подчертава, че докато превозвачите на товари и логистичните оператори като цяло, и по-специално новите железопътни оператори, подкрепят идеята за разделен и дерегулиран железопътен пазар на ЕС без граници, който да е по-интегриран с нормалните за други видове транспорт бизнес практики, други участници на железопътния пазар, като съществуващите железопътни оператори, организациите на потребителите на железниците, органите за обществен транспорт и др., изразяват по-предпазлива гледна точка в желанието си да бъде запазено съществуващото качество на услугите. |
| --- | --- |

3.10

За да се създадат необходимите условия за отваряне на пазара, Комисията прави предложение за стриктно разделяне на функциите на управителите на инфраструктурите, чиито обхват е увеличен, от тези на превозвача. Това предложение цели да се избегнат конфликтите на интереси и дискриминационните практики, и да се насърчи откриването и предотвратяването на кръстосани субсидии, но не представя доказателство за съществуването на такива практики или използва данни, които се оспорват от съответните действащи лица, както и от Съда на Европейския съюз. Именно по тази причина Съдът на Европейския съюз отхвърли изцяло процедурата за нарушение, която Комисията откри срещу Германия и Австрия. ЕИСК подчертава, че докато превозвачите на товари и логистичните оператори като цяло, и по-специално новите железопътни оператори, подкрепят идеята за разделен и дерегулиран железопътен пазар на ЕС без граници, който да е по-интегриран с нормалните за други видове транспорт бизнес практики, други участници на железопътния пазар, като съществуващите железопътни оператори, организациите на потребителите на железниците, органите за обществен транспорт и др., изразяват по-предпазлива гледна точка в желанието си да бъде запазено съществуващото качество на услугите.

| 3.11 | Въз основа на член 63, § 1 от Директива 2012/34 за създаване на единно европейско железопътно пространство, двамата съзаконодатели отправят искане към Комисията да изготви доклади „за изпълнението на глава II“ от директивата, в която се разглеждат основно автономията и структурите на железниците на Съюза. Докладите би трябвало да „съдържат оценка на тенденциите на пазара, включително готовността за по-нататъшно отваряне на железопътния пазар“ и да правят „анализ на различните модели за организация на този пазар и на въздействието на [преразгледаната] директива върху договорите за обществени услуги и тяхното финансиране“. За да направи това Комисията също така „следва да отчита прилагането на Регламент (ЕО) No 1370/2007 и съществените различия между държавите членки (гъстота на мрежите, брой на пътниците, средна дължина на пътуванията)“. По време на дебатите пролича необходимостта да се запазят правомощията на държавите членки да организират своите национални системи и да запазят, ако сметнат за полезно, интегрирана форма на организация на производството, позволяваща обединяване, намаляващо вредните взаимодействия както в икономическо отношение, така и по отношение на безопасността. |
| --- | --- |

3.11

Въз основа на член 63, § 1 от Директива 2012/34 за създаване на единно европейско железопътно пространство, двамата съзаконодатели отправят искане към Комисията да изготви доклади „за изпълнението на глава II“ от директивата, в която се разглеждат основно автономията и структурите на железниците на Съюза. Докладите би трябвало да „съдържат оценка на тенденциите на пазара, включително готовността за по-нататъшно отваряне на железопътния пазар“ и да правят „анализ на различните модели за организация на този пазар и на въздействието на [преразгледаната] директива върху договорите за обществени услуги и тяхното финансиране“. За да направи това Комисията също така „следва да отчита прилагането на Регламент (ЕО) No 1370/2007 и съществените различия между държавите членки (гъстота на мрежите, брой на пътниците, средна дължина на пътуванията)“. По време на дебатите пролича необходимостта да се запазят правомощията на държавите членки да организират своите национални системи и да запазят, ако сметнат за полезно, интегрирана форма на организация на производството, позволяваща обединяване, намаляващо вредните взаимодействия както в икономическо отношение, така и по отношение на безопасността.

| 3.12 | Отделянето на управлението на инфраструктурите в една транспортна система, управлявана при една степен на свобода, създава по принцип повече проблеми, отколкото предимства, като значително усложнява функционирането и води до повишаване на разходите и намаляване на качеството на обслужване. Това важи с особена сила за мрежите, които се използват интензивно за смесени превози. |
| --- | --- |

3.12

Отделянето на управлението на инфраструктурите в една транспортна система, управлявана при една степен на свобода, създава по принцип повече проблеми, отколкото предимства, като значително усложнява функционирането и води до повишаване на разходите и намаляване на качеството на обслужване. Това важи с особена сила за мрежите, които се използват интензивно за смесени превози.

| 3.13 | Постиженията на техническия прогрес се интегрират по-бавно и по-трудно. Възпрепятства се въвеждането на иновации, което по принцип се прави едновременно в неподвижните съоръжения (инфраструктура) и в подвижните елементи (подвижния състав). Значително се увеличават бюрокрацията и излишните интерфейси, което води до повишаване на оперативните разходи и инерция в процесите на вземане на решения. |
| --- | --- |

3.13

Постиженията на техническия прогрес се интегрират по-бавно и по-трудно. Възпрепятства се въвеждането на иновации, което по принцип се прави едновременно в неподвижните съоръжения (инфраструктура) и в подвижните елементи (подвижния състав). Значително се увеличават бюрокрацията и излишните интерфейси, което води до повишаване на оперативните разходи и инерция в процесите на вземане на решения.

| 3.14 | Освен това разделянето на функциите на управителите на инфраструктури от тези на превозвачите допринася за още по-голямото отдалечаване на управителя на мрежата или на инфраструктурите от крайния ползвател (пътници и товарни предприятия) и неговите изисквания по отношение на качеството на обслужването (в частност точността). Ето защо в рамките на железопътната система трябва да бъде запазена ролята на водещ фактор, без да се накърнява независимостта на основните функции на управителя на инфраструктури. |
| --- | --- |

3.14

Освен това разделянето на функциите на управителите на инфраструктури от тези на превозвачите допринася за още по-голямото отдалечаване на управителя на мрежата или на инфраструктурите от крайния ползвател (пътници и товарни предприятия) и неговите изисквания по отношение на качеството на обслужването (в частност точността). Ето защо в рамките на железопътната система трябва да бъде запазена ролята на водещ фактор, без да се накърнява независимостта на основните функции на управителя на инфраструктури.

| 3.15 | От друга страна по отношение на съоръженията за предоставяне на услуги, в параграф 1.7. от своето становище TEN/432-433 от 16 март 2011 г. ЕИСК отправи препоръка, в която се посочва, че „Що се отнася до условията за достъп до съоръженията за предоставяне на услуги, ЕИСК не би могъл да подкрепи задължението за юридическа, организационна и управленска независимост, която би могла да застраши настоящите незаменими структури“. В анализа няма нов елемент, който да изисква преразглеждане на тази препоръка. |
| --- | --- |

3.15

От друга страна по отношение на съоръженията за предоставяне на услуги, в параграф 1.7. от своето становище TEN/432-433 от 16 март 2011 г. ЕИСК отправи препоръка, в която се посочва, че „Що се отнася до условията за достъп до съоръженията за предоставяне на услуги, ЕИСК не би могъл да подкрепи задължението за юридическа, организационна и управленска независимост, която би могла да застраши настоящите незаменими структури“. В анализа няма нов елемент, който да изисква преразглеждане на тази препоръка.

| 3.16 | При все това самата Комисия признава, че обединяването на някои функции би позволило на системата да подобри своята ефективност и качеството на обслужването, което се предлага на пътниците. ЕИСК споделя това мнение. |
| --- | --- |

3.16

При все това самата Комисия признава, че обединяването на някои функции би позволило на системата да подобри своята ефективност и качеството на обслужването, което се предлага на пътниците. ЕИСК споделя това мнение.

| 3.17 | Що се отнася до либерализирането на международния железопътен пътнически транспорт в рамките на ЕС, осъществено през януари 2010 г., съвсем не може да се твърди, че до този момент то е довело по един систематичен начин до спад на цените за този вид услуги или до забележителен растеж в този сегмент. |
| --- | --- |

3.17

Що се отнася до либерализирането на международния железопътен пътнически транспорт в рамките на ЕС, осъществено през януари 2010 г., съвсем не може да се твърди, че до този момент то е довело по един систематичен начин до спад на цените за този вид услуги или до забележителен растеж в този сегмент.

| 3.18 | Европа на високоскоростния железопътен транспорт започна да се заражда много преди 2010 г. благодарение на значителни публични инвестиции в някои държави членки, и конкуренцията в този сектор би трябвало да остане още задълго в много по-голяма степен интермодална, отколкото интрамодална. Либерализацията от 2010 г. преди всичко беше последвана от изоставяне на много съществуващи връзки, създадени с традиционни (не високоскоростни) материали и условия на експлоатация, и преустановяването на отдавна съществуващи сътрудничества. ЕИСК изразява съжаление за настъпването на тези обстоятелства и отправя категорично искане към Комисията да вземе необходимите мерки за подобряване и развитие на трансграничните услуги, свързани с предлагането на железопътни пътнически превози. |
| --- | --- |

3.18

Европа на високоскоростния железопътен транспорт започна да се заражда много преди 2010 г. благодарение на значителни публични инвестиции в някои държави членки, и конкуренцията в този сектор би трябвало да остане още задълго в много по-голяма степен интермодална, отколкото интрамодална. Либерализацията от 2010 г. преди всичко беше последвана от изоставяне на много съществуващи връзки, създадени с традиционни (не високоскоростни) материали и условия на експлоатация, и преустановяването на отдавна съществуващи сътрудничества. ЕИСК изразява съжаление за настъпването на тези обстоятелства и отправя категорично искане към Комисията да вземе необходимите мерки за подобряване и развитие на трансграничните услуги, свързани с предлагането на железопътни пътнически превози.

| 3.19 | От своя страна прегледът на железопътния превоз на товари показа, че в много държави членки положението е катастрофално. Това се дължи преди всичко на факта, че модернизацията и развитието на железниците не следва ритъма на модернизацията на пътните връзки и че железопътният транспорт е длъжен да заплаща за правата на ползване на влаковите маршрути. Към това се добавя фактът, че конкуренцията по отношение на най-рентабилните връзки внася подобрения в определен брой услуги, извършвани с блок-влакове. Това обаче става отчасти в ущърб на транспорта с влакове, композирани от отделни вагони, който намалява все повече. Това може да превърне цели области в „индустриални пустини“ и да върне на пътищата хиляди камиони. Впрочем много оператори свободно признават, че в някои държави членки либерализацията не е донесла нито тон стоки по железниците. |
| --- | --- |

3.19

От своя страна прегледът на железопътния превоз на товари показа, че в много държави членки положението е катастрофално. Това се дължи преди всичко на факта, че модернизацията и развитието на железниците не следва ритъма на модернизацията на пътните връзки и че железопътният транспорт е длъжен да заплаща за правата на ползване на влаковите маршрути. Към това се добавя фактът, че конкуренцията по отношение на най-рентабилните връзки внася подобрения в определен брой услуги, извършвани с блок-влакове. Това обаче става отчасти в ущърб на транспорта с влакове, композирани от отделни вагони, който намалява все повече. Това може да превърне цели области в „индустриални пустини“ и да върне на пътищата хиляди камиони. Впрочем много оператори свободно признават, че в някои държави членки либерализацията не е донесла нито тон стоки по железниците.

| 3.20 | Независимо от очевидната необходимост от реформиране на пазара, тези констатации карат ЕИСК да предложи на Комисията да възприеме внимателен подход спрямо либерализирането на националните пътнически превози, като се има предвид настоящия опит по отношение на либерализирането на международния превоз. От друга страна Комисията признава, че е трудно да се възстанови една международна железопътна дейност, която е твърде откъсната от националните връзки, които ѝ позволяват да ползва един безспорен мрежови ефект. |
| --- | --- |

3.20

Независимо от очевидната необходимост от реформиране на пазара, тези констатации карат ЕИСК да предложи на Комисията да възприеме внимателен подход спрямо либерализирането на националните пътнически превози, като се има предвид настоящия опит по отношение на либерализирането на международния превоз. От друга страна Комисията признава, че е трудно да се възстанови една международна железопътна дейност, която е твърде откъсната от националните връзки, които ѝ позволяват да ползва един безспорен мрежови ефект.

| 3.21 | По този въпрос ЕИСК споделя констатацията за слабо развитие на международния железопътен пътнически превоз, въпреки безспорно активния подход на Европейската комисия за създаване на правна рамка. |
| --- | --- |

3.21

По този въпрос ЕИСК споделя констатацията за слабо развитие на международния железопътен пътнически превоз, въпреки безспорно активния подход на Европейската комисия за създаване на правна рамка.

| 3.22 | Следва красноречив анализ на недостатъчните резултати от препоръчаните решения, по-специално поради невъзможността на пазара да регулира описаните проблеми, без да разполага с достатъчни инвестиции и без да е налице подходящ политически импулс. В този контекст има едно специфично предизвикателство: да се гарантира обслужването на районите, разположени по границите на националната територия, чрез модерни транспортни средства, щадящи околната среда. |
| --- | --- |

3.22

Следва красноречив анализ на недостатъчните резултати от препоръчаните решения, по-специално поради невъзможността на пазара да регулира описаните проблеми, без да разполага с достатъчни инвестиции и без да е налице подходящ политически импулс. В този контекст има едно специфично предизвикателство: да се гарантира обслужването на районите, разположени по границите на националната територия, чрез модерни транспортни средства, щадящи околната среда.

| 3.23 | Тази цел трябва да бъде приоритет за Съюза, за да се създаде хомогенно европейско пространство, като се премахнат граничните ефекти и се постигне съгласуваност по отношение на развитието, икономиката и социалното положение на цели области, които досега са били в застой поради конфронтацията помежду им. |
| --- | --- |

3.23

Тази цел трябва да бъде приоритет за Съюза, за да се създаде хомогенно европейско пространство, като се премахнат граничните ефекти и се постигне съгласуваност по отношение на развитието, икономиката и социалното положение на цели области, които досега са били в застой поради конфронтацията помежду им.

| 3.24 | Съюзът трябва да предвиди възможността за създаване на трансгранични структури и за определяне на техните модалности на интервенция на териториите, които те обхващат, за да се даде възможност да бъдат определени и организирани задачите на услугите от общ интерес, както е предвидено в член 14 от Договора и в Протокол No 26. |
| --- | --- |

3.24

Съюзът трябва да предвиди възможността за създаване на трансгранични структури и за определяне на техните модалности на интервенция на териториите, които те обхващат, за да се даде възможност да бъдат определени и организирани задачите на услугите от общ интерес, както е предвидено в член 14 от Договора и в Протокол No 26.

| 3.25 | Само политическа инициатива, ползваща се със силната подкрепа на публичните власти, ще позволи да се създаде такова пространство и да се изградят такива връзки, които да бъдат използвани от един достигнал зрелост пазар. ЕИСК призовава Комисията да постави силен акцент върху реалното развитие на качеството на услугите на железопътния пазар на ЕС, по-специално на трансграничните услуги, като същевременно отчита развитието на другите видове транспорт. Крайната цел трябва да бъде увеличаващ се дял на железопътния пазар и удовлетвореност на потребителите, като инструментите за постигането ѝ могат да са различни в отделните държави членки. |
| --- | --- |

3.25

Само политическа инициатива, ползваща се със силната подкрепа на публичните власти, ще позволи да се създаде такова пространство и да се изградят такива връзки, които да бъдат използвани от един достигнал зрелост пазар. ЕИСК призовава Комисията да постави силен акцент върху реалното развитие на качеството на услугите на железопътния пазар на ЕС, по-специално на трансграничните услуги, като същевременно отчита развитието на другите видове транспорт. Крайната цел трябва да бъде увеличаващ се дял на железопътния пазар и удовлетвореност на потребителите, като инструментите за постигането ѝ могат да са различни в отделните държави членки.

4.   Преразглеждане на Регламент (ЕО) No 1370/2007 относно задълженията за извършване на обществени услуги

| 4.1 | Изменението на Регламент (ЕО) No 1370/2007 предвижда задължително провеждане на търгове за железопътния транспорт, организиране на тези търгове, изготвяне на планове за обществения транспорт и предоставяне на подвижен състав на новите участници. |
| --- | --- |

4.1

Изменението на Регламент (ЕО) No 1370/2007 предвижда задължително провеждане на търгове за железопътния транспорт, организиране на тези търгове, изготвяне на планове за обществения транспорт и предоставяне на подвижен състав на новите участници.

| 4.2 | В препоръка 1.7 от своето становище TEN/495 от 13 декември 2012 г. ЕИСК изрази сериозни резерви във връзка с преразглеждането на Регламента за обществените услуги. Следва да се посочи, че предвидената оценка е под очакванията с оглед на резултатите, представени в анализите на въздействието. |
| --- | --- |

4.2

В препоръка 1.7 от своето становище TEN/495 от 13 декември 2012 г. ЕИСК изрази сериозни резерви във връзка с преразглеждането на Регламента за обществените услуги. Следва да се посочи, че предвидената оценка е под очакванията с оглед на резултатите, представени в анализите на въздействието.

| 4.3 | Проучвания, някои от които извършени по искане на Комисията, като например доклада „Проучване относно регулаторните опции по отношение на бъдещото отваряне на пазарите в железопътния пътнически транспорт“ (Study on Regulatory Options on Futurе Market Opening in Rail Passengers Transport), показват различни и противоречиви данни, които не дават възможност да се намери единно решение на проблемите, свързани с равнището на движението, честотата на обслужването, развитията по отношение на държавните помощи и производителността. |
| --- | --- |

4.3

Проучвания, някои от които извършени по искане на Комисията, като например доклада „Проучване относно регулаторните опции по отношение на бъдещото отваряне на пазарите в железопътния пътнически транспорт“ (Study on Regulatory Options on Futurе Market Opening in Rail Passengers Transport), показват различни и противоречиви данни, които не дават възможност да се намери единно решение на проблемите, свързани с равнището на движението, честотата на обслужването, развитията по отношение на държавните помощи и производителността.

| 4.4 | Много близки резултати бяха получени относно мрежите, които се подчиняват на различни правни рамки (отворени или затворени за конкуренцията), което би трябвало да ни накара да се отдалечим от един прекалено общ подход, който не отчита националните характеристики, определящи организацията на пътуванията, като географията, климатичните условия, пространственото организиране на производствените обекти и населените места, някои от които са все още много отдалечени от железопътните услуги, както се посочва в становище TEN/495 от 13 декември 2012 г. |
| --- | --- |

4.4

Много близки резултати бяха получени относно мрежите, които се подчиняват на различни правни рамки (отворени или затворени за конкуренцията), което би трябвало да ни накара да се отдалечим от един прекалено общ подход, който не отчита националните характеристики, определящи организацията на пътуванията, като географията, климатичните условия, пространственото организиране на производствените обекти и населените места, някои от които са все още много отдалечени от железопътните услуги, както се посочва в становище TEN/495 от 13 декември 2012 г.

| 4.5 | Предвид горното Съюзът трябва да се увери, че използваните средства ще позволят на неговото равнище да бъдат постигнати целите на предложеното действие, които не могат да бъдат постигнати на национално, регионално или местно равнище, и че това действие не превишава необходимото за постигането на тези цели. |
| --- | --- |

4.5

Предвид горното Съюзът трябва да се увери, че използваните средства ще позволят на неговото равнище да бъдат постигнати целите на предложеното действие, които не могат да бъдат постигнати на национално, регионално или местно равнище, и че това действие не превишава необходимото за постигането на тези цели.

| 4.6 | Спазването на тази цел трябва да бъде предмет на внимателно разглеждане във връзка с предложението на Комисията да се определят максимални прагове за пряко възлагане. Тази разпоредба внася спорно ограничаване на административната свобода на публичните власти. |
| --- | --- |

4.6

Спазването на тази цел трябва да бъде предмет на внимателно разглеждане във връзка с предложението на Комисията да се определят максимални прагове за пряко възлагане. Тази разпоредба внася спорно ограничаване на административната свобода на публичните власти.

| 4.7 | Самото определяне на прага за намаляване на размера на предлаганите на операторите франчайзинги препраща към неизбежните прагови ефекти, които могат да навредят на съгласуваността на обслужването, които, поради липса на равномерно разпределение, ще доведат до спад на общата конкурентоспособност, очаквана в резултат на отварянето за конкуренцията. Тази ситуация предполага на компетентните органи да се остави грижата да предоставят една или повече партиди пряко на един оператор или да прибягват до тръжни процедури, както понастоящем е предвидено в Регламент (ЕО)1370 No 1370/2007, и да организират структурата им, ако е необходимо, чрез евентуално разделяне на партидите, за да се избегнат тези прагови ефекти. |
| --- | --- |

4.7

Самото определяне на прага за намаляване на размера на предлаганите на операторите франчайзинги препраща към неизбежните прагови ефекти, които могат да навредят на съгласуваността на обслужването, които, поради липса на равномерно разпределение, ще доведат до спад на общата конкурентоспособност, очаквана в резултат на отварянето за конкуренцията. Тази ситуация предполага на компетентните органи да се остави грижата да предоставят една или повече партиди пряко на един оператор или да прибягват до тръжни процедури, както понастоящем е предвидено в Регламент (ЕО)1370 No 1370/2007, и да организират структурата им, ако е необходимо, чрез евентуално разделяне на партидите, за да се избегнат тези прагови ефекти.

| 4.8 | Също така ще бъде необходимо да се постави въпросът за ползата от посочването на толкова много подробности за изготвянето на планове за обществения транспорт, които сякаш ограничават „широките дискреционни правомощия на националните, регионалните и местните власти да изпълняват задълженията за извършване на обществена услуга“, предвидени в Договора. |
| --- | --- |

4.8

Също така ще бъде необходимо да се постави въпросът за ползата от посочването на толкова много подробности за изготвянето на планове за обществения транспорт, които сякаш ограничават „широките дискреционни правомощия на националните, регионалните и местните власти да изпълняват задълженията за извършване на обществена услуга“, предвидени в Договора.

| 4.9 | Особено внимание трябва да се обърне на условията, при които Комисията възнамерява да предоставя на новите участници необходимия физически капитал за железопътни операции, при положение че тези участници нямат задължението да инвестират или да извършват дейност в областта на научните изследвания и иновациите – аспекти, които обаче са важни за качеството и безопасността на железопътния транспорт. |
| --- | --- |

4.9

Особено внимание трябва да се обърне на условията, при които Комисията възнамерява да предоставя на новите участници необходимия физически капитал за железопътни операции, при положение че тези участници нямат задължението да инвестират или да извършват дейност в областта на научните изследвания и иновациите – аспекти, които обаче са важни за качеството и безопасността на железопътния транспорт.

| 4.10 | Британският пример показва, че отпускането на такива средства се осъществява от банковите оператори посредством финансови компании, с което се излага на голям риск наличието на такъв физически капитал и се повдига въпросът за контролирането му. |
| --- | --- |

4.10

Британският пример показва, че отпускането на такива средства се осъществява от банковите оператори посредством финансови компании, с което се излага на голям риск наличието на такъв физически капитал и се повдига въпросът за контролирането му.

5.   Ролята на Европейската агенция за железопътен транспорт, безопасност на железопътния транспорт и оперативна съвместимост

| 5.1 | С вторият законодателен пакет в областта на железопътния транспорт беше създадена Европейската агенция за железопътен транспорт, установена във Валенсиен, Франция, на която е възложено да разработи оперативната съвместимост чрез изготвяне на общи стандарти (технически спецификации за оперативната съвместимост – ТСОС) и общи методи за безопасност и за подобряване на безопасността на железопътния транспорт. |
| --- | --- |

5.1

С вторият законодателен пакет в областта на железопътния транспорт беше създадена Европейската агенция за железопътен транспорт, установена във Валенсиен, Франция, на която е възложено да разработи оперативната съвместимост чрез изготвяне на общи стандарти (технически спецификации за оперативната съвместимост – ТСОС) и общи методи за безопасност и за подобряване на безопасността на железопътния транспорт.

| 5.2 | С член 91 от Договора се установяват изисквания за Съюза по отношение на непрекъснато подобряване на равнището на безопасност на транспорта. |
| --- | --- |

5.2

С член 91 от Договора се установяват изисквания за Съюза по отношение на непрекъснато подобряване на равнището на безопасност на транспорта.

| 5.3 | Равнището на безопасност на железопътния транспорт и неговото развитие във връзка с институционалните и техническите промени в него не може в никакъв случай да се измерва с броя на жертвите, а трябва да бъде разглеждано в светлината на показатели, даващи възможност да се наблюдават и предвиждат промените в него, за да се гарантира максимално равнище на безопасност за ползвателите и живущите в близост до железопътни съоръжения. |
| --- | --- |

5.3

Равнището на безопасност на железопътния транспорт и неговото развитие във връзка с институционалните и техническите промени в него не може в никакъв случай да се измерва с броя на жертвите, а трябва да бъде разглеждано в светлината на показатели, даващи възможност да се наблюдават и предвиждат промените в него, за да се гарантира максимално равнище на безопасност за ползвателите и живущите в близост до железопътни съоръжения.

| 5.4 | Създаването на европейско железопътно пространство изисква подобряване на оперативната съвместимост. Съвместимостта на инфраструктурите и подвижните състави или стационарното оборудване трябва да се основава на прости и бързи процедури, които запазват равнището на тяхната безопасност и гарантират развитието, модернизирането и адаптирането им към новите потребности. |
| --- | --- |

5.4

Създаването на европейско железопътно пространство изисква подобряване на оперативната съвместимост. Съвместимостта на инфраструктурите и подвижните състави или стационарното оборудване трябва да се основава на прости и бързи процедури, които запазват равнището на тяхната безопасност и гарантират развитието, модернизирането и адаптирането им към новите потребности.

| 5.5 | От тази гледна точка, за разлика от презентацията, направена в Доклада на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за прилагане на разпоредбите на Директива 2007/58/ЕО относно отварянето на пазара на международни услуги за железопътни пътнически превози, придружаващ Съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно четвъртия пакет от законодателни актове в областта на железопътния транспорт, безопасността не би трябвало да се разглежда като пречка. Неотдавнашният опит в други области показа колко вреден в това отношение може да бъде един твърде либерален подход към възприемането на ролята на Съюза от страна на гражданите. От друга страна катастрофите във Виареджо и неотдавна в Шелбел трябва да накарат всички оператори от сектора да проявяват най-голяма предпазливост и строгост по отношение на железопътните операции. |
| --- | --- |

5.5

От тази гледна точка, за разлика от презентацията, направена в Доклада на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за прилагане на разпоредбите на Директива 2007/58/ЕО относно отварянето на пазара на международни услуги за железопътни пътнически превози, придружаващ Съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно четвъртия пакет от законодателни актове в областта на железопътния транспорт, безопасността не би трябвало да се разглежда като пречка. Неотдавнашният опит в други области показа колко вреден в това отношение може да бъде един твърде либерален подход към възприемането на ролята на Съюза от страна на гражданите. От друга страна катастрофите във Виареджо и неотдавна в Шелбел трябва да накарат всички оператори от сектора да проявяват най-голяма предпазливост и строгост по отношение на железопътните операции.

| 5.6 | Във връзка с това Европейската агенция за железопътен транспорт играе водеща роля, която изпълнява в сътрудничество с националните органи за сигурност, които са свързани в мрежа за обмен и координация. Нейните задачи, както и задачите на националните органи за безопасност, трябва да се разширят, за да обхванат човешкото измерение на железопътните операции и да отчитат аспектите, свързани със здравето и безопасността на работниците, безспорен аспект на безопасността на железопътния транспорт. |
| --- | --- |

5.6

Във връзка с това Европейската агенция за железопътен транспорт играе водеща роля, която изпълнява в сътрудничество с националните органи за сигурност, които са свързани в мрежа за обмен и координация. Нейните задачи, както и задачите на националните органи за безопасност, трябва да се разширят, за да обхванат човешкото измерение на железопътните операции и да отчитат аспектите, свързани със здравето и безопасността на работниците, безспорен аспект на безопасността на железопътния транспорт.

| 5.7 | Във връзка с нарастването на броя на новите оператори в железопътния транспорт и последиците, които могат да предизвикат неадекватни режими на работа, ролята на националните органи по безопасност трябва също да бъде разширена и да обхваща контрола на условията, при които се извършва железопътното производство; националните органи по безопасност трябва да се превърнат в истинска железопътна полиция, която да следи за прилагането на действащите норми, които са всъщност разпоредби от областта на обществената социална политика. |
| --- | --- |

5.7

Във връзка с нарастването на броя на новите оператори в железопътния транспорт и последиците, които могат да предизвикат неадекватни режими на работа, ролята на националните органи по безопасност трябва също да бъде разширена и да обхваща контрола на условията, при които се извършва железопътното производство; националните органи по безопасност трябва да се превърнат в истинска железопътна полиция, която да следи за прилагането на действащите норми, които са всъщност разпоредби от областта на обществената социална политика.

| 5.8 | По искане на Комисията през април 2011 г. беше направена оценка на ролята на Агенцията. Тя показва, че на Агенцията би могло да бъде възложено да насърчава намирането на иновативни решения за подобряване на оперативната съвместимост и безопасността на железопътния транспорт, по-специално на използването на новите информационни технологии и системи за наблюдение и проследяване. Агенцията ще носи юридическа отговорност за своите решения. |
| --- | --- |

5.8

По искане на Комисията през април 2011 г. беше направена оценка на ролята на Агенцията. Тя показва, че на Агенцията би могло да бъде възложено да насърчава намирането на иновативни решения за подобряване на оперативната съвместимост и безопасността на железопътния транспорт, по-специално на използването на новите информационни технологии и системи за наблюдение и проследяване. Агенцията ще носи юридическа отговорност за своите решения.

| 5.9 | Това препраща към изготвянето на една индустриална политика, която се основава на научни изследвания, иновации, инвестиции – условие, което изисква подкрепата на публичните власти, за да се намери решение на едно голямо европейско предизвикателство и по този начин да се помогне за икономическото възстановяване. Европейският индустриален и научноизследователски проект Shift2Rail може да бъде подходящ инструмент в това отношение, при условие че всички предприятия в сектора на железопътния транспорт бъдат включени по подходящ начин. |
| --- | --- |

5.9

Това препраща към изготвянето на една индустриална политика, която се основава на научни изследвания, иновации, инвестиции – условие, което изисква подкрепата на публичните власти, за да се намери решение на едно голямо европейско предизвикателство и по този начин да се помогне за икономическото възстановяване. Европейският индустриален и научноизследователски проект Shift2Rail може да бъде подходящ инструмент в това отношение, при условие че всички предприятия в сектора на железопътния транспорт бъдат включени по подходящ начин.

| 5.10 | Освен това при спазване на изискванията, определени спрямо Съюза в член 91 от Договора, и при гарантиране на подобряването на здравето и безопасността на работниците, на Агенцията би могло да се дадат правомощия да наложи на всички оператори да прилагат решенията, взети във връзка с оперативната съвместимост. |
| --- | --- |

5.10

Освен това при спазване на изискванията, определени спрямо Съюза в член 91 от Договора, и при гарантиране на подобряването на здравето и безопасността на работниците, на Агенцията би могло да се дадат правомощия да наложи на всички оператори да прилагат решенията, взети във връзка с оперативната съвместимост.

6.   Социални аспекти

| 6.1 | Предходният параграф, свързан с обновлението на индустриалната политика на равнището на ЕС, следва да се свърже с въпросите за демографския профил на работниците и с разпределянето на професионалните квалификации в сектора на железопътния транспорт и строителство. |
| --- | --- |

6.1

Предходният параграф, свързан с обновлението на индустриалната политика на равнището на ЕС, следва да се свърже с въпросите за демографския профил на работниците и с разпределянето на професионалните квалификации в сектора на железопътния транспорт и строителство.

| 6.2 | Освен това налице е застаряване на работниците и промяна на социалния профил в сектора, в резултат на което управленските кадри, инженери и техници ще представляват в бъдеще една все по-важна част от съответните групи. |
| --- | --- |

6.2

Освен това налице е застаряване на работниците и промяна на социалния профил в сектора, в резултат на което управленските кадри, инженери и техници ще представляват в бъдеще една все по-важна част от съответните групи.

| 6.3 | През следващите години това ще доведе до значително обновяване на оперативния персонал в железопътния транспорт и до значителна ротация сред новите участници, което ни връща към въпроса за техните условия на труд и за понижаването на специфичното за сектора равнище на социална защита, в което, преди да бъде извършена либерализацията, се отчиташе трудността и рисковаността на професиите в железопътния транспорт и се осигуряваше привлекателността му. |
| --- | --- |

6.3

През следващите години това ще доведе до значително обновяване на оперативния персонал в железопътния транспорт и до значителна ротация сред новите участници, което ни връща към въпроса за техните условия на труд и за понижаването на специфичното за сектора равнище на социална защита, в което, преди да бъде извършена либерализацията, се отчиташе трудността и рисковаността на професиите в железопътния транспорт и се осигуряваше привлекателността му.

| 6.4 | Ето защо привлекателността на професиите в железопътния сектор, по-специално за младите хора и жените, е важен въпрос от гледна точка на това да се гарантира надеждността на железопътните операции в държавите членки и на равнището на ЕС, който изисква в сектора да навлязат нови работници и да се култивира лоялност сред персонала. |
| --- | --- |

6.4

Ето защо привлекателността на професиите в железопътния сектор, по-специално за младите хора и жените, е важен въпрос от гледна точка на това да се гарантира надеждността на железопътните операции в държавите членки и на равнището на ЕС, който изисква в сектора да навлязат нови работници и да се култивира лоялност сред персонала.

| 6.5 | Тази двойна цел за привлекателност и за култивиране на лоялност изисква да бъдат спазвани поетите ангажименти от държавите членки в сферата на социалната закрила (по-специално пенсиите), колективните гаранции, условията на труд, както и дългосрочните перспективи по отношение на професионалното развитие на персонала въз основа на придобиване и признаване на уменията му. Конкретни програми, като например Еразъм, биха могли да бъдат мобилизирани за тази цел. |
| --- | --- |

6.5

Тази двойна цел за привлекателност и за култивиране на лоялност изисква да бъдат спазвани поетите ангажименти от държавите членки в сферата на социалната закрила (по-специално пенсиите), колективните гаранции, условията на труд, както и дългосрочните перспективи по отношение на професионалното развитие на персонала въз основа на придобиване и признаване на уменията му. Конкретни програми, като например Еразъм, биха могли да бъдат мобилизирани за тази цел.

| 6.6 | В становището на ЕИСК TEN/445 от 15 юни 2011 г. относно „Социални аспекти на транспортната политика на ЕС“ се дават някои препоръки в това отношение, които могат да подобрят привлекателността на сектора и които Комисията следва да включи в своите законодателни предложения. |
| --- | --- |

6.6

В становището на ЕИСК TEN/445 от 15 юни 2011 г. относно „Социални аспекти на транспортната политика на ЕС“ се дават някои препоръки в това отношение, които могат да подобрят привлекателността на сектора и които Комисията следва да включи в своите законодателни предложения.

| 6.7 | ЕИСК отправя искане всяка държава членка, когато избира организацията или отваря сектора за конкуренцията, да запазва броя на работните места на своите традиционни оператори, както и колективните гаранции, условията на заплащане и на труд на техния персонал. В случай на смяна на оператора, трябва да се предвиди запазването на персонала и на колективните му гаранции. |
| --- | --- |

6.7

ЕИСК отправя искане всяка държава членка, когато избира организацията или отваря сектора за конкуренцията, да запазва броя на работните места на своите традиционни оператори, както и колективните гаранции, условията на заплащане и на труд на техния персонал. В случай на смяна на оператора, трябва да се предвиди запазването на персонала и на колективните му гаранции.

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  ОВ, C 132 – 3.5.2011 г., стр. 99-107.

1

(2)  ОВ, C 248 – 25.8.2011 г., стр. 22-30.

2

(3)  ОВ, C 24 – 28.1.2012 г., стр. 146-153.

3

(4)  ОВ, C 44 – 15.2.2013 г., стр. 49-52.

4

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към Становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения, които получиха не по-малко от една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на разискванията:

Параграф 1.5

се изменя, както следва:

„ЕИСК призовава държавите членки да запазят правомощията си да организират своята национална железопътна система и да отварят своя вътрешен пазар за конкуренцията в зависимост от своето географско положение, демография, история, икономически, социални и екологични условия.ЕИСК подкрепя целта на предложението на Комисията да осъществи създаването на единен железопътен пазар в Европа с високо транспортно качество и без проблеми по границите. Комитетът призовава Комисията да постави силен акцент върху действителното развитие на качеството на услугите в железопътния пазар на ЕС, особено на трансграничните, като вземе предвид и развитието, осъществявано в другите видове транспорт. Крайната цел трябва да бъде увеличение на дела на железопътния пазар и удовлетворение на клиентите; инструментите за постигането на тази цел могат обаче да се различават в различните държави членки.“

Резултат от гласуването (измененията на параграф 1.5 и 3.1 бяха гласувани и отхвърлени заедно):

| гласове „за“ | : | 30 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 71 |
| гласове „въздържал се“ | : | 7 |

гласове „за“

:

30

гласове „против“

:

71

гласове „въздържал се“

:

7

Параграф 3.1

се изменя, както следва:

„В настоящото четвърто предложение за законодателен пакет в областта на железопътния транспорт
  Чрез законодателно предложение Комисията продължава работата си за съживяване на европейските
  заявява желание да съживи железници. Както и предишните приети пакети, настоящият пакет е създаден поради факта, че железниците играят важна роля в устойчивата транспортна система на ЕС както за превоза на пътници, така и на товари, и че е необходимо да се извърши реформа на пазара, за да се създаде единен железопътен пазар, който да може да поеме потенциалната функция, която железопътният транспорт не можа да поеме през изминалите десетилетия. След като беше въведена конкуренция в превоза на товари и в международните железопътни пътнически превози, с настоящето предложение
  те
  се
  с въвеждане
  също
  на конкуренция за националните пътнически превози. Според Комисията тази конкуренция трябва да бъде стимулирана чрез законодателство на Съюза, което да предвижда, от една страна, разделяне на функциите на управителите на инфраструктури, които обхващат задачи, свързани с управлението на трафика, поддръжката на мрежите и инвестициите в тях, от функциите на железопътните оператори
  превозвачите. Тя включва в това укрепването на регулиращите органи, които трябва да контролират железопътния пазар. ЕИСК подкрепя също целта на предложението на Комисията създаването на единен железопътен пазар в Европа да се извършва при високо качество на транспорта и без проблеми по границите.“

Резултат от гласуването (измененията на параграф 1.5 и 3.1 бяха гласувани и отхвърлени заедно):

| гласове „за“ | : | 30 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 71 |
| гласове „въздържал се“ | : | 7 |

гласове „за“

:

30

гласове „против“

:

71

гласове „въздържал се“

:

7

Параграф 3.5

се изменя, както следва:

„Няколко проучвания представят доста разнородни резултати във връзка с последствията от разделянето на функциите на управителя на инфраструктурите от функциите на железопътното предприятие и дерегулирането на пазарите. Наред с това
  Въпреки това едно проучване на статистическите данни, предоставени от Комисията, показва, че не съществува автоматична корелация между това разделяне на функциите, отварянето на пазара и подобряването на резултатите от дейността на железниците. Ясно е, че има различия между опита на държавите членки, които извършиха разделяне и/или дерегулиране на железопътните пазари, и опита на онези пазари, в които не бяха предприети реформи. Пазарните дялове на железопътния транспорт изглежда зависят не само от модела на управление, но и от общите равнища на инвестиции и националните географски, демографски и индустриални фактори.
  , но че последното изглежда е в пряка зависимост от равнището на финансиране и цената на таксите за преминаване. Освен това докладът „McNulty“ представя една много контрастна картина на британската ситуация. В него се отчита, че системата на железопътния транспорт на Обединеното кралство струва по-скъпо както на държавата, така и на ползвателите и страда от липсата на съгласуваност между различните действащи лица, което налага по-решителна намеса на държавата с цел да бъде постигната необходимата координация на различните аспекти (тарифи, разпределение, работни разписания, ...). За да се намери решение на това уравнение, сър McNulty отправя три препоръки, които да бъдат приложени постепенно: споделяне на разходите и приходите между управителя на инфраструктурите и железопътните оператори, създаване на смесено предприятие между тях или дори опит за реинтегриране на двете функции в рамките на определени франчайзинги.“

Резултат от гласуването (измененията на параграф 3.5 и 3.6 бяха гласувани и отхвърлени заедно):

| гласове „за“ | : | 27 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 70 |
| гласове „въздържал се“ | : | 7 |

гласове „за“

:

27

гласове „против“

:

70

гласове „въздържал се“

:

7

Параграф 3.6

се заличава:

„В някои национални проучвания, разглеждащи качеството на железопътните услуги, като например в проучването на Асоциацията за защита на британските потребители „Which?“, се прави противоречива равносметка за функционирането на железопътния транспорт от гледна точка на ползвателите, от която е видно, че равнището на тяхната удовлетвореност е по-ниско или равно на 50 % за половината оператори и че само 20 % от пътниците считат, че системата се подобрява (http://which.co.uk/home-and-garden/leisure/reviews-ns/best-and-worst-uk-train-companies/best- train-companies-overall/).“

Резултат от гласуването (измененията на параграф 3.5 и 3.6 бяха гласувани и отхвърлени заедно):

| гласове „за“ | : | 27 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 70 |
| гласове „въздържал се“ | : | 7 |

гласове „за“

:

27

гласове „против“

:

70

гласове „въздържал се“

:

7

Параграф 3.11

се изменя, както следва:

„Въз основа на член 63, § 1 от Директива 2012/34 за създаване на единно европейско железопътно пространство, двамата съзаконодатели отправят искане към Комисията да изготви доклади „за изпълнението на глава II“ от директивата, в която се разглеждат основно автономията и структурите на железниците на Съюза. Докладите би трябвало да „съдържат оценка на тенденциите на пазара, включително готовността за по-нататъшно отваряне на железопътния пазар“ и да правят „анализ на различните модели за организация на този пазар и на въздействието на [преразгледаната] директива върху договорите за обществени услуги и тяхното финансиране“. За да направи това Комисията също така „следва да отчита прилагането на Регламент (ЕО) No 1370/2007 и съществените различия между държавите членки (гъстота на мрежите, брой на пътниците, средна дължина на пътуванията)“. По време на дебатите беше изразена подкрепа за това
  пролича необходимостта да се запазят правомощията на държавите членки да организират своите национални системи и да запазят, ако сметнат за полезно, интегрирана форма на организация на производството, позволяваща обединяване, намаляващо вредните взаимодействия както в икономическо отношение, така и по отношение на безопасността.“

Резултат от гласуването (измененията на параграф 3.11, 3.12, 3.13 и 3.14 бяха гласувани и отхвърлени заедно):

| гласове „за“ | : | 35 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 67 |
| гласове „въздържал се“ | : | 2 |

гласове „за“

:

35

гласове „против“

:

67

гласове „въздържал се“

:

2

Параграф 3.12

се заличава:

„Отделянето на управлението на инфраструктурите в една транспортна система, управлявана на една степен на свобода, създава по принцип повече проблеми, отколкото предимства, като значително усложнява функционирането и води до повишаване на разходите и намаляване на качеството на обслужване. Това важи с особена сила за мрежите, които се използват интензивно от смесени превози.“

Резултат от гласуването (измененията на параграф 3.11, 3.12, 3.13 и 3.14 бяха гласувани и отхвърлени заедно):

| гласове „за“ | : | 35 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 67 |
| гласове „въздържал се“ | : | 2 |

гласове „за“

:

35

гласове „против“

:

67

гласове „въздържал се“

:

2

Параграф 3.13

се заличава:

„Постиженията на техническия прогрес се интегрират по-бавно и по-трудно. Възпрепятства се въвеждането на иновации, което по принцип се прави едновременно в неподвижните съоръжения (инфраструктура) и в подвижните елементи (подвижния състав). Значително се увеличават бюрокрацията и излишните интерфейси, което води до повишаване на оперативните разходи и инерция в процесите на вземане на решения“

Резултат от гласуването (измененията на параграф 3.11, 3.12, 3.13 и 3.14 бяха гласувани и отхвърлени заедно):

| гласове „за“ | : | 35 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 67 |
| гласове „въздържал се“ | : | 2 |

гласове „за“

:

35

гласове „против“

:

67

гласове „въздържал се“

:

2

Параграф 3.14

се изменя, както следва:

„Освен това разделянето на функциите на управителите на инфраструктури от тези на превозвачите може да допринесе
  допринася за още по-голямото отдалечаване на управителя на мрежата или на инфраструктурите от крайния ползвател (пътници и товарни предприятия) и неговите изисквания по отношение на качеството на обслужването (в частност точността). Това подчертава необходимостта от добро изпълнение на регулаторните функции на тези пазари.
  Ето защо в рамките на железопътната система трябва да бъде запазена ролята на водещ фактор, без да се накърнява независимостта на основните функции на управителя на инфраструктури.“

Резултат от гласуването (измененията на параграф 3.11, 3.12, 3.13 и 3.14 бяха гласувани и отхвърлени заедно):

| гласове „за“ | : | 35 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 67 |
| гласове „въздържал се“ | : | 2 |

гласове „за“

:

35

гласове „против“

:

67

гласове „въздържал се“

:

2

Параграф 3.19

се изменя, както следва:

„От своя страна прегледът на железопътния превоз на товари показа, че в много държави членки положението е катастрофално


  последиците от дерегулирането в отделните държави членки и пазари силно се различават. В някои държави членки, особено в Източна Европа, последните развития са много проблематични.
  Това се дължи преди всичко на
  Основната причина за това обаче не е самата дерегулация, а факта
  ът, че модернизацията и развитието на железниците не следва ритъма на модернизацията на пътните връзки и че железопътният транспорт е длъжен да заплаща за правата на ползване на влаковите маршрути. В някои други страни се увеличиха значително услугите за потребителите и следователно по железниците се превозват повече стоки отколкото преди. Като цяло нарастващата конкуренция, по-специално на пазара на „блоковия“ железопътен транспорт, има положително въздействие. Въпреки това продължи спадът в бизнеса с превоз на товари с единични вагони, който отдавна представлява проблем в Европа, като това влияе на железопътната мрежа, а в държавите членки в Източна Европа, по-специално, води до изоставяне на железопътната инфраструктура, която се отличава с ниско равнище на трафика. Към това се добавя фактът, че конкуренцията по отношение на най-рентабилните връзки внася подобрения в определен брой услуги, извършвани с блок-влакове. Това обаче става отчасти в ущърб на транспорта с влакове, композирани от отделни вагони, който намалява все повече. Това може да превърне цели области в „индустриални пустини“ и да върне на пътищата хиляди камиони.
  Впрочем много оператори с готовност признават, че в някои държави членки От съобщението на Комисията става ясно, че дерегулирането на железопътния превоз на товари в ЕС не е достатъчно за създаването на нов конкурентен пазар на железопътни превози на товари. Някои оператори дори твърдят, че либерализацията не е донесла пряко нито тон стоки по железниците.“

Резултат от гласуването

| гласове „за“ | : | 39 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 72 |
| гласове „въздържал се“ | : | 3 |

гласове „за“

:

39

гласове „против“

:

72

гласове „въздържал се“

:

3

---

| 12.11.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 327/133 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 327/133

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 96/53/ЕО от 25 юли 1996 г. относно максимално допустимите размери в националния и международния трафик на някои пътни превозни средства, които се движат на територията на Общността, както и максимално допустимите маси в международния трафик“

COM(2013) 195 final/2 — 2013/0105 (COD)

2013/C 327/22

Главен докладчик: г-н RANOCCHIARI

На 13 май 2013 г. Съветът и на 18 април 2013 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 91 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 96/53/ЕО от 25 юли 1996 година относно максимално допустимите размери в националния и международен трафик на някои пътни превозни средства, които се движат на територията на Общността, както и максимално допустимите маси в международния трафик“

COM(2013) 195 final/2 — 2013/0105 (COD).

На 21 май 2013 г. Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли) Европейският икономически и социален комитет реши да определи за главен докладчик г-н Ranocchiari и прие настоящото становище с 87 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства предложението на Комисията за преразглеждане — 17 години по-късно — на настоящата директива относно теглото и размерите на определени превозни средства. Целта на предложението е да се върви в крак с технологичния напредък, за да бъдат превозните средства по-екологични и по-безопасни. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства предложението на Комисията за преразглеждане — 17 години по-късно — на настоящата директива относно теглото и размерите на определени превозни средства. Целта на предложението е да се върви в крак с технологичния напредък, за да бъдат превозните средства по-екологични и по-безопасни.

| 1.2 | Същевременно ЕИСК отбелязва, че някои ключови въпроси трябва да бъдат изяснени, за да се гарантира, че преразгледаната версия съответства на действащото законодателство и за да се избегне всяко ненужно усложняване и/или дискриминация. |
| --- | --- |

1.2

Същевременно ЕИСК отбелязва, че някои ключови въпроси трябва да бъдат изяснени, за да се гарантира, че преразгледаната версия съответства на действащото законодателство и за да се избегне всяко ненужно усложняване и/или дискриминация.

| 1.3 | С оглед на това ЕИСК е убеден, че експертната комисия, създадена с цел приемане на делегирани актове, ще спомогне за отстраняването на всички несъответствия. |
| --- | --- |

1.3

С оглед на това ЕИСК е убеден, че експертната комисия, създадена с цел приемане на делегирани актове, ще спомогне за отстраняването на всички несъответствия.

| 1.4 | По отношение на задните дефлектори ЕИСК силно препоръчва тяхното монтиране да бъде включено в настоящата схема за европейско типово одобрение, като се избягва националното типово одобрение, което би представлявало стъпка назад по отношение на типовото одобрение на цяло превозно средство (ТОЦПС). |
| --- | --- |

1.4

По отношение на задните дефлектори ЕИСК силно препоръчва тяхното монтиране да бъде включено в настоящата схема за европейско типово одобрение, като се избягва националното типово одобрение, което би представлявало стъпка назад по отношение на типовото одобрение на цяло превозно средство (ТОЦПС).

| 1.5 | Освобождаването във връзка с масата, което се допуска само за двуосните превозни средства с електрическо или хибридно задвижване, следва да се прилага и по отношение на превозните средства с три или повече оси, както и други превозни средства, използващи алтернативни начини на задвижване и горива, в случаите когато техническите решения предполагат допълнителна маса, намаляваща полезния капацитет. |
| --- | --- |

1.5

Освобождаването във връзка с масата, което се допуска само за двуосните превозни средства с електрическо или хибридно задвижване, следва да се прилага и по отношение на превозните средства с три или повече оси, както и други превозни средства, използващи алтернативни начини на задвижване и горива, в случаите когато техническите решения предполагат допълнителна маса, намаляваща полезния капацитет.

| 1.6 | Монтирането на бордови устройства за претегляне не е задължително, а само препоръчително. ЕИСК припомня, че не съществува едно техническо решение за всички видове превозни средства и тяхното монтиране може да бъде много проблематично в превозни средства с механично окачване и/или с голям брой оси.
  В крайна сметка ще бъде много трудно да се намери достатъчно точна система, която да бъде използвана като инструмент за прилагане. Тъкмо обратното, същият резултат може да се получи при укрепване на системата за измерване на теглото в движение WIM (weight in motion system), вградена в пътното платно, която вече се използва в държавите членки. |
| --- | --- |

1.6

Монтирането на бордови устройства за претегляне не е задължително, а само препоръчително. ЕИСК припомня, че не съществува едно техническо решение за всички видове превозни средства и тяхното монтиране може да бъде много проблематично в превозни средства с механично окачване и/или с голям брой оси.

В крайна сметка ще бъде много трудно да се намери достатъчно точна система, която да бъде използвана като инструмент за прилагане. Тъкмо обратното, същият резултат може да се получи при укрепване на системата за измерване на теглото в движение WIM (weight in motion system), вградена в пътното платно, която вече се използва в държавите членки.

| 1.7 | Накрая, по отношение на модулната концепция или по-дългите и по-тежките превозни средства (LHV), ЕИСК счита, че предложението на ЕК за момента е подходящо, както е посочено по-долу в параграф 4.6 от настоящото становище. |
| --- | --- |

1.7

Накрая, по отношение на модулната концепция или по-дългите и по-тежките превозни средства (LHV), ЕИСК счита, че предложението на ЕК за момента е подходящо, както е посочено по-долу в параграф 4.6 от настоящото становище.

| 1.8 | Въпреки това съществува възможност — ако повече държави членки в крайна сметка разрешат трансграничната употреба на по-дълги и по-тежки превозни средства — да наблюдаваме ефект на доминото с постепенно допускане на такива превозни средства за движение през Европа. В такъв случай тези дерогации биха могли да доведат до превръщане на понастоящем извънредната практика в правило, противоречейки на движещия принцип на предложението, съгласно който модулната концепция не засяга съществено международната конкуренция като ощетява държавите членки, които не допускат по-дълги и по-тежки превозни средства на своята територия. |
| --- | --- |

1.8

Въпреки това съществува възможност — ако повече държави членки в крайна сметка разрешат трансграничната употреба на по-дълги и по-тежки превозни средства — да наблюдаваме ефект на доминото с постепенно допускане на такива превозни средства за движение през Европа. В такъв случай тези дерогации биха могли да доведат до превръщане на понастоящем извънредната практика в правило, противоречейки на движещия принцип на предложението, съгласно който модулната концепция не засяга съществено международната конкуренция като ощетява държавите членки, които не допускат по-дълги и по-тежки превозни средства на своята територия.

| 1.9 | Ако това се случи, ЕК може единствено да си вземе поука и да остави пазарните сили да определят пътя, който трябва да се следва. Ако по-дългите и по-тежките превозни средства завоюват пазарен дял в държавите членки с подходяща инфраструктура и изисквания за безопасност, ЕК няма да може да им поставя ограничения без да е в нарушение на принципа на субсидиарност. |
| --- | --- |

1.9

Ако това се случи, ЕК може единствено да си вземе поука и да остави пазарните сили да определят пътя, който трябва да се следва. Ако по-дългите и по-тежките превозни средства завоюват пазарен дял в държавите членки с подходяща инфраструктура и изисквания за безопасност, ЕК няма да може да им поставя ограничения без да е в нарушение на принципа на субсидиарност.

2.   Въведение

| 2.1 | Настоящата директива относно максимално допустимите размери в националния и международен трафик на някои пътни превозни средства, които се движат на територията на Общността, както и максимално допустимите маси в международния трафик (1) е в сила от юли 1996 г. |
| --- | --- |

2.1

Настоящата директива относно максимално допустимите размери в националния и международен трафик на някои пътни превозни средства, които се движат на територията на Общността, както и максимално допустимите маси в международния трафик (1) е в сила от юли 1996 г.

| 2.2 | Предвид все по-належащата необходимост от намаляване на емисиите на парникови газове и потреблението на нефтопродукти и поради факта, че на автомобилния транспорт се падат 82 % от потреблението на енергия в транспортния сектор, се налага законодателството в тази област да бъде осъвременено, като се вземат предвид последните технически новости с цел намаляване на разхода на гориво и улесняване на интермодалните транспортни операции. |
| --- | --- |

2.2

Предвид все по-належащата необходимост от намаляване на емисиите на парникови газове и потреблението на нефтопродукти и поради факта, че на автомобилния транспорт се падат 82 % от потреблението на енергия в транспортния сектор, се налага законодателството в тази област да бъде осъвременено, като се вземат предвид последните технически новости с цел намаляване на разхода на гориво и улесняване на интермодалните транспортни операции.

| 2.3 | Всъщност преразглеждането на настоящата директива с цел навлизане на пазара на повече енергийноефективни превозни средства вече беше споменато в Бялата книга за транспорта (2) от 2011 г. |
| --- | --- |

2.3

Всъщност преразглеждането на настоящата директива с цел навлизане на пазара на повече енергийноефективни превозни средства вече беше споменато в Бялата книга за транспорта (2) от 2011 г.

| 2.4 | С оглед на изложеното по-горе ЕИСК сърдечно приветства предложението на Комисията за преразглеждане на настоящата директива предвид факта, че при подобно преразглеждане се отчита не само намаляването на разхода на гориво, но и нуждите на интермодалния транспорт и контейнеризацията и не на последно място — пътната безопасност. |
| --- | --- |

2.4

С оглед на изложеното по-горе ЕИСК сърдечно приветства предложението на Комисията за преразглеждане на настоящата директива предвид факта, че при подобно преразглеждане се отчита не само намаляването на разхода на гориво, но и нуждите на интермодалния транспорт и контейнеризацията и не на последно място — пътната безопасност.

3.   Основно съдържание на предложението на Комисията

| 3.1 | Да се предоставят дерогации от максимално допустимите размери на превозните средства:






  — | за добавяне на аеродинамични елементи (задни дефлектори) отзад на превозните средства с цел подобряване на енергийната ефективност; |
| --- | --- | --- |

3.1

Да се предоставят дерогации от максимално допустимите размери на превозните средства:

—

за добавяне на аеродинамични елементи (задни дефлектори) отзад на превозните средства с цел подобряване на енергийната ефективност;

| — | за промяна на формата на кабините с цел да се подобрят аеродинамичните характеристики и пътната безопасност, както и удобството на водачите. |
| --- | --- |

—

за промяна на формата на кабините с цел да се подобрят аеродинамичните характеристики и пътната безопасност, както и удобството на водачите.

| 3.2 | Да се разреши увеличение с един тон на максимално допустимата маса за:






  — | двуосните превозни средства с електрическо или хибридно задвижване, за да се отчете масата на акумулаторните батерии и хибридния двигател, така че да не се засяга товароносимостта на превозното средство; |
| --- | --- | --- |

3.2

Да се разреши увеличение с един тон на максимално допустимата маса за:

—

двуосните превозни средства с електрическо или хибридно задвижване, за да се отчете масата на акумулаторните батерии и хибридния двигател, така че да не се засяга товароносимостта на превозното средство;

| — | същото увеличение на максимално допустимата маса ще бъде разрешено за автобусите, за да се вземат предвид измененията в области, като например нарастването на средното тегло на пътниците и на техния багаж, както и монтирането на ново оборудване, предписано от разпоредбите относно безопасността. Това ще предотврати намаляването на броя на превозваните в един автобус пътници. |
| --- | --- |

—

същото увеличение на максимално допустимата маса ще бъде разрешено за автобусите, за да се вземат предвид измененията в области, като например нарастването на средното тегло на пътниците и на техния багаж, както и монтирането на ново оборудване, предписано от разпоредбите относно безопасността. Това ще предотврати намаляването на броя на превозваните в един автобус пътници.

| 3.3 | Да се предостави възможност за увеличаване с 15 см на дължината на тежкотоварните автомобили, за да стане възможно превозването на 45-футови контейнери и в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

3.3

Да се предостави възможност за увеличаване с 15 см на дължината на тежкотоварните автомобили, за да стане възможно превозването на 45-футови контейнери и в рамките на ЕС.

| 3.4 | С цел да се разкриват по-лесно нарушенията, свързани с претоварване на превозното средство, се препоръчва въвеждането на „бордови устройства за претегляне“, които позволяват данните от претеглянето да бъдат предавани на органите, извършващи крайпътни проверки или отговарящи за регулирането, като по този начин се осигуряват равни условия за автомобилните превозвачи. |
| --- | --- |

3.4

С цел да се разкриват по-лесно нарушенията, свързани с претоварване на превозното средство, се препоръчва въвеждането на „бордови устройства за претегляне“, които позволяват данните от претеглянето да бъдат предавани на органите, извършващи крайпътни проверки или отговарящи за регулирането, като по този начин се осигуряват равни условия за автомобилните превозвачи.

| 3.5 | Да се утвърди трансграничното използване на ЕМС (европейска модулна система или модулна концепция) или по-дългите и по-тежките превозни средства, когато те преминават само през една граница и при условие, че двете засегнати държави членки вече го разрешават, при спазване на ограниченията на дерогациите, предвидени в директивата. Това използване не трябва да има съещствено отражение върху международната конкуренция. |
| --- | --- |

3.5

Да се утвърди трансграничното използване на ЕМС (европейска модулна система или модулна концепция) или по-дългите и по-тежките превозни средства, когато те преминават само през една граница и при условие, че двете засегнати държави членки вече го разрешават, при спазване на ограниченията на дерогациите, предвидени в директивата. Това използване не трябва да има съещствено отражение върху международната конкуренция.

| 3.6 | ЕК ще определи техническите характеристики, минималните нива на ефективност, ограниченията за производителите и процедурите във връзка с посочените по-горе изисквания. |
| --- | --- |

3.6

ЕК ще определи техническите характеристики, минималните нива на ефективност, ограниченията за производителите и процедурите във връзка с посочените по-горе изисквания.

| 3.7 | За тази цел беше създадена експертна комисия за приемане на делегирани актове, отговарящи на принципа за стандарти, основаващи се на експлоатационните характеристики, като по този начин се избягва налагането на несъразмерни задължения, които биха могли да ощетят конкретно малките и средните предприятия. Всички основни заинтересовани страни са включени в състава на експертната комисия. |
| --- | --- |

3.7

За тази цел беше създадена експертна комисия за приемане на делегирани актове, отговарящи на принципа за стандарти, основаващи се на експлоатационните характеристики, като по този начин се избягва налагането на несъразмерни задължения, които биха могли да ощетят конкретно малките и средните предприятия. Всички основни заинтересовани страни са включени в състава на експертната комисия.

4.   Бележки на ЕИСК

4.1   Задни дефлектори

| 4.1.1 | Максимално допустимата дължина на превозните средства може да бъде надвишена с до два метра, ако в задната им част бъдат монтирани аеродинамични (сгъваеми/прибиращи се) елементи. |
| --- | --- |

4.1.1

Максимално допустимата дължина на превозните средства може да бъде надвишена с до два метра, ако в задната им част бъдат монтирани аеродинамични (сгъваеми/прибиращи се) елементи.

| 4.1.2 | ЕИСК подкрепя новаторството, но приканва ЕК да избягва всякакви възможни конфликти между настоящото предложение (толеранс от 2 метра) и законодателството в областта на типовото одобрение (Регламент 1230/2012), което разрешава увеличаване на дължината на превозното средство с максимум 50 см и трябва да бъде актуализирано веднага след като предложението бъде прието. |
| --- | --- |

4.1.2

ЕИСК подкрепя новаторството, но приканва ЕК да избягва всякакви възможни конфликти между настоящото предложение (толеранс от 2 метра) и законодателството в областта на типовото одобрение (Регламент 1230/2012), което разрешава увеличаване на дължината на превозното средство с максимум 50 см и трябва да бъде актуализирано веднага след като предложението бъде прието.

| 4.1.3 | Освен това в предложението се посочва, че монтирането на такива аеродинамични елементи следва да получи национално типово одобрение от държавата членка, която ще издаде съответния сертификат. Този сертификат трябва да бъде приет от всички останали държави членки. Противно на това, с оглед на голямото значение на тези елементи, както и с оглед на безопасността, ЕИСК категорично настоява тяхното одобрение да бъде включено в настоящата схема за европейско типово одобрение. Националният подход би представлявал стъпка назад по отношение на типовото одобрение на цяло превозно средство. |
| --- | --- |

4.1.3

Освен това в предложението се посочва, че монтирането на такива аеродинамични елементи следва да получи национално типово одобрение от държавата членка, която ще издаде съответния сертификат. Този сертификат трябва да бъде приет от всички останали държави членки. Противно на това, с оглед на голямото значение на тези елементи, както и с оглед на безопасността, ЕИСК категорично настоява тяхното одобрение да бъде включено в настоящата схема за европейско типово одобрение. Националният подход би представлявал стъпка назад по отношение на типовото одобрение на цяло превозно средство.

4.2   Подобряване на формата на кабината

| 4.2.1 | ЕИСК заявява настоятелно, че както директивата, така и резултатите от работата на експертната комисия ще съдържат специфични разпоредби относно повишаването на удобството в кабината на водача. Нараства броят на водачите, извършващи международни пътувания в рамките на ЕС, които прекарват времето си за почивка в камиона, като в най-екстремните случаи чуждестранните водачи (водачи, които работят от държава, различна от държавата им на пребиваване) на практика живеят в продължение на месеци в своя камион. Задължително е кабината на водача да бъде подобрена. Тези подобрения със сигурност трябва да бъдат подкрепени с прилагането на Регламент (ЕО) 561/2006, по силата на който на водачите се забранява да прекарват полагащото им се на седмица време за почивка в превозното средство, както и с мерки за изграждане на нови сигурни и достъпни места за паркиране. |
| --- | --- |

4.2.1

ЕИСК заявява настоятелно, че както директивата, така и резултатите от работата на експертната комисия ще съдържат специфични разпоредби относно повишаването на удобството в кабината на водача. Нараства броят на водачите, извършващи международни пътувания в рамките на ЕС, които прекарват времето си за почивка в камиона, като в най-екстремните случаи чуждестранните водачи (водачи, които работят от държава, различна от държавата им на пребиваване) на практика живеят в продължение на месеци в своя камион. Задължително е кабината на водача да бъде подобрена. Тези подобрения със сигурност трябва да бъдат подкрепени с прилагането на Регламент (ЕО) 561/2006, по силата на който на водачите се забранява да прекарват полагащото им се на седмица време за почивка в превозното средство, както и с мерки за изграждане на нови сигурни и достъпни места за паркиране.

| 4.2.2 | ЕИСК припомня, че проектирането на кабината е скъпоструващ и сложен процес, за чието осъществяване е необходимо време. Производителите следователно трябва да разполагат с достатъчно дълъг срок за реагиране преди изпълнението. Затова ЕИСК предлага въвеждането на преходен период, чрез който да се гарантират равни условия за всички производители. |
| --- | --- |

4.2.2

ЕИСК припомня, че проектирането на кабината е скъпоструващ и сложен процес, за чието осъществяване е необходимо време. Производителите следователно трябва да разполагат с достатъчно дълъг срок за реагиране преди изпълнението. Затова ЕИСК предлага въвеждането на преходен период, чрез който да се гарантират равни условия за всички производители.

4.3   Превозни средства с електрическо или хибридно задвижване

| 4.3.1 | ЕИСК подкрепя освобождаването на тези превозни средства — както тежкотоварните автомобили, така и автобусите, от изискванията за максимално допустима маса, но настоятелно посочва, че тази дерогация би могла да се прилага и по отношение на превозните средства с три или повече оси. |
| --- | --- |

4.3.1

ЕИСК подкрепя освобождаването на тези превозни средства — както тежкотоварните автомобили, така и автобусите, от изискванията за максимално допустима маса, но настоятелно посочва, че тази дерогация би могла да се прилага и по отношение на превозните средства с три или повече оси.

| 4.3.2 | Освен това ЕИСК счита, че всички екологосъобразни превозни средства трябва да се ползват от еднакви условия съгласно принципа на технологична неутралност, потвърден наскоро и от ЕК в „CARS 2020: План за действие за конкурентоспособна и устойчива автомобилна промишленост в Европа“ (3). Поради тази причина препоръката на ЕИСК е същото освобождаване да се отнася и за превозни средства, използващи алтернативни начини на задвижване и горива, при които техническите решения предполагат допълнителна маса, намаляваща полезния капацитет, като например превозните средства, задвижвани с водород, сгъстен природен газ (СПГ) и втечнен въглеводороден газ (ВВГ). |
| --- | --- |

4.3.2

Освен това ЕИСК счита, че всички екологосъобразни превозни средства трябва да се ползват от еднакви условия съгласно принципа на технологична неутралност, потвърден наскоро и от ЕК в „CARS 2020: План за действие за конкурентоспособна и устойчива автомобилна промишленост в Европа“ (3). Поради тази причина препоръката на ЕИСК е същото освобождаване да се отнася и за превозни средства, използващи алтернативни начини на задвижване и горива, при които техническите решения предполагат допълнителна маса, намаляваща полезния капацитет, като например превозните средства, задвижвани с водород, сгъстен природен газ (СПГ) и втечнен въглеводороден газ (ВВГ).

4.4   45-футови контейнери за интермодален транспорт

| 4.4.1 | Предложението за увеличаване с 15 см на дължината на превозните средства, транспортиращи 45-футови контейнери, се ползва с пълна подкрепа от страна на ЕИСК. |
| --- | --- |

4.4.1

Предложението за увеличаване с 15 см на дължината на превозните средства, транспортиращи 45-футови контейнери, се ползва с пълна подкрепа от страна на ЕИСК.

| 4.4.2 | Този вид контейнери, чийто брой в световен мащаб се увеличи с 86 % между 2000 и 2010 г., и които представляват 20 % от всички налични контейнери в света с пазарен дял от около 3 % в Европа, вече няма да се нуждаят от специално разрешително, което ще допринесе за по-качествен интермодален транспорт. |
| --- | --- |

4.4.2

Този вид контейнери, чийто брой в световен мащаб се увеличи с 86 % между 2000 и 2010 г., и които представляват 20 % от всички налични контейнери в света с пазарен дял от около 3 % в Европа, вече няма да се нуждаят от специално разрешително, което ще допринесе за по-качествен интермодален транспорт.

| 4.4.3 | Един от аспектите от предложението, които будят въпроси, е обосновката за ограничаване на частта на автомобилния транспорт, предвидено в член 11: „дължина поне 300 km върху територията на Европейския съюз или до най-близките терминали, между които съществува редовен превоз“. Подобна разпоредба може да се окаже изключително трудна за тълкуване и контролиране. Под въпрос е освен това и различното третиране на пътните отсечки при извършване на вътрешноевропейски морски транспорт на къси разстояния, за които не са определени ограничения и разрешаването на очевидно по-дългите разстояния за автомобилен транспорт, което представлява дискриминация по отношение на други съчетания на интермодален транспорт. |
| --- | --- |

4.4.3

Един от аспектите от предложението, които будят въпроси, е обосновката за ограничаване на частта на автомобилния транспорт, предвидено в член 11: „дължина поне 300 km върху територията на Европейския съюз или до най-близките терминали, между които съществува редовен превоз“. Подобна разпоредба може да се окаже изключително трудна за тълкуване и контролиране. Под въпрос е освен това и различното третиране на пътните отсечки при извършване на вътрешноевропейски морски транспорт на къси разстояния, за които не са определени ограничения и разрешаването на очевидно по-дългите разстояния за автомобилен транспорт, което представлява дискриминация по отношение на други съчетания на интермодален транспорт.

4.5   Бордови устройства за претегляне

| 4.5.1 | Известно е, че проверките на превозните средства по отношение на претоварването често са неефективни и недостатъчни на брой, като по този начин се застрашава пътната безопасност, а големият брой нарушения дават конкурентно предимство на превозвачите, които не спазват съответните правила. |
| --- | --- |

4.5.1

Известно е, че проверките на превозните средства по отношение на претоварването често са неефективни и недостатъчни на брой, като по този начин се застрашава пътната безопасност, а големият брой нарушения дават конкурентно предимство на превозвачите, които не спазват съответните правила.

| 4.5.2 | Монтирането на подобни устройства в превозното средство не е лесна задача; не съществуват технически решения за всички видове превозни средства и да се намери достатъчно точна система, която да бъде използвана като инструмент за прилагане, ще бъде сложно и свързано с много разходи. Освен това такива устройства могат да бъдат монтирани само на нови превозни средства и съществува риск от прилагане на различни системи в държавите членки, което би могло да доведе до фрагментиране на пазара. |
| --- | --- |

4.5.2

Монтирането на подобни устройства в превозното средство не е лесна задача; не съществуват технически решения за всички видове превозни средства и да се намери достатъчно точна система, която да бъде използвана като инструмент за прилагане, ще бъде сложно и свързано с много разходи. Освен това такива устройства могат да бъдат монтирани само на нови превозни средства и съществува риск от прилагане на различни системи в държавите членки, което би могло да доведе до фрагментиране на пазара.

| 4.5.3 | Същите резултати могат да се получат при укрепване на системата за измерване на теглото в движение WIM, а това изглежда е добро работещо решение и според оценката на въздействието на настоящото предложение, в която очакваните ползи за държавите членки са по-големи от разходите. |
| --- | --- |

4.5.3

Същите резултати могат да се получат при укрепване на системата за измерване на теглото в движение WIM, а това изглежда е добро работещо решение и според оценката на въздействието на настоящото предложение, в която очакваните ползи за държавите членки са по-големи от разходите.

4.6   Европейска модулна система/Модулна концепция

| 4.6.1 | Това е по-чувствителен и спорен въпрос от приемането на настоящата директива през 1996 г., когато след присъединяването към ЕС на Финландия и Швеция, между които вече се движеха по-дълги и по-тежки превозни средства, беше приета дерогация във връзка с модулната концепция. |
| --- | --- |

4.6.1

Това е по-чувствителен и спорен въпрос от приемането на настоящата директива през 1996 г., когато след присъединяването към ЕС на Финландия и Швеция, между които вече се движеха по-дълги и по-тежки превозни средства, беше приета дерогация във връзка с модулната концепция.

| 4.6.2 | Накратко ЕМС представлява комбинация от най-дългото полуремарке с максимална дължина 13,60 метра и най-дългите автомобили за превоз на тежки товари с максимална дължина 7,82 метра, които са позволени в рамките на ЕС. Резултатът е превозно средство с максимална дължина 25,25 метра с брутно тегло до 60 тона, докато в държавите членки на ЕС, в които ЕМС не е разрешена, максимално допустимата дължина за съчленените превозни средства е 16,50 метра и 18,75 метра за автовлаковете с брутно тегло до 40 тона (до 44 тона, ако се превозват контейнери с размери 40/45 фута при интермодален транспорт). |
| --- | --- |

4.6.2

Накратко ЕМС представлява комбинация от най-дългото полуремарке с максимална дължина 13,60 метра и най-дългите автомобили за превоз на тежки товари с максимална дължина 7,82 метра, които са позволени в рамките на ЕС. Резултатът е превозно средство с максимална дължина 25,25 метра с брутно тегло до 60 тона, докато в държавите членки на ЕС, в които ЕМС не е разрешена, максимално допустимата дължина за съчленените превозни средства е 16,50 метра и 18,75 метра за автовлаковете с брутно тегло до 40 тона (до 44 тона, ако се превозват контейнери с размери 40/45 фута при интермодален транспорт).

| 4.6.3 | Предимствата и недостатъците на ЕМС са добре известни и донякъде степен намират отражение в различните названия, които им се приписват, вариращи от „еко-комби“ и „евро-комби“ до „гига-лайнери“, „свръхтежкотоварни автомобили“, „свръхкамиони“ и др. |
| --- | --- |

4.6.3

Предимствата и недостатъците на ЕМС са добре известни и донякъде степен намират отражение в различните названия, които им се приписват, вариращи от „еко-комби“ и „евро-комби“ до „гига-лайнери“, „свръхтежкотоварни автомобили“, „свръхкамиони“ и др.

| 4.6.4 | Поддръжниците на ЕМС подчертават, че те ще подобрят логистичната система на европейския континент. Две по-дълги и по-тежки превозни средства могат да заместят три от настоящите тежкотоварни превозни средства; като резултат от това броят на пътуванията ще намалее с 30 %, разходът на гориво – с 15 %, а разходите ще спаднат с над 20 %. Всичко това ще доведе до още повече ползи във връзка с околната среда, задръстванията, износването на пътищата и пътната безопасност.
  Противниците на ЕМС се опират в общи линии същите аргументи, но с обратен знак: използването на ЕМС представлява риск за безопасността на пътното движение, оказва силно въздействие върху пътната инфраструктура и още по-силно въздействие върху околната среда. Нейният успех би могъл да доведе до поевтиняване на пътния транспорт и увеличаване на движението по пътищата и изместване на стоките от релсите на пътя. |
| --- | --- |

4.6.4

Поддръжниците на ЕМС подчертават, че те ще подобрят логистичната система на европейския континент. Две по-дълги и по-тежки превозни средства могат да заместят три от настоящите тежкотоварни превозни средства; като резултат от това броят на пътуванията ще намалее с 30 %, разходът на гориво – с 15 %, а разходите ще спаднат с над 20 %. Всичко това ще доведе до още повече ползи във връзка с околната среда, задръстванията, износването на пътищата и пътната безопасност.

Противниците на ЕМС се опират в общи линии същите аргументи, но с обратен знак: използването на ЕМС представлява риск за безопасността на пътното движение, оказва силно въздействие върху пътната инфраструктура и още по-силно въздействие върху околната среда. Нейният успех би могъл да доведе до поевтиняване на пътния транспорт и увеличаване на движението по пътищата и изместване на стоките от релсите на пътя.

| 4.6.5 | Тези противоположни мнения се споделят не само от заинтересованите страни, но дори и от държавите членки. Както вече беше посочено, ЕМС от дълго време са разрешени във Финландия и Швеция, а в Нидерландия – от 2008 г., след дългогодишно тестване. В Германия, Белгия и Дания все още провеждат изпитания, докато други държави членки заявиха, че са против използването на ЕМС на тяхна територия. |
| --- | --- |

4.6.5

Тези противоположни мнения се споделят не само от заинтересованите страни, но дори и от държавите членки. Както вече беше посочено, ЕМС от дълго време са разрешени във Финландия и Швеция, а в Нидерландия – от 2008 г., след дългогодишно тестване. В Германия, Белгия и Дания все още провеждат изпитания, докато други държави членки заявиха, че са против използването на ЕМС на тяхна територия.

| 4.6.6 | Това, което ЕК предлага сега е само пояснение на текста на настоящата директива, чиято формулировка беше определена като доста неясна. Основните пунктове са следните:






  — | Използването на ЕМС е избор от страна на държавите членки съгласно принципа на субсидиарност, въз основа на различните местни условия и в съответствие с неутралността на ЕС по отношение на различните видове транспорт. |
| --- | --- | --- |

4.6.6

Това, което ЕК предлага сега е само пояснение на текста на настоящата директива, чиято формулировка беше определена като доста неясна. Основните пунктове са следните:

—

Използването на ЕМС е избор от страна на държавите членки съгласно принципа на субсидиарност, въз основа на различните местни условия и в съответствие с неутралността на ЕС по отношение на различните видове транспорт.

| — | Нито една държава членка не е задължена да използва ЕМС, но всяка държава има право да забрани движението на ЕМС на своя територия. |
| --- | --- |

—

Нито една държава членка не е задължена да използва ЕМС, но всяка държава има право да забрани движението на ЕМС на своя територия.

| — | ЕМС може да преминава през границите на две съседни държави членки, които са разрешили тяхната употреба, при условие че транспортните операции се ограничават само до въпросните две държави членки и обозначените за целта пътни мрежи. |
| --- | --- |

—

ЕМС може да преминава през границите на две съседни държави членки, които са разрешили тяхната употреба, при условие че транспортните операции се ограничават само до въпросните две държави членки и обозначените за целта пътни мрежи.

| 4.6.7 | ЕИСК счита, че предложението на ЕС е подходящо както в правно, така и в политическо отношение. |
| --- | --- |

4.6.7

ЕИСК счита, че предложението на ЕС е подходящо както в правно, така и в политическо отношение.

| 4.6.8 | Комисията не може да наложи нито забрана, нито либерализация относно ЕМС без да наруши принципа на субсидиарност и неутралността във връзка с различните видове транспорт. ЕИСК счита, че решението зависи от държавите членки след като направят свой собствен анализ на разходите и ползите. |
| --- | --- |

4.6.8

Комисията не може да наложи нито забрана, нито либерализация относно ЕМС без да наруши принципа на субсидиарност и неутралността във връзка с различните видове транспорт. ЕИСК счита, че решението зависи от държавите членки след като направят свой собствен анализ на разходите и ползите.

| 4.6.9 | В по-дългосрочна перспектива, както вече беше посочено в предходно становище на ЕИСК (4), следва да се направи оценка дали използването на пътни превозни средства с по-голяма дължина, които се движат с нови горива, може да се обвърже с развитието на мултимодалните коридори, предвидени в пътната карта като част от основната мрежа по TEN-T. |
| --- | --- |

4.6.9

В по-дългосрочна перспектива, както вече беше посочено в предходно становище на ЕИСК (4), следва да се направи оценка дали използването на пътни превозни средства с по-голяма дължина, които се движат с нови горива, може да се обвърже с развитието на мултимодалните коридори, предвидени в пътната карта като част от основната мрежа по TEN-T.

Брюксел, 11 юли 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  За превоз на пътници: категория М2 (от 8+1 места с максимално тегло ≤ 5 тона); категория М3 (същият брой места като категория М2, но с максимално тегло > 5 тона). За превоз на стоки: категория N2 (максимално тегло > 3,5 тона и ≤ 12 тона); категория N3 (максимално тегло > 12 тона); категория O2 (ремаркета с максимално тегло > 0,75 тона и ≤ 3,5 тона); категория O3 (ремаркета с максимално тегло > 3,5 тона и ≤ 10 тона).

1

М2

М3

N2

N3

O2

O3

(2)  COM(2011) 144 final.

2

(3)  COM(2012) 636 final.

3

(4)  ОВ, C 24 – 28.1.2012 г.,стр. 146-153.

4

---