# Euroopan unionin C 317/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.317.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 317 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta31. lokakuuta 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.317.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 317

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta31. lokakuuta 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 317/01 | Komission tiedonanto osakaudella 1 päivästä tammikuuta–31 päivään maaliskuuta 2014 käytettävissä oleviin määriin lisättävistä määristä, joista ei ole esitetty hakemuksia tietyissä siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden sekä ovalbumiinien osalta avatuissa unionin kiintiöissä | 1 |
| 2013/C 317/02 | Komission tiedonanto osakaudella 1 päivästä tammikuuta–31 päivään maaliskuuta 2014 käytettävissä oleviin määriin lisättävistä määristä, joista ei ole esitetty hakemuksia tietyissä sianliha-alan tuotteiden osalta avatuissa unionin kiintiöissä | 2 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2013/C 317/01

Komission tiedonanto osakaudella 1 päivästä tammikuuta–31 päivään maaliskuuta 2014 käytettävissä oleviin määriin lisättävistä määristä, joista ei ole esitetty hakemuksia tietyissä siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden sekä ovalbumiinien osalta avatuissa unionin kiintiöissä

1

2013/C 317/02

Komission tiedonanto osakaudella 1 päivästä tammikuuta–31 päivään maaliskuuta 2014 käytettävissä oleviin määriin lisättävistä määristä, joista ei ole esitetty hakemuksia tietyissä sianliha-alan tuotteiden osalta avatuissa unionin kiintiöissä

2

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2013/C 317/03 | Neuvoston päätös, annettu 7 päivänä lokakuuta 2013, uusien jäsenten nimittämisestä eroavien jäsenten tilalle Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokuntaan | 3 |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 317/04 | Euron kurssi | 4 |
| 2013/C 317/05 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/48/EY täytäntöönpanosta, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, lelujen turvallisuudesta (Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)
   (
  1
  ) | 5 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2013/C 317/03

Neuvoston päätös, annettu 7 päivänä lokakuuta 2013, uusien jäsenten nimittämisestä eroavien jäsenten tilalle Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokuntaan

3

Euroopan komissio

2013/C 317/04

Euron kurssi

4

2013/C 317/05

Komission tiedonanto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/48/EY täytäntöönpanosta, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, lelujen turvallisuudesta (Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)
   (
  1
  )

(Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)

1

5

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) |
| 2013/C 317/06 | Ilmoitus avoimista kilpailuista | 7 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 317/07 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 8 |
| 2013/C 317/08 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 13 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

2013/C 317/06

Ilmoitus avoimista kilpailuista

7

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2013/C 317/07

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

8

2013/C 317/08

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 31.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 317/1

---

Komission tiedonanto osakaudella 1 päivästä tammikuuta–31 päivään maaliskuuta 2014 käytettävissä oleviin määriin lisättävistä määristä, joista ei ole esitetty hakemuksia tietyissä siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden sekä ovalbumiinien osalta avatuissa unionin kiintiöissä

2013/C 317/01

Komission asetuksilla (EY) N:o 533/2007 (1), (EY) N:o 536/2007 (2) ja (EY) N:o 539/2007 (3) avataan siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontitariffikiintiöitä. Syyskuun 2013 ensimmäisten seitsemän päivän kuluessa kiintiöissä 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015, 09.4401 ja 09.4402 jätetyissä tuontitodistushakemuksissa, jotka koskevat osakautta 1 päivästä lokakuuta–31 päivään joulukuuta 2013, haetut määrät ovat käytettävissä olevia määriä pienempiä. Komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (4) 7 artiklan 4 kohdan toisen virkkeen mukaisesti määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, lisätään 1 päivästä tammikuuta–31 päivään maaliskuuta 2014 avoinna olevalle seuraavalle kiintiöosakaudelle vahvistettuun määrään, ja ne esitetään tämän tiedonannon liitteessä.

---

(1)  EUVL L 125, 15.5.2007, s. 9.

(2)  EUVL L 128, 16.5.2007, s. 6.

(3)  EUVL L 128, 16.5.2007, s. 19.

(4)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

---

LIITE

| Kiintiön järjestysnumero | Hakematta jääneet määrät, jotka lisätään osakaudeksi 1. tammikuuta–31. maaliskuuta 2014 vahvistettuun määrään
  (kilogrammoina) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 3 510 500 |
| 09.4070 | 860 500 |
| 09.4169 | 10 595 500 |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 170 760 |
| 09.4402 | 6 886 588 |

Kiintiön järjestysnumero

Hakematta jääneet määrät, jotka lisätään osakaudeksi 1. tammikuuta–31. maaliskuuta 2014 vahvistettuun määrään

(kilogrammoina)

09.4068

3 510 500

09.4070

860 500

09.4169

10 595 500

09.4015

67 500 000

09.4401

1 170 760

09.4402

6 886 588

---

| 31.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 317/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 317/2

---

Komission tiedonanto osakaudella 1 päivästä tammikuuta–31 päivään maaliskuuta 2014 käytettävissä oleviin määriin lisättävistä määristä, joista ei ole esitetty hakemuksia tietyissä sianliha-alan tuotteiden osalta avatuissa unionin kiintiöissä

2013/C 317/02

Komission asetuksella (EY) N:o 442/2009 (1) avataan sianliha-alan tuotteiden tuontitariffikiintiöitä. Syyskuun 2013 ensimmäisten seitsemän päivän kuluessa kiintiöissä 09.4038, 09.4170 ja 09.4204 jätetyissä tuontitodistushakemuksissa, jotka koskevat osakautta 1 päivästä lokakuuta–31 päivään joulukuuta 2013, haetut määrät ovat käytettävissä olevia määriä pienempiä. Komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) 7 artiklan 4 kohdan toisen virkkeen mukaisesti määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, lisätään 1 päivästä tammikuuta–31 päivään maaliskuuta 2014 avoinna olevalle seuraavalle kiintiöosakaudelle vahvistettuun määrään, ja ne esitetään tämän tiedonannon liitteessä.

---

(1)  EUVL L 129, 28.5.2009, s. 13.

(2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

---

LIITE

| Kiintiön järjestysnumero | Hakematta jääneet määrät, jotka lisätään osakaudeksi 1. tammikuuta–31. maaliskuuta 2014 vahvistettuun määrään
  (kilogrammoina) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 142 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Kiintiön järjestysnumero

Hakematta jääneet määrät, jotka lisätään osakaudeksi 1. tammikuuta–31. maaliskuuta 2014 vahvistettuun määrään

(kilogrammoina)

09.4038

17 142 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 31.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 317/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 317/3

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2013,

uusien jäsenten nimittämisestä eroavien jäsenten tilalle Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokuntaan

2013/C 317/03

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta 10 päivänä helmikuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 ja erityisesti sen 4 artiklan (1),

ottaa huomioon Kyproksen hallituksen toimittaman ehdotuksen,

ottaa huomioon Latvian hallituksen toimittaman ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto nimitti 16 päivänä heinäkuuta 2012 tekemällään päätöksellä (2) Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenet 18 päivänä syyskuuta 2012 alkavaksi ja 17 päivänä syyskuuta 2015 päättyväksi toimikaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto nimitti 16 päivänä heinäkuuta 2012 tekemällään päätöksellä (2) Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenet 18 päivänä syyskuuta 2012 alkavaksi ja 17 päivänä syyskuuta 2015 päättyväksi toimikaudeksi.

| (2) | Kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenen paikka hallitusten edustajien ryhmässä on Kyproksen käytettävissä George PAPAGEORGIOUn erottua. |
| --- | --- |

(2)

Kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenen paikka hallitusten edustajien ryhmässä on Kyproksen käytettävissä George PAPAGEORGIOUn erottua.

| (3) | Kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenen paikka hallitusten edustajien ryhmässä on Latvian käytettävissä Janis GAIGALSin erottua. |
| --- | --- |

(3)

Kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenen paikka hallitusten edustajien ryhmässä on Latvian käytettävissä Janis GAIGALSin erottua.

| (4) | Edellä mainitun keskuksen johtokuntaan olisi nimitettävä jäsenet jäljellä olevaksi toimikaudeksi, joka päättyy 17 päivänä syyskuuta 2015, |
| --- | --- |

(4)

Edellä mainitun keskuksen johtokuntaan olisi nimitettävä jäsenet jäljellä olevaksi toimikaudeksi, joka päättyy 17 päivänä syyskuuta 2015,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Nimitetään seuraavat henkilöt Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan jäseniksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 17 päivään syyskuuta 2015:

HALLITUSTEN EDUSTAJAT

| KYPROS | George PANAYIDES |
| --- | --- |
| LATVIA | Sanda LIEPIŅA |

KYPROS

George PANAYIDES

LATVIA

Sanda LIEPIŅA

Tehty Luxemburgissa 7 päivänä lokakuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BERNATONIS

---

(1)  EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1.

1

(2)  EUVL C 228, 31.7.2012, s. 3.

2

---

Euroopan komissio

| 31.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 317/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 317/4

---

Euron kurssi (1)

30. lokakuuta 2013

2013/C 317/04

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3755 |
| JPY | Japanin jeniä | 135,11 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4586 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85590 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,7820 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2347 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0800 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,742 |
| HUF | Unkarin forinttia | 293,63 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7030 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1801 |
| RON | Romanian leuta | 4,4288 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,7358 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4471 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4364 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,6644 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6632 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,7022 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 456,81 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,5765 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,3831 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6180 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 276,59 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,3290 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,340 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 44,0089 |
| THB | Thaimaan bahtia | 42,709 |
| BRL | Brasilian realia | 3,0135 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,7178 |
| INR | Intian rupiaa | 84,2320 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3755

JPY

Japanin jeniä

135,11

DKK

Tanskan kruunua

7,4586

GBP

Englannin puntaa

0,85590

SEK

Ruotsin kruunua

8,7820

CHF

Sveitsin frangia

1,2347

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,0800

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,742

HUF

Unkarin forinttia

293,63

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7030

PLN

Puolan zlotya

4,1801

RON

Romanian leuta

4,4288

TRY

Turkin liiraa

2,7358

AUD

Australian dollaria

1,4471

CAD

Kanadan dollaria

1,4364

HKD

Hongkongin dollaria

10,6644

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6632

SGD

Singaporen dollaria

1,7022

KRW

Etelä-Korean wonia

1 456,81

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,5765

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,3831

HRK

Kroatian kunaa

7,6180

IDR

Indonesian rupiaa

15 276,59

MYR

Malesian ringgitiä

4,3290

PHP

Filippiinien pesoa

59,340

RUB

Venäjän ruplaa

44,0089

THB

Thaimaan bahtia

42,709

BRL

Brasilian realia

3,0135

MXN

Meksikon pesoa

17,7178

INR

Intian rupiaa

84,2320

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 31.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 317/5

---

Komission tiedonanto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/48/EY täytäntöönpanosta, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, lelujen turvallisuudesta

(Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 317/05

| ESO:n viitenumero (1) | Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi
  (ja viiteasiakirja) | Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL | Korvattavan standardin viitenumero | Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa
  Huomautus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2011+A2:2013
  Lelujen turvallisuus. Osa 1: Mekaaniset ja fysikaaliset ominaisuudet | Tämä on ensimmäinen julkaisu | EN 71-1:2011
  Huomautus 2.1 | 30.9.2014 |
| CEN | EN 71-2:2011
  Lelujen turvallisuus. Osa 2: Syttyvyys | 21.7.2011 | | |
| CEN | EN 71-3:2013
  Lelujen turvallisuus. Osa 3: Eräiden alkuaineiden siirtyminen | 29.6.2013 | | |
| CEN | EN 71-4:2013
  Lelujen turvallisuus. Osa 4: Kemian kokeilusarjat ja vastaavat tuotteet | 28.5.2013 | | |
| CEN | EN 71-5:2013
  Lelujen turvallisuus. Osa 5: Kemialliset lelut (lelusarjat) kokeilusarjoja lukuun ottamatta | 29.6.2013 | | |
| CEN | EN 71-8:2011
  Lelujen turvallisuus. Osa 8: Kotikäyttöön tarkoitetut aktiivilelut | 19.10.2011 | | |
| CEN | EN 71-12:2013
  Lelujen turvallisuus. Osa 12: N-nitrosoamiinit ja N-nitrosoituvat aineet | 29.6.2013 | | |
| Cenelec | EN 62115:2005
  Sähkölelut – Turvallisuus
  IEC 62115:2003 (Muutettu) + A1:2004 | 11.8.2011 | | |
| EN 62115:2005/A2:2011
  IEC 62115:2003/A2:2010 (Muutettu) | 11.8.2011 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (11.8.2011) |
| EN 62115:2005/A11:2012 | 15.11.2012 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (15.11.2012) |
| EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013 | 29.6.2013 | | |
| EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011 | 19.10.2011 | | |

ESO:n viitenumero (1)

Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi

(ja viiteasiakirja)

Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL

Korvattavan standardin viitenumero

Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa

Huomautus 1

CEN

EN 71-1:2011+A2:2013

Lelujen turvallisuus. Osa 1: Mekaaniset ja fysikaaliset ominaisuudet

Tämä on ensimmäinen julkaisu

EN 71-1:2011

Huomautus 2.1

30.9.2014

CEN

EN 71-2:2011

Lelujen turvallisuus. Osa 2: Syttyvyys

21.7.2011

CEN

EN 71-3:2013

Lelujen turvallisuus. Osa 3: Eräiden alkuaineiden siirtyminen

29.6.2013

CEN

EN 71-4:2013

Lelujen turvallisuus. Osa 4: Kemian kokeilusarjat ja vastaavat tuotteet

28.5.2013

CEN

EN 71-5:2013

Lelujen turvallisuus. Osa 5: Kemialliset lelut (lelusarjat) kokeilusarjoja lukuun ottamatta

29.6.2013

CEN

EN 71-8:2011

Lelujen turvallisuus. Osa 8: Kotikäyttöön tarkoitetut aktiivilelut

19.10.2011

CEN

EN 71-12:2013

Lelujen turvallisuus. Osa 12: N-nitrosoamiinit ja N-nitrosoituvat aineet

29.6.2013

Cenelec

EN 62115:2005

Sähkölelut – Turvallisuus

IEC 62115:2003 (Muutettu) + A1:2004

11.8.2011

EN 62115:2005/A2:2011

IEC 62115:2003/A2:2010 (Muutettu)

11.8.2011

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(11.8.2011)

EN 62115:2005/A11:2012

15.11.2012

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(15.11.2012)

EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013

29.6.2013

EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011

19.10.2011

| Huomautus 1: | Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointiorganisaatio poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin. |
| --- | --- |

Huomautus 1:

Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointiorganisaatio poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin.

| Huomautus 2.1: | Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.1:

Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.2: | Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.2:

Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.3: | Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

Huomautus 2.3:

Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan.

| Huomautus 3: | Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten mukaisuudesta. |
| --- | --- |

Huomautus 3:

Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten mukaisuudesta.

HUOM:

| — | Tietoja standardien saatavuudesta saa joko eurooppalaisilta standardointiorganisaatioilta tai kansallisilta standardointielimiltä, joita koskeva luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (2) 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tietoja standardien saatavuudesta saa joko eurooppalaisilta standardointiorganisaatioilta tai kansallisilta standardointielimiltä, joita koskeva luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (2) 27 artiklan mukaisesti.

| — | Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot vahvistavat standardeja englanninkielisinä (CEN ja Cenelec julkaisevat myös ranskaksi ja saksaksi). Kansalliset standardointielimet kääntävät standardien otsikot myöhemmin kaikille muille vaadituille Euroopan unionin virallisille kielille. Euroopan komissio ei vastaa viralliseen lehteen julkaistaviksi esitettyjen otsikoiden oikeellisuudesta. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot vahvistavat standardeja englanninkielisinä (CEN ja Cenelec julkaisevat myös ranskaksi ja saksaksi). Kansalliset standardointielimet kääntävät standardien otsikot myöhemmin kaikille muille vaadituille Euroopan unionin virallisille kielille. Euroopan komissio ei vastaa viralliseen lehteen julkaistaviksi esitettyjen otsikoiden oikeellisuudesta.

| — | Viittaukset oikaisuihin ”.../AC:YYYY” julkaistaan vain tiedoksi. Oikaisulla poistetaan paino-, kieli- ja vastaavat virheet standardin tekstistä, ja ne voivat koskea eurooppalaisen standardointiorganisaation hyväksymän standardin yhtä tai useampaa kieliversiota (englanti, ranska ja/tai saksa). |
| --- | --- |

—

Viittaukset oikaisuihin ”.../AC:YYYY” julkaistaan vain tiedoksi. Oikaisulla poistetaan paino-, kieli- ja vastaavat virheet standardin tekstistä, ja ne voivat koskea eurooppalaisen standardointiorganisaation hyväksymän standardin yhtä tai useampaa kieliversiota (englanti, ranska ja/tai saksa).

| — | Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

—

Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä.

| — | Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Euroopan komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta. |
| --- | --- |

—

Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Euroopan komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta.

| — | Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista ja muista eurooppalaisista standardeista saa internet-osoitteesta
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista ja muista eurooppalaisista standardeista saa internet-osoitteesta

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Eurooppalainen standardointiorganisaatio:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, P. +32 25500811; F. +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, P. +32 25500811; F. +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, P. +32 25196871; F. +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, P. +32 25196871; F. +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, P. +33 492944200; F. +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, P. +33 492944200; F. +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(2)  EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

| 31.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 317/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 317/7

---

ILMOITUS AVOIMISTA KILPAILUISTA

2013/C 317/06

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto EPSO järjestää seuraavat avoimet kilpailut:

| — | OHIM/AD/01/13 – Hallintovirkamiehet (AD 6) ja |
| --- | --- |

—

OHIM/AD/01/13 – Hallintovirkamiehet (AD 6) ja

| — | OHIM/AST/02/13 – Hallintoavustajat (AST 3) |
| --- | --- |

—

OHIM/AST/02/13 – Hallintoavustajat (AST 3)

immateriaalioikeuksien alalla

Kilpailuilmoitukset julkaistaan 24 kielellä
  Euroopan unionin virallisen lehden 31. lokakuuta 2013 ilmestyvässä numerossa C 317 A.

Lisätietoja EPSOn verkkosivuilla http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 31.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 317/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 317/8

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2013/C 317/07

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”ALMENDRA DE MALLORCA”/”ALMENDRA MALLORQUINA”/”AMETLLA DE MALLORCA”/”AMETLLA MALLORQUINA”

EY-N:o: ES-PGI-0005-01037-11.09.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Almendra de Mallorca”/”Almendra Mallorquina”/”Ametlla de Mallorca”/”Ametlla Mallorquina”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

| Luokka 1.6. | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6.

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina on ihmisravinnoksi tarkoitettu mantelipuun (Prunus amygdalus) hedelmä, raaka tai paahdettu, kuorellinen tai kuoreton.

Mantelit pidetään kaupan kokonaisina, terveinä, kuivina ja puhtaina. Kokovaatimuksena on, että poikittaisleikkauksen suurin läpimitta on yli 12 mm. Manteleissa ei saa olla sieni-, lois- tai hyönteisvaurioita eikä merkkejä eltaantumisesta. Niissä ei saa olla outoa hajua tai makua.

Mantelit voidaan pitää kaupan raakana tai paahdettuna. Kummassakin tapauksessa ne voivat olla joko kuorellisia tai kuorittuja.

Kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet:

| 1) | Raaka kuorellinen tai kuoreton: manteleita, joista on poistettu puumainen endokarppi.






  — | Kemialliset ominaisuudet:






  — | Kosteus: ≤ 6,5 % |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Raaka kuorellinen tai kuoreton: manteleita, joista on poistettu puumainen endokarppi.

—

Kemialliset ominaisuudet:

—

Kosteus: ≤ 6,5 %

| — | Rasvapitoisuus: ≥ 55 % kuiva-aineesta |
| --- | --- |

—

Rasvapitoisuus: ≥ 55 % kuiva-aineesta

| — | Öljyhappo- ja linolihappopitoisuus: ≥ 88 % rasvojen koko määrästä |
| --- | --- |

—

Öljyhappo- ja linolihappopitoisuus: ≥ 88 % rasvojen koko määrästä

| — | Aistinvaraiset ominaisuudet: Raa’an kuorettoman mantelin pinta ja sisus on himmeän valkoinen tai norsunluun värinen. Koostumus kiinteä, hivenen tahmea ja öljymäinen. Maku hieman makea, ei hapan eikä karvas. Aromi voimakas, muistuttaa kuivahedelmän aromia. ”Kuorellinen” manteli on ruskea ja kosketettaessa poimuisen tuntuisen kuoren ympäröimä. |
| --- | --- |

—

Aistinvaraiset ominaisuudet: Raa’an kuorettoman mantelin pinta ja sisus on himmeän valkoinen tai norsunluun värinen. Koostumus kiinteä, hivenen tahmea ja öljymäinen. Maku hieman makea, ei hapan eikä karvas. Aromi voimakas, muistuttaa kuivahedelmän aromia. ”Kuorellinen” manteli on ruskea ja kosketettaessa poimuisen tuntuisen kuoren ympäröimä.

| 2) | Paahdettu: manteleita, joista on poistettu puumainen endokarppi ja jotka on paahdettu.






  — | Kemialliset ominaisuudet:






  — | Kosteus: < 2,0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Paahdettu: manteleita, joista on poistettu puumainen endokarppi ja jotka on paahdettu.

—

Kemialliset ominaisuudet:

—

Kosteus: < 2,0 %

| — | Rasvapitoisuus: ≥ 55 % kuiva-aineesta |
| --- | --- |

—

Rasvapitoisuus: ≥ 55 % kuiva-aineesta

| — | Öljyhappo- ja linolihappopitoisuus: ≥ 88 % rasvojen koko määrästä |
| --- | --- |

—

Öljyhappo- ja linolihappopitoisuus: ≥ 88 % rasvojen koko määrästä

| — | Aistinvaraiset ominaisuudet: paahdetun kuorettoman mantelin pinnan ja sisuksen väri vaihtelee vaniljasta vaalean ruskeaan ja on kiiltävä. Kosketettaessa manteli tuntuu öljyiseltä. Koostumus on kova, mureneva ja rapea. Maku on hieman makea, ei hapan eikä pistävä, mutta siinä on häivähdys paahtamisen aikaan saamaa karvautta. Aromi voimakas, paahdettu ja karamellimainen. ”Kuorellinen” manteli on tummanruskean kuoren ympäröimä. Kuori on hauras ja helppo irrottaa. |
| --- | --- |

—

Aistinvaraiset ominaisuudet: paahdetun kuorettoman mantelin pinnan ja sisuksen väri vaihtelee vaniljasta vaalean ruskeaan ja on kiiltävä. Kosketettaessa manteli tuntuu öljyiseltä. Koostumus on kova, mureneva ja rapea. Maku on hieman makea, ei hapan eikä pistävä, mutta siinä on häivähdys paahtamisen aikaan saamaa karvautta. Aromi voimakas, paahdettu ja karamellimainen. ”Kuorellinen” manteli on tummanruskean kuoren ympäröimä. Kuori on hauras ja helppo irrottaa.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Suojatun maantieteellisen merkinnän kattamien mantelien tuotannon, varastoinnin, mantelinkuoresta irrottamisen, kuorinnan ja paahtamisen on tapahduttava Mallorcan saarella.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Tuotantopaikalla suoritettu pakkaaminen on katsottava tuotantoprosessin viimeiseksi vaiheeksi, jolla on perustava merkitys tuotteen säilymiselle sekä sille, että voidaan taata tuotteen laatuominaisuudet.

Eristäminen ympäristöstä on olennaisen tärkeää mantelin laadun takaamiseksi, koska vesipitoisuuden kasvu muuttaa kemiallista koostumusta ja vaikuttaa aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Ainoa tapa säilyttää tuotteen laatu on eristää se sopiviin kunnolla suljettuihin pakkauksiin, jolloin se voidaan suojata kosteudelta. Niinpä tuote pakataan tuotantopaikalla, jotta sen aistinvaraiset ominaisuudet saataisiin säilymään pidempään.

Suojatun maantieteellisen merkinnän kattamat mantelit pidetään kaupan ominaisuuksien puolesta tasalaatuisissa erissä enintään 25 kg:n pakkauksissa.

Mantelit pakataan maantieteellisellä tuotantoalueella. Kyseiset toiminnot on suoritettava rajatulla maantieteellisellä alueella, jotta voidaan

| 1) | Säilyttää tyypilliset ominaisuudet ja taata laatu.
  Mallorcalla on vankka perinne saaren mantelien tuotannossa ja kulutuksessa. Tuotteen pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella edistää ratkaisevalla tavalla sen erityisominaisuuksien ja laadun säilymistä. Tällöin tuottajat voivat noudattaa mantelien kuljetukseen, käsittelyyn ja pakkaamiseen liittyviä sääntöjä ja suojattua maantieteellistä merkintää koskevasta valvonnasta vastaava elin pystyy valvomaan niiden noudattamista. Yhteisillä menettelyillä saadun kokemuksen perusteella voidaan omaksua käytäntöjä, joilla voidaan varmistaa lopputuotteen toivottu laatu. Niinpä tuottajat ja rajatulla maantieteellisellä alueella manteleita käsittelevät henkilöt osaavat kokemuksensa ansiosta välttää Mallorcan mantelin laatua mahdollisesti heikentävät tekijät, joita ovat erityisesti karvaiden mantelien esiintyminen, eltaantuminen, homeet ja rikkoutuneet mantelit.
  Mallorcan mantelin erottavat muista manteleista sen aistinvaraiset ominaisuudet. Mallorca on saari, mikä tarkoittaa, että mantelien kuljetus irtotavarana tuotantoalueen ulkopuolelle vaatisi huomattavan pitkän merimatkan. Niinpä laatuun voisivat vaikuttaa kosteus ja lämpötila, jotka muuttaisivat koostumusta, makua ja aromia niin, että pehmenemisen tai eltaantumisen seurauksena tuotteen lopullinen laatu heikkenisi. |
| --- | --- |

1)

Säilyttää tyypilliset ominaisuudet ja taata laatu.

Mallorcalla on vankka perinne saaren mantelien tuotannossa ja kulutuksessa. Tuotteen pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella edistää ratkaisevalla tavalla sen erityisominaisuuksien ja laadun säilymistä. Tällöin tuottajat voivat noudattaa mantelien kuljetukseen, käsittelyyn ja pakkaamiseen liittyviä sääntöjä ja suojattua maantieteellistä merkintää koskevasta valvonnasta vastaava elin pystyy valvomaan niiden noudattamista. Yhteisillä menettelyillä saadun kokemuksen perusteella voidaan omaksua käytäntöjä, joilla voidaan varmistaa lopputuotteen toivottu laatu. Niinpä tuottajat ja rajatulla maantieteellisellä alueella manteleita käsittelevät henkilöt osaavat kokemuksensa ansiosta välttää Mallorcan mantelin laatua mahdollisesti heikentävät tekijät, joita ovat erityisesti karvaiden mantelien esiintyminen, eltaantuminen, homeet ja rikkoutuneet mantelit.

Mallorcan mantelin erottavat muista manteleista sen aistinvaraiset ominaisuudet. Mallorca on saari, mikä tarkoittaa, että mantelien kuljetus irtotavarana tuotantoalueen ulkopuolelle vaatisi huomattavan pitkän merimatkan. Niinpä laatuun voisivat vaikuttaa kosteus ja lämpötila, jotka muuttaisivat koostumusta, makua ja aromia niin, että pehmenemisen tai eltaantumisen seurauksena tuotteen lopullinen laatu heikkenisi.

| 2) | Taata tuotteen jäljitettävyys ja alkuperä.
  Valvonta- ja varmennusjärjestelmä takaa alkuperän ja jäljitettävyyden vain, jos valmistus, käsittely ja pakkaus suoritetaan saarella, ei siis silloin kun ne suoritetaan tuotantoalueen ulkopuolella.
  Manteli voi helposti sekoittua muuta alkuperää oleviin manteleihin, joten jos sen käsittely ja pakkaaminen rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella sallittaisiin, ei voitaisi enää taata mantelin olevan alkuperältään suojattu ”Almendra de Mallorca”. |
| --- | --- |

2)

Taata tuotteen jäljitettävyys ja alkuperä.

Valvonta- ja varmennusjärjestelmä takaa alkuperän ja jäljitettävyyden vain, jos valmistus, käsittely ja pakkaus suoritetaan saarella, ei siis silloin kun ne suoritetaan tuotantoalueen ulkopuolella.

Manteli voi helposti sekoittua muuta alkuperää oleviin manteleihin, joten jos sen käsittely ja pakkaaminen rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella sallittaisiin, ei voitaisi enää taata mantelin olevan alkuperältään suojattu ”Almendra de Mallorca”.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Kussakin suojatun maantieteellisen merkinnän alla kaupan pidettävässä mantelipakkauksessa on oltava nähtävillä

| 1) | suojatun maantieteellisen merkinnän nimi |
| --- | --- |

1)

suojatun maantieteellisen merkinnän nimi

| 2) | maininta ”Indicación Geográfica Protegida” tai suojatun maantieteellisen merkinnän tunnus, ja |
| --- | --- |

2)

maininta ”Indicación Geográfica Protegida” tai suojatun maantieteellisen merkinnän tunnus, ja

| 3) | etiketti, jossa on aakkosnumeerinen koodi (juokseva numero). |
| --- | --- |

3)

etiketti, jossa on aakkosnumeerinen koodi (juokseva numero).

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Tuotantoa, varastointia, irrottamista mantelinkuoresta, kuorintaa, paahtamista ja pakkaamista suoritetaan koko Mallorcan saarella, joka sijaitsee Espanjan Baleaarien itsehallintoalueella.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Mallorcan saarella mantelin viljelyyn käytettävä maatalousmaa on kalkkipitoista, ja sen konsistenssi vaihtelee puolikovasta kovaan. Karkean aineksen osuus on suuri, ja eloperäistä ainesta on hyvin vähän. Maa on yleensä emäksistä, siinä on runsaasti kalkkikiveä ja sen rakenne muodostuu horisontaalisista kerroksista, joiden väliin kertyy suuria määriä hienoa savesta. Näin syntyy erinomainen alusta mantelipuun juuristolle. Tuotteen erityisyyteen vaikuttavat myös keskisuuri sademäärä ja runsas auringonvalo.

Erityisyyteen ovat vaikuttaneet myös alueen viljelijät. Mantelin viljelyn erityispiirteistä voidaan mainita mantelipuun lisäys siemenestä, jota on saarella harjoitettu pidempään kuin muualla Espanjassa. Varttaminen puolestaan aloitettiin käyttäen alueen kotoperäisiä lajikkeita. Näin lajikkeisto on säilynyt monipuolisena ja suurinta osaa Mallorcalla viljeltävistä lajikkeita ei viljellä muualla Espanjassa. Mallorcan viljelijät ovat perinteisesti valinneet runsaasti öljyä sisältäviä aromikkaita lajikkeita, jotka ovat sopeutuneet parhaiten saaren maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin.

Historiallisesti mantelin viljely Mallorcalla juontaa roomalaisaikaan, jolloin roomalaisten uskotaan tuoneen saarelle ensimmäiset mantelipuut. Manteliviljelmien määrä kasvoi merkittävästi 1700-luvulla, ja 1800-luvulla viininviljelyä koetelleen viinikirvainvaasion seurauksena mantelipuita istutettiin laajalle alalle. Nykyään kukkivat mantelipuut ovat osa saaren talvimaisemaa.

5.2   Tuotteen erityisyys

”Almendra de Mallorca” -mantelin erottava piirre on suuri rasvapitoisuus (> 55 %) sekä öljyhapon ja linoleenihapon suuri suhteellinen osuus (vähintään 88 %) – ne ovat rasvahappoja, joiden sulamispiste on alhainen ja jotka liukenevat mantelia pureskeltaessa. Nämä tekijät määräävät mantelin öljyisyyden ja sen luonteenomaisen voimakkaan aromin.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Mantelin ja maantieteellisen alkuperän välinen yhteys perustuu ”Almendra de Mallorca”, ”Almendra Mallorquina”, ”Ametlla de Mallorca” ja ”Ametlla Mallorquina” -nimiin liittyvään maineeseen, joka on syntynyt aikojen kuluessa mantelin aistinvaraisten ominaisuuksien ja sen taloudellisen ja gastronomisen merkityksen ansiosta.

Tätä mainetta vahvistaa se suuri arvostus, jonka kuluttajat tälle mantelille Mallorcalla antavat: Instituto de Calidad Agroalimentaria de las Islas Baleares -instituutin vuonna 2010 tekemän kuluttajatutkimuksen mukaan 52,4 prosenttia mantelin kuluttajista pitää mallorcalaista alkuperää olevaa mantelia laadukkaampana ja 93,3 prosenttia näistä kuluttajista katsoo, että paremman laadun perustana on voimakkampi maku.

Almendra de Mallorcan suuri merkitys ja maine tulevat esille myös monissa kirjallisuuslähteissä. Niistä joitakin esimerkkejä ovat Crónica de las Islas Baleares (Fernando Fulgosio, 1870), El almendro y su cultivo en el mediodía de España e Islas Baleares (Pedro Estelrich, 1907) ja Historia económica de España, siglos X-XX (Francisco Comín, Mauro Hernández ja Enrique Llopis). Arkkiherttua Luis Salvadorin teoksessa Die Balearen (1869) kuvataan Almendra de Mallorcan merkitystä saaren taloudellisessa toiminnassa. Maatalouden ja sen lähitieteiden teoreettis-käytännöllisen lehden El Agricultor Balear25. kesäkuuta 1892 ilmestyneessä numerossa 5 kerrotaan, että Gabriel Fusterin Barcelonan maailmannäyttelyssä esittelemät mantelilajikkeet tulivat Mallorcan saaren kaikista osista ja tekivät kilpailussa niin suuren vaikutuksen, että tuomaristo palkitsi ne kultamitalilla. Antoni Colom toteaa Panorama Balear -sarjan numerossa 20 (1953) olevassa kirjoituksessa Economía Balear, että manteli on Mallorcan saaren vakain tulolähde. Vuonna 1941 Espanjassa myytiin 1 698 219 kg manteleita, ja tästä määrästä 1 140 616 kg oli peräisin Mallorcalta. F. Saura-Calixton (1979) mukaan 1970-luvulla Almendra de Mallorca -mantelin osuus kansantuotteesta oli 50 prosenttia.

Katalaaninkielisillä nimillä ”Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina” mantelin maineen vahvistavat monet kirjallisuuslähteet. Niistä ensimmäinen ilmestyi 6. tammikuuta 1593 (Revista de la Cámara Agrícola Balear, vuosi III, nro. 11, 1901) – julkaisu sijaitsee Llucmajorin kunnan arkistossa. Ametlla de Mallorca mainitaan useita kertoja myös Teodoro Llorente Olivaresin teoksessa Llibret de Versos (1884), mistä on merkintä Mossen Alcoverin ja Francesc de Borja Mollin sanakirjassa Diccionari català-valencià-balear (1930). Mallorcalaisen munkin Jaume Martí i Oliverin reseptikirjassa (laitos Joan Miralles i Catalina Cantallops, 1989) tuodaan jo selvästi esille Ametlla de Mallorca -mantelin merkitys mallorcalaisen keittiön raaka-aineena 1600-luvulla. Myös Baleaarien hallituksen toimittamassa kirjassa Aliments de les Balears (1993) tuodaan esille Ametlla Mallorquinan viljelyn yleistyminen 1700-luvulla. Baleaarien yliopiston tutkimuksessa Caracterización, valoración nutricional y estudio de la importancia para la salud de algunos alimentos tradicionales de la zona 5B de la Comunidad Autónoma de las Islas Baleares (1994) Ametlla Mallorquina kuvataan yhtenä Mallorcan perinteisenä tuotteena. Erityisen tärkeä on julkaisussa Les Illes a la taula (toim. Govern de les Illes Balears, 2001) oleva maininta siitä, että Ametlla Mallorquina -manteli sisältää enemmän rasvoja ja sokereita kuin kalifornialainen manteli, minkä vuoksi sen maku on voimakkaampi.

Toisissa lähteissä viitataan Almendra de Mallorcan käyttöön elintarvikkeena ja tuodaan esiin, että tuotteella on ollut suuri vaikutus ruokakulttuuriin saarella, jolla se on ollut osa ruokaperinnettä vuosisatojen ajan. Sekä raa’asta että paahdetusta Almendra de Mallorcasta on lukuisia gastronomiaan liittyviä lähteitä. Se mainitaan esimerkiksi mallorcalaisen munkki Jaume Martí i Oliverin reseptikirjassa 1600-luvun mallorcalaisen keittiön raaka-aineena. Almendra de Mallorca -mantelin ja parhaan keittotaidon välinen yhteys mainitaan lukuisissa julkaisuissa, muun muassa seuraavissa kirjoissa: Antoni Esteva Oliverin Libro de Recetas de Can Esteva (1862), Luis Ripollin Nuestra Cocina ja Catalina Juan del Corralin Repostería Balear (1987). Arkkiherttua Luis Salvadorin teoksessa Die Balearen (1869) mainitaan monia ruokalajeja, joihin sisältyy Almendra de Mallorca -manteleita joko raakana tai paahdettuna. Mateo Jaume de Ca’n Joan de S'Aigon reseptikirjassa (1884–1885) mainitaan jäätelöitä käsittelevän otsikon Libro de Jelats alla mantelijäätelön olevan kaikkein perinteisin mallorcalainen jäätelö.

Almendra de Mallorcan erinomainen maine selittyy myös sen aistinvaraisilla ominaisuuksilla, joiden perustana on kemiallinen koostumus. Erityisesti on syytä mainita suuri rasvapitoisuus sekä rasvahappokoostumus, jossa öljyhapon ja linolihapon osuus rasvojen koko määrästä on yli 88 prosenttia. Yhtäältä suuri rasvapitoisuus ja toisaalta se, että 88 prosentilla rasvoista on alhainen sulamispiste, alle 15 °C, saavat aikaan sen, että rasva liukenee mantelia pureskeltaessa. Mainitut kaksi tekijää ovat määrääviä kyseisen mantelin luonteenomaiselle öljymäisyydelle ja voimakkaalle aromille. Näihin ominaisuuksiin tuotteen maine perustuu.

Näihin mantelin fysikaalis-kemiallisiin ja aistinvaraisiin ominaisuuksiin vaikuttavat ratkaisevalla tavalla sen maantieteellisen tuotantoalueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteet. Niukasti eloperäistä ainesta sisältävä kalkkipitoinen maa, keskisuuri sademäärä ja runsas auringonvalo saavat aikaan sen, että hehtaarisadot ovat pieniä mutta sadon keskimääräinen rasvapitoisuus on suuri, 59 prosenttia, eli suurempi kuin muiden alueiden manteleilla. Tämän vahvistaa Baleaarien yliopiston tutkimus vuodelta 2010.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta (3))

http://www.caib.es/sacmicrofront/contenido.do?mkey=M63&lang=CA&cont=46322

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3)  Katso alaviite 2.

---

| 31.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 317/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 317/13

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2013/C 317/08

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa rekisteröintihakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”MIELE VARESINO”

EY-N:o: IT-PDO-0005-0990-24.04.2012

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi

”Miele Varesino”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

| Luokka 1.4 – | Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, maitotuotteet lukuun ottamatta voita jne.) |
| --- | --- |

Luokka 1.4 –

Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, maitotuotteet lukuun ottamatta voita jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Miele Varesino on akasiankukkien (Robinia pseudoacacia L.) medestä valmistettu lajihunaja.

Kemiallis-fysikaaliset ominaisuudet

Miele Varesino -hunajalla on oltava seuraavat kemiallis-fysikaaliset ominaisuudet: Kulutukseen saatettaessa hydroksimetyylifurfuraalipitoisuuden (HMF) on oltava alle 15 mg/kg, ja vesipitoisuus saa olla enintään 17,50 %.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Miele Varesino -hunajan aistinvaraiset ominaisuudet ovat seuraavat:

| | Väri: läpikuultava, lähes värittömästä oljenkeltaiseen |
| --- | --- |

Väri: läpikuultava, lähes värittömästä oljenkeltaiseen

| | Tuoksu: hunajalle ominainen, kevyt ja hienostunut, vailla voimakkaita vivahteita |
| --- | --- |

Tuoksu: hunajalle ominainen, kevyt ja hienostunut, vailla voimakkaita vivahteita

| | Maku: hyvin makea |
| --- | --- |

Maku: hyvin makea

| | Aromi: hienostunut sokeroidun mantelin ja vaniljan aromi |
| --- | --- |

Aromi: hienostunut sokeroidun mantelin ja vaniljan aromi

| | Rakenne: tyypillisesti juokseva, kiteytyy harvoin ja joka tapauksessa hyvin myöhäisessä vaiheessa. |
| --- | --- |

Rakenne: tyypillisesti juokseva, kiteytyy harvoin ja joka tapauksessa hyvin myöhäisessä vaiheessa.

Melisopalinologiset ominaisuudet

| | Miele Varesino tuotetaan mehiläisten keräämästä valeakasian (Robinia pseudoacacia) kukkien medestä. Siitepölyn laatumäärityksessä esiintyy valeakasian siitepölyä. |
| --- | --- |

Miele Varesino tuotetaan mehiläisten keräämästä valeakasian (Robinia pseudoacacia) kukkien medestä. Siitepölyn laatumäärityksessä esiintyy valeakasian siitepölyä.

| | Miele Varesino -hunajan mesikoostumuksessa on oltava yli 25 % valeakasian siitepölyä; mesikoostumus lasketaan vähentämällä muiden kuin mettä tuottavien lajien siitepöly ja kontaminanteiksi luokiteltava siitepöly. |
| --- | --- |

Miele Varesino -hunajan mesikoostumuksessa on oltava yli 25 % valeakasian siitepölyä; mesikoostumus lasketaan vähentämällä muiden kuin mettä tuottavien lajien siitepöly ja kontaminanteiksi luokiteltava siitepöly.

Edustavuus PK/10 g alle 20 000 (keskim. 9 500).

Yleisin valeakasiaan yhdistyvä siitepölykoostumus on seuraava: Muut kuin mettä tuottavat lajit: Palma Trachycarpus fortunei, Ilex aquifolium, Graminaceae, Fraxinus, Quercus robur, Rumex, Sambucus nigra, Chelidonium, Luzula, Actinidia, Pinaceae. Mettä tuottavat lajit: Acer, Prunus f., Salix, Trifolium repens ja Castanea sativa (aina mukana siitepölykoostumuksessa), Aesculus, Gleditsia, Liriodendron.

Miele Varesino -hunaja ei saa sisältää seuraavien lajien siitepölyä: Loranthus europaeus, Hedysarum coronarium, Onobrychis.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Muuta kuin paikallista alkuperää olevaa siitepölyä sisältävien tuotteiden käyttö valkuaispitoisena ravintona on ehdottomasti kielletty.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien tuotantovaiheiden luonnossa tapahtuvasta siitepölyn keräämisestä käsittelyyn ja jalostukseen kulutusta varten on tapahduttava Varesen maakunnassa.

3.6   Viipaloimista, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Hunaja on elävä tuote, johon ympäristö vaikuttaa ratkaisevalla tavalla. Se on erittäin hygroskooppinen, lämpötilanvaihteluille ja valolle altis aine, minkä vuoksi se on kypsytettävä (dekantoitava) ja pakattava tuotantoalueella. Hunajaa ei saa kuljettaa tai siirtää muualle ennen pakkaamista, jotteivät sen laatu, tuoreus ja säilyvyys kärsi.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Etiketissä on oltava seuraavat maininnat:

| — | nimi ”Miele Varesino”; |
| --- | --- |

—

nimi ”Miele Varesino”;

| — | lyhenne ”DOP” (SAN) tai auki kirjoitettuna ”Denominazione di origine protetta” (suojattu alkuperänimitys); |
| --- | --- |

—

lyhenne ”DOP” (SAN) tai auki kirjoitettuna ”Denominazione di origine protetta” (suojattu alkuperänimitys);

| — | EU:n tunnus; |
| --- | --- |

—

EU:n tunnus;

| — | tuotteen tunnus; |
| --- | --- |

—

tuotteen tunnus;

| — | säilytysohjeet: ”da conservarsi in luogo fresco e asciutto e al riparo dalla luce” (säilytettävä viileässä ja kuivassa, valolta suojattuna); |
| --- | --- |

—

säilytysohjeet: ”da conservarsi in luogo fresco e asciutto e al riparo dalla luce” (säilytettävä viileässä ja kuivassa, valolta suojattuna);

| — | parasta ennen -päivä: ”da consumarsi preferibilmente entro: mese ed anno” (parasta ennen: kuukausi ja vuosi); enintään 36 kuukautta linkoamisesta. |
| --- | --- |

—

parasta ennen -päivä: ”da consumarsi preferibilmente entro: mese ed anno” (parasta ennen: kuukausi ja vuosi); enintään 36 kuukautta linkoamisesta.

Miele Varesino -akasiahunaja pakataan metallikannella suljettuihin lasipurkkeihin; kanteen kiinnitetään sinetti, jossa on oltava tuotteen tunnus.

Sinetit toimitetaan tuottajille, jotka ovat ilmoittaneet hyväksyvänsä kaikilta osin eritelmän vaatimukset ja suostuvansa valvontatarkastuksiin.

Hunaja voidaan pakata myös asianmukaisesta materiaalista valmistettuihin pieniin annospusseihin, -rasioihin tai -purkkeihin, joiden etiketeissä on oltava voimassa olevan lainsäädännön mukaiset tiedot.

Jäljempänä kuvattu Miele Varesino -akasiahunajan tunnus muodostuu keskellä olevasta kuvasta, jossa on valkoisella pohjalla kolme oranssinväristä kuusikulmiota, joiden yläpuolelle kohoaa 5-terälehtinen mehiläiskukka; taustalla kohoaa kolme tyyliteltyä vaaleansinistä vuorta, ja niiden alapuolella on kuusi asteittain ohenevaa niin ikään sinistä viivaa, jotka kuvaavat järveä; kuvaa ympäröi keltainen reunus, jossa on tummansinisin kirjaimin teksti ”MIELE VARESINO D.O.P” ja ”di acacia”; tunnuksen ympärillä on oranssinvärinen reunus.

Image

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen tuotantoalue sijaitsee Alppien juurella Ticino- ja Olonajokien ja Lago Maggioren ja Luganojärven välissä ja vastaa Varesen maakunnan aluetta.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisellä alueella vallitsee lauhkea mannerilmasto. Lämpötilanvaihtelut niin kesällä kuin talvellakin ovat vähäisiä johtuen järvien leudontavasta vaikutuksesta. Tämän ansiosta maantieteellisellä alueella esiintyy myös eksoottisia puulajeja.

Järvet todellakin leudontavat ilmastoa, minkä vuoksi kevät alkaa alueella aikaisemmin kuin Milanon seudulla. Tämä mahdollistaa runsaan ja pitkään kestävän kukinnan loivilla aurinkoisilla rinteillä.

Valeakasia (Robinia pseudoacacia L.) on levinnyt runsaana Varesen alueelle ja on siellä yleisin hunajakasvilaji. Toisinaan se on jopa vallannut yksittäisiä pieniä alueita maanviljelykseltä muodostaen paikoitellen kokonaisia metsiä.

Valeakasian kukinta-aikana mikään muu mesikasvilaji Varesen maakunnassa ei kuki yhtä runsaana. Suurimmassa osassa aluetta sen kukinta-aika ajoittuu porrastetusti pitkälle aikavälille johtuen etelään suuntautuvista laaksoista, kuten Valle del Ticino ja Valle dell’Olona, ja aurinkoisista tuulensuojaista rinteistä.

Varesen maakunnan alueen kasvillisuus on siten seurausta pinnanmuodostuksen, ilmaston ja maaperän yhteisvaikutuksesta, johon lisäksi yhdistyy myös ihmisen toiminta.

Tälle alueelle rakennettiin 1600- ja 1900-lukujen välisenä aikana paljon palatsimaisia huviloita suurine puistoineen, joihin istutettiin koristeellisia eksoottisia puu- ja kasvilajeja. Suotuisan ilmaston ansiosta ne ovat ajan myötä vakiintuneet siinä määrin, että niitä voidaan pitää jopa haitallisina tulokaslajeina sekä puistoissa ja puutarhoissa että paikallisten metsien aluskasvillisuudessa.

Mehiläishoito on aina ollut yleistä Varesen maakunnan alueella erityisesti viljelijöiden, kirkollisten yhteisöjen jäsenten ja tieteellisestä tutkimustyöstä kiinnostuneen porvariston keskuudessa.

Valeakasian räjähdysmäinen leviäminen metsiin viime vuosisadan alussa alueen suotuisten ympäristötekijöiden seurauksena sai paikalliset mehiläishoitajat erikoistumaan yhä enemmän nimenomaan akasiahunajan tuotantoon, koska se erottui muista samalla alueella siihen mennessä tuotetuista hunajalaaduista erityisten aistinvaraisten ja fysikaalisten ominaisuuksiensa perusteella.

Siitä lähtien Varesen mehiläistaloudessa on erikoistuttu hunajan ja erityisesti akasiahunajan tuotantoon, ja siitä onkin tullut alueella yleisimmin tuotettu hunajalaatu.

Uudentyyppisiin mehiläispesiin ja uusiin tuotantomenetelmiin liittyvän kokeilutoiminnan aloittamisen myötä maakunnassa siirryttiin asteittain ammattimaiseen mehiläishoitoon.

Tuotantomenetelmien kehittymistä edisti siirtyminen perinteisestä mehiläishoidosta järkiperäiseen mehiläishoitoon, kun perinteiset olkipesät korvattiin irrotettavilla kehillä varustetuilla mehiläispesillä ja otettiin käyttöön hunajalingot, joiden avulla voitiin valmistaa lajihunajaa ja tyhjentää hunajakennot irrotettavista kehistä rikkomatta niitä.

Myös yhä tuottavampien ja taudeille vastustuskykyisempien mehiläisrotujen jatkuva jalostustoiminta on osaltaan parantanut Varesen alueella tuotetun hunajan laatua ja lisännyt tuotantomääriä.

5.2   Tuotteen erityisyys

Miele Varesino on mesikoostumuksen alkuperän suhteen erittäin puhdas akasiahunaja, joka sisältää valeakasian mettä ja siitepölyä sekä vähäisemmässä määrin muiden koristekasvien siitepölyä.

Sen saostumassa on mettä tuottavien lajien ja muiden lajien siitepölyä (ks. 3.2 kohta).

Hunaja on erityisen juoksevaa ja väriltään vaaleaa, läpikuultavasta oljenkeltaiseen, sen tuoksu on kevyt ja hienostunut, vailla voimakkaita vivahteita, ja maku erittäin makea. Aromi on hienostunut sokeroidun mantelinen ja vaniljainen.

Toinen Miele Varesino -hunajan erityispiirre on se, että siinä ei ole esparsetin (Onobrychis), punanätkimen (Hedysarum coronarium) eikä etenkään mistelikasveihin kuuluvan euroopanmistelin (Loranthus europaeus) siitepölyä; arvostetut kasvitieteilijät ovat vahvistaneet, ettei viimeksi mainittua esiinny tämän hunajan tuotantoalueella.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Tällä alueella erittäin runsaana ja pitkään kukkiva valeakasia (Robinia pseudoacacia L.) on jo vähintään puolentoista vuosisadan ajan edistänyt mehiläishoidon harjoittamista ja Miele Varesino -hunajan tuotantoa. Lajin runsas esiintyminen Varesen alueen metsissä on myötävaikuttanut paikallisen mehiläistalouden kehitykseen tuotantomenetelmien tehostamisen ja mehiläisrotujen jalostustoiminnan edistämisen kautta.

Yhä useammat mehiläistarhaajat ovat vuosien myötä ryhtyneet harjoittamaan mehiläishoitoa pääasiallisena ammattinaan, harrastuksenaan tai sivutoimenaan, mikä ilmenee mehiläispesien määrän jatkuvana lisääntymisenä alueen metsissä valeakasian kukinta-aikana. Tämä johtuu siitä, että muista akasiahunajan tuotantoalueista poiketen Varesen alueella ei ole sellaisia viljelmiä tai luonnonvaraisia lajeja, joiden kukinta vaikuttaisi tuotteen laatuun. Näin ollen hunaja säilyy puhtaampana ja ominaisuuksiltaan tyypillisempänä akasiahunajana.

Myös maantieteellisen alueen erityisyys ja etenkin sen ilmaston ja ympäristön erityispiirteet mahdollistavat muista erottuvan akasiahunajan tuotannon. Puutarhoissa ja puistoissa perinteisesti viljellyt koristekasvit saavat aikaan sen, että Miele Varesino -hunajassa on – muista Lombardiassa tuotetuista akasiahunajista poiketen – paikalliseen ympäristöön hyvin sopeutuneiden eksoottisten koristekasvilajien siitepölyä. Nämä lajit vaikuttavat Miele Varesino hunajan aistinvaraisiin ominaisuuksiin ja erityisesti sen aromiin, joka on ainavihantien lajien (Ilex aquifolium, Trachycarpus fortunei) siitepölyn ansiota.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

Italian hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 22. joulukuuta 2011Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 297 ehdotuksen suojatun alkuperänimityksen ”Miele Varesino” hyväksymiseksi. Eritelmän konsolidoitu teksti on saatavilla internetosoitteessa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

tai

menemällä suoraan maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön kotisivulle (http://www.politicheagricole.it), valitsemalla ensin ”Qualità e sicurezza” (ylhäällä oikealla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3)  Katso alaviite 2.

---