# Euroopa Liidu C 334/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.334.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 334 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide15. november 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.334.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 334

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide15. november 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 334/01 | Komisjoni teatis euroopa parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa liidu 2012. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne | 1 |
| 2013/C 334/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus euroopa parlamendile ja nõukogule – Sõltumatu audiitori aruanne | 122 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 334/01

Komisjoni teatis euroopa parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa liidu 2012. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

1

2013/C 334/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus euroopa parlamendile ja nõukogule – Sõltumatu audiitori aruanne

122

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

EUROOPA LIIDU 2012. AASTA KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

2013/C 334/01

SISUKORD

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele lisatud deklaratsioon

ELi eelarve alates selle väljatöötamisest kuni selle täitmisele heakskiidu andmiseni

| I OSA. | Konsolideeritud finantsaruanded ja nende lisad |
| --- | --- |

I OSA.

Bilanss

Kasumiaruanne

Rahavoogude aruanne

Netovara muutuste aruanne

Finantsaruannete lisad

| II OSA. | Eelarve täitmise koondaruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

II OSA.

ELi eelarve täitmise tulemuse aruanne

Koondaastaaruanne eelarve täitmise kohta

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2012. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 148 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse IX jaotisega ning finantsaruannete lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

[allkiri]

Manfred KRAFF

Komisjoni peaarvepidaja

24. juuli 2013

ELi EELARVE ALATES SELLE VÄLJATÖÖTAMISEST KUNI SELLE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISENI

ELi EELARVE ALATES SELLE VÄLJATÖÖTAMISEST KUNI SELLE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISENI

Euroopa Liidu (ELi) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatakse teave ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste kohta eelarve ja tekkepõhise raamatupidamise seisukohast. See aruanne ei sisalda liikmesriikide raamatupidamise aastaaruandeid.

1.   AASTAEELARVE

AASTAEELARVE

ELi eelarvest rahastatakse erinevaid poliitikavaldkondi ja programme kogu Euroopa Liidus. Komisjon viib kooskõlas liikmesriikide poolt mitmeaastases finantsraamistikus seatud prioriteetidega igas valdkonnas läbi konkreetset programme, tegevust ja projekte. Need võivad ulatuda haridusprojektidest, millega toetatakse õpilaste ja õpetajate liikuvust, põllumajandusettevõtjate toetamisest ja töökohtade loomist või säilitamist toetavatest tootlikest investeeringutest kuni arenguabini ning projektideni, millega toetatakse ELi töötajatele parema töökeskkonna loomist ja välispiiride kontrolli tõhusust.

Üle 90 % ELi eelarvest läheb selliste ELi poliitikavaldkondade ja tegevusalade rahastamiseks, milles on kõigi liimesriikide vahel kokku lepitud. Otsene seos iga-aastase eelarve ja ELi poliitikavaldkondade vahel on tagatud tegevuspõhise eelarvestamise abil. Tegevuspõhine eelarve liigendus võimaldab selgelt eristada ELi poliitikavaldkondi ja neist igaühele eraldatud vahendite kogusummat.

Poliitikavaldkonnad on omakorda jaotatud ligikaudu 200 tegevusalaks, millest üle 110 sisaldavad tegevusassigneeringute ridu ning mida seepärast eelarve liigenduses kajastatakse eelarve peatükkidena. Valdav osa poliitikavaldkondadest on tegevuslikud, sest nende alla kuuluvate tegevusalade põhieesmärk on tuua kasu kolmandatele isikutele. Muud poliitikavaldkonnad, nagu „Koordineerimine ja õigusnõustamine” ja „Eelarve”, on horisontaalsed ja tagavad komisjoni nõuetekohase toimimise. Tegevusalade struktuur moodustab ühise kontseptuaalse raamistiku prioriteetide seadmiseks, planeerimiseks, eelarvestamiseks, järelevalveks ja aruandluseks ning selle peamine eesmärk on edendada vahendite säästlikku, tõhusat ja tulemuslikku kasutamist.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 koostab eelarve komisjon ning selle võtavad vastu Euroopa Parlament ja nõukogu tavaliselt iga aasta detsembri keskel.

2.   KUIDAS TOIMUB ELi RAHASTAMINE?

KUIDAS TOIMUB ELi RAHASTAMINE?

Kaks peamist ELi rahastamise allikat on tulu omavahenditest ja mitmesugused tulud.

2.1   Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest koguneb ELile eelarve rahastamiseks automaatselt, ilma et selleks oleks vaja täiendavat riiklike ametiasutuste otsust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud muud tulud. Omavahendite kogusumma ei tohi ületada 1,23 % ELi kogurahvatulust. Omavahendid võib jagada traditsioonilisteks omavahenditeks, käibemaksupõhisteks omavahenditeks ja kogurahvatulul põhinevateks omavahenditeks.

2.2   Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud, mis tulenevad ELi tegevusest, moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust. Nende hulka kuuluvad näiteks konkurentsitrahvid ja sissenõudekorraldused era- ja avaliku sektori võlgnikele seoses ELi projektide haldamisega. Sellesse kategooriasse kuuluvad ka trahvid, mille Euroopa Kohus on määranud liikmesriikidele, kes ei täida teatavat kohtuotsust. Kõigi tähtajaks tasumata võlgnevuste pealt arvestatakse viivist. Kui kolmandad isikud (välja arvatud liikmesriigid) jätavad oma võlad tasumata, võivad komisjon (ja nõukogu) võtta vastu otsused, millega nähakse ette maksekohustus, otseselt jõustatavad vastavalt selle riigi territooriumi tsiviilkohtumenetluse normidele, kus jõustamine aset leiab. Oma kohustusi mittetäitvate võlgnike suhtes rakendatakse võlgade sissenõudmise menetlust, mille algatab komisjoni õigustalitus, kasutades väliste õigusbüroode abi.

3.   KUIDAS TOIMUB EUROOPA LIIDU EELARVE HALDAMINE JA EELARVEST VÄLJAMAKSETE TEGEMINE?

KUIDAS TOIMUB EUROOPA LIIDU EELARVE HALDAMINE JA EELARVEST VÄLJAMAKSETE TEGEMINE?

3.1   Peamised põhitegevuskulud

Peamised põhitegevuskulud

ELi põhitegevuskulud katavad finantsraamistiku erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. 2012. aasta aruandes on komisjon liigitanud oma kulud järgmiselt.

| | Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused. |
| --- | --- |

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused.

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine:

| | Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks avalik-õiguslikele või avalikke teenuseid osutavatele ELi ametitele. |
| --- | --- |

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks avalik-õiguslikele või avalikke teenuseid osutavatele ELi ametitele.

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine:

| | Detsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib teatavad eelarve täitmise ülesanded kolmandatele riikidele. |
| --- | --- |

Detsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib teatavad eelarve täitmise ülesanded kolmandatele riikidele.

Detsentraliseeritud eelarve täitmine:

| | Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmise ülesanded liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub enamik kuludest ja sellised valdkonnad nagu põllumajanduskulud ja struktuurimeetmed |
| --- | --- |

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmise ülesanded liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub enamik kuludest ja sellised valdkonnad nagu põllumajanduskulud ja struktuurimeetmed

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega:

| | Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle eelarve täitmise viisi korral delegeerib komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile. |
| --- | --- |

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle eelarve täitmise viisi korral delegeerib komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile.

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega:

Alates 2014. aastast, pärast uue finantsmääruse jõustumist, see jaotus muutub.

3.2   Finantsjuhtimises osalejad komisjonis

Finantsjuhtimises osalejad komisjonis

Komisjoni volinike kolleegiumil lasub kollektiivne poliitiline vastutus, kuid praktikas ei kasuta ta talle pandud eelarve täitmise volitusi ise, vaid delegeerib need ülesanded igal aastal konkreetsetele avalikele teenistujatele, kes on tema ees aruandekohustuslikud ja kelle suhtes kohaldatakse finantsmäärust ja personalieeskirju. Asjaomaseid töötajaid, kelleks üldiselt on peadirektorid ja talituste juhid, nimetatakse volitatud eelarvevahendite käsutajateks. Nemad omakorda võivad eelarve täitmise ülesandeid delegeerida edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatele.

Komisjoni volinike kolleegiumil

Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast; muu hulgas võtavad nad juriidilisi kohustusi, jälgivad täitmist, teevad makseid ja vajadusel nõuavad vahendeid sisse. Usaldusväärne finantsjuhtimine ja nõuetekohane aruandlus tagatakse igas talituses juhtkonna poolt teostatava kontrolli (mida teostavad eelarvevahendite käsutajad) ja siseauditi lahushoidmisega, (rahvusvahelistest nõuetest lähtuvatele) selgetele sisekontrollistandarditele vastavuse kontrolliga, eel- ja järelkontrolliga, riskianalüüsil põhineva sõltumatu siseauditiga ning korrapäraste tegevusaruannete esitamisega asjaomasele volinikule.

Eelarvevahendite käsutajad

Igalt eelarvevahendite käsutajalt nõutakse iga-aastase tegevusaruande koostamist tema vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Nimetatud aruandes annab ta aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Vastavalt finantsmääruse artiklile 66 võtab komisjon vastu iga-aastast tegevusaruannet käsitleva koondaruande, mis sisaldab siseaudiitori üldist arvamust ja millega komisjon võtab endale üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve täitmise eest kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 317. Käesolev aruanne ja tegevusaruanne on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_et.htm.

Peaarvepidaja teeb makseid ja täidab eelarvevahendite käsutajate koostatud sissenõudekorraldusi ning vastutab sularahahalduse eest. Samuti vastutab ta raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide kinnitamise, raamatupidamisarvestuse pidamise ning institutsiooni raamatupidamise aastaaruande koostamise eest. Peaarvepidajal tuleb ka anda raamatupidamise aastaaruandele allkiri deklareerimaks, et see annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

Peaarvepidaja

3.3   Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks

Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks

Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust aastaeelarvest rahastada. Eelarvereal peab olema ka piisavalt vahendeid kulude katmiseks. Kui need tingimused on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida raamatupidamissüsteemis võetavate eelarveliste kulukohustuste abil.

ELi eelarvest ei saa ühtegi summat välja maksta enne, kui peaarvepidaja on eelnevalt võtnud juriidilise kohustuse.

Eelarvelise kulukohustuse heakskiitmise järel registreeritakse see eelarve raamatupidamissüsteemis, millest lähtuvalt kasutatakse assigneeringuid. See aga ei mõjuta raamatupidamisarvestust (ehk pearaamatut), sest kulusid ei ole veel kantud.

3.4   Makse tegemine

Makse tegemine

3.4.1   Üldeeskirjad

Üldeeskirjad

Makseid saab teha üksnes pärast seda, kui asjaomase tehinguga tegelev eelarvevahendite käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud. Makse raamatupidamissüsteemis heakskiitmise järel on järgmine samm ülekande tegemine abisaaja kontole. Komisjon teeb aastas üle 1,8 miljoni makse. Komisjon osaleb SWIFTis (Ülemaailmne Pankadevahelise Finantstelekommunikatsiooni Ühing).

3.4.2   Eelmaksed, kuluaruanded ja kulude rahastamiskõlblikkus

Eelmaksed, kuluaruanded ja kulude rahastamiskõlblikkus

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases juriidilises kohustuses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse juriidilises kohustuses määratletud perioodi jooksul eesmärgil, milleks need on antud. Vastasel korral makstakse need tagasi, st kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakseks oleva ettemakse ELile tagastama. Seega väljamakstud eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud asjaomased kohustused. Seepärast kirjendatakse need esimese väljamakse tegemisel ELi bilansis varana. Eelmaksete kui vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega.

Pärast ettemakse ehk eelmakse tegemist saab asjaomane ELi asutus kulutaotluse, milles esitatakse põhjendused selle kohta, kuidas abisaaja asjaomast eelmakse summat juriidilises kohustuse kohaselt kasutas. Kulutaotluste esitamise sagedus aasta jooksul sõltub rahastatava meetme liigist ja tingimustest ning mitte kõiki kulutaotlusi ei esitata eelarveaasta lõpul.

Abikõlblikkuse kriteeriumid on määratletud alusaktis, pakkumiskutses, mõnes muus toetusesaajatele suunatud teabedokumendis ja/või toetuslepingu või -otsuse tingimustes. Pärast analüüsi kantakse rahastamiskõlblikud summad kuludesse ja teavitatakse abisaajat võimalikest mitterahastamiskõlblikest summadest.

4.   LAENUDE VÕTMISE JA ANDMISE TEHINGUD

LAENUDE VÕTMISE JA ANDMISE TEHINGUD

Euroopa Liidule on ELi lepingu alusel vastu võetud alusaktidega antud õigus võtta vastu laenuvõtmise programme, et kaasata liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele rahalise abi andmiseks vajalikke rahalisi vahendeid. Euroopa Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi (Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanism ja makromajanduslik finantsabi (MFA)), mille raames ta võib anda laenusid ja rahastada neid võlainstrumentide emiteerimise teel, pakkudes neid kapitaliturgudel või otse finantsasutustele. Kuna vahendeid tõstatatud kompensatsioonitehingud ei ole ELi eelarvele otsest mõju siiski õiguslikust vaatepunktist, võla teenindamise võetud laenude on ELi kohustus.

5.   ELI EELARVE KAITSMINE: FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

ELI EELARVE KAITSMINE: FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

Finantsmäärus ja muud kohaldatavad õigusaktid, mis eelkõige käsitlevad põllumajandust ja ühtekuuluvuspoliitikat, annavad õiguse kontrollida kulusid veel palju aastaid pärast nende kandmist. Vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse juhtumite avastamise korral kohaldatakse sissenõudmist või finantskorrektsioone. Vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse juhtumite avastamine ja nende korrigeerimine toimub kontrollisüsteemide viimases etapis ning on usaldusväärse finantsjuhtimise tõendamise seisukohast keskse tähtsusega.

Mis puudutab toetusi, siis eelarvest kantavate kulude rahastamiskõlblikkust kontrollivad tõendavate dokumentide alusel asjaomased ELi talitused või kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, siis liikmesriikide ametiasutused. Tõendavad dokumendid on sätestatud kohaldatavates õigusaktides või iga toetuse tingimustes. Kontrollisüsteemide kulutasuvuse optimeerimise eesmärgil kontrollitakse otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise korral tõendavaid dokumente lõppmakse taotluste puhul üldiselt põhjalikumalt kui vahemakse taotluste puhul ning seetõttu võidakse sealjuures avastada vahemaksetes vigu, mis parandatakse lõppmakse korrigeerimisega. Lisaks sellele on ELil ja/või liikmesriigil kohustus kontrollida tõendavate dokumentide õigsust, tehes kontrollkäike taotluse esitaja ruumidesse rahastatava meetme rakendamise ajal ja/või (järelkontrolli puhul) hiljem. Kohaldatavate õigusaktidega on komisjoni või liikmesriikide poolt avastatud vigade, eeskirjade eiramise ja pettusega tegelemiseks ette nähtud erinevad menetlused; täpsemat teavet nende kohta võib leida raamatupidamisaruande lisast 6.

6.

6.   FINANTSARUANDLUS

FINANTSARUANDLUS

Raamatupidamise aastaaruanne koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

| (a) | finantsaruanded; |
| --- | --- |

(a)

finantsaruanded;

| (b) | eelarve täitmise aruanne, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest. |
| --- | --- |

(b)

eelarve täitmise aruanne, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.

Komisjon võtab raamatupidamise aastaaruande vastu ja esitab selle auditeerimiseks kontrollikojale ning lõpuks eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks nõukogule ja parlamendile.

Lisaks eespool nimetatud aastaaruannetele koostatakse ka eelarve täitmise kuuaruandeid.

6.1   Finantsaruanded

Finantsaruanded

Komisjoni peaarvepidaja ülesanne on koostada ELi finantsaruanded ja tagada, et need annavad ELi finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude olulistest tahkudest õiglase ülevaate. Aruanded koostatakse vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjadele, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Põhjalikum teave on finantsaruande lisas 1.

1

6.2   Eelarve raamatupidamisarvestus

Eelarve raamatupidamisarvestus

Eelarve täitmise kuu- ja aastaaruannete koostamine on komisjoni peaarvepidaja ülesanne. Ainult komisjoni eelarves on haldusassigneeringud ja tegevusassigneeringud. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Need on mõeldud peamiselt mitmeaastaste meetmete rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

| — | kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuvate tegevustega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib siiski jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale. |
| --- | --- |

—

kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuvate tegevustega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib siiski jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale.

kulukohustuste assigneeringud

| — | maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

maksete assigneeringud

Liigendatud assigneeringute kasutuselevõtmisega tekkis vahe võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahel; see vahe vastab täitmata kulukohustustele ja peegeldab kulukohustuste võtmisest asjaomaste maksete tegemiseni kuluvat ajavahemikku. Neid nimetatakse eelarvelisteks täitmata kulukohustusteks.

7.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

7.1   Audit

Audit

ELi raamatupidamise aastaaruannet ja vahendite haldamist auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda, kes koostab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande. Kontrollikoja põhiülesanne on teostada ELi raamatupidamise aastaaruande sõltumatut välisauditit. Oma tegevuse osana koostab kontrollikoda järgmised dokumendid:

| (1) | aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta; |
| --- | --- |

(1)

aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta;

| (2) | kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust; |
| --- | --- |

(2)

kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust;

| (3) | eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete valdkondade auditite käigus tehtud auditileiud. |
| --- | --- |

(3)

eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete valdkondade auditite käigus tehtud auditileiud.

7.2   Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Eelarvetsükli viimane etapp on asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast raamatupidamise aastaaruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit eelarve täitmisele komisjoni ja teiste ELi eelarvet täitvate ELi asutuste poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb raamatupidamise aastaaruande läbivaatamisel, komisjoni iga-aastasel hindamisaruandel, kontrollikoja aastaaruandel ja komisjoni vastustel, aga ka komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni (ja teised ELi asutused) vastutusest asjaomase eelarve haldamisel ning mis tähistab asjaomase eelarve käsitlemise lõppu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus võib viia üheni järgmisest kolmest tulemusest: heakskiidu andmine, selle edasilükkamine või heakskiidu andmisest keeldumine. Euroopa Parlamendi iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse juurde kuulub tingimata see, et kuulatakse ära volinike vastused Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmete küsimustele nende poliitikavaldkondade kohta. Lõpliku eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruande, sealhulgas konkreetsete tegutsemistaotluse komisjonile, võtab vastu täiskogu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva nõukogu soovituse võtab vastu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu. Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruanne ja nõukogu soovituse põhjal esitatakse igal aastal järelmeetmete aruanne, milles komisjon esitab ülevaate konkreetsetest meetmetest, mida ta on võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitustes esitatud ettepanekute rakendamiseks.

I   OSA

KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD
   (1)

KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD

1

SISUKORD

SISUKORD

Bilanss

Kasumiaruanne

Rahavoogude aruanne

Netovara muutuste aruanne

Finantsaruannete lisad:

| 1. | Peamised arvestuspõhimõtted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilansi lisad |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kasumiaruande lisad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rahavoogude aruande lisad |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tingimuslikud varad ja kohustused ning muud olulised andmed |
| --- | --- |

5.

| 6. | ELi eelarve kaitsmine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rahalise toetuse andmise mehhanismid |
| --- | --- |

7.

| 8. | Finantsriskide juhtimine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seotud osapooli käsitlevad andmed |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bilansipäevajärgsed sündmused |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolideerimise ulatus |
| --- | --- |

11.

BILANSS

BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| PÕHIVARA |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 188 | 149 |
| Kinnisvara ja seadmed | 2.2 | 5 978 | 5 071 |
| Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud | 2.3 | 392 | 374 |
| Finantsvarad | 2.4 | 62 311 | 43 672 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 2.5 | 564 | 289 |
| Eelmaksed | 2.6 | 44 505 | 44 723 |
| | | 113 938 | 94 278 |
| KÄIBEVARA |
| Varud | 2.7 | 138 | 94 |
| Finantsvarad | 2.8 | 1 981 | 3 721 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 2.9 | 14 039 | 9 477 |
| Eelmaksed | 2.10 | 13 238 | 11 007 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.11 | 10 674 | 18 935 |
| | | 40 070 | 43 234 |
| AKTIVA KOKKU | | 154 008 | 137 512 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED |
| Pensionid ja muud töötajahüvitised | 2.12 | (42 503) | (34 835) |
| Eraldised | 2.13 | (1 258) | (1 495) |
| Finantskohustused | 2.14 | (57 232) | (41 179) |
| Muud kohustused | 2.15 | (2 527) | (2 059) |
| | | (103 520) | (79 568) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |
| Eraldised | 2.16 | (806) | (270) |
| Finantskohustused | 2.17 | (15) | (51) |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.18 | (90 083) | (91 473) |
| | | (90 904) | (91 794) |
| PASSIVA KOKKU | | (194 424) | (171 362) |
| NETOVARA | | (40 416) | (33 850) |
| Reservid | 2.19 | 4 061 | 3 608 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (2) | 2.20 | (44 477) | (37 458) |
| NETOVARA | | (40 416) | (33 850) |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

2.1

2.1

188

149

Kinnisvara ja seadmed

2.2

2.2

5 978

5 071

Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud

2.3

2.3

392

374

Finantsvarad

2.4

2.4

62 311

43 672

Nõuded ja sissenõutavad summad

2.5

2.5

564

289

Eelmaksed

2.6

2.6

44 505

44 723

113 938

94 278

KÄIBEVARA

Varud

2.7

2.7

138

94

Finantsvarad

2.8

2.8

1 981

3 721

Nõuded ja sissenõutavad summad

2.9

2.9

14 039

9 477

Eelmaksed

2.10

2.10

13 238

11 007

Raha ja raha ekvivalendid

2.11

2.11

10 674

18 935

40 070

43 234

AKTIVA KOKKU

154 008

137 512

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Pensionid ja muud töötajahüvitised

2.12

2.12

(42 503)

(34 835)

Eraldised

2.13

2.13

(1 258)

(1 495)

Finantskohustused

2.14

2.14

(57 232)

(41 179)

Muud kohustused

2.15

2.15

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

2.16

2.16

(806)

(270)

Finantskohustused

2.17

2.17

(15)

(51)

Kreditoorne võlgnevus

2.18

2.18

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

PASSIVA KOKKU

(194 424)

(171 362)

NETOVARA

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

Reservid

2.19

2.19

4 061

3 608

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (2)

2

2.20

2.20

(44 477)

(37 458)

NETOVARA

NETOVARA

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

KASUMIARUANNE

KASUMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2012 | 2011 |
| PÕHITEGEVUSTULUD |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 3.1 | 130 919 | 124 677 |
| Muud põhitegevustulud | 3.2 | 6 826 | 5 376 |
| | | 137 745 | 130 053 |
| PÕHITEGEVUSKULUD |
| Halduskulud | 3.3 | (9 320) | (8 976) |
| Põhitegevuskulud | 3.4 | (124 633) | (123 778) |
| | | (133 953) | (132 754) |
| PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) | | 3 792 | (2 701) |
| Finantstulud | 3.5 | 2 157 | 1 491 |
| Finantskulud | 3.6 | (1 942) | (1 355) |
| Muudatused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes | | (8 846) | 1 212 |
| Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis | 3.7 | (490) | (436) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (5 329) | (1 789) |

miljonites eurodes

Lisa

2012

2011

PÕHITEGEVUSTULUD

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

3.1

3.1

130 919

124 677

Muud põhitegevustulud

3.2

3.2

6 826

5 376

137 745

137 745

130 053

130 053

PÕHITEGEVUSKULUD

Halduskulud

3.3

3.3

(9 320)

(8 976)

Põhitegevuskulud

3.4

3.4

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(133 953)

(132 754)

(132 754)

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK)

3 792

3 792

(2 701)

(2 701)

Finantstulud

3.5

3.5

2 157

1 491

Finantskulud

3.6

3.6

(1 942)

(1 355)

Muudatused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes

(8 846)

1 212

Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis

3.7

3.7

(490)

(436)

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2012 | 2011 |
| Eelarveaasta majandustulemus | | (5 329) | (1 789) |
| Rahavood põhitegevusest: | 4.2 | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | | 39 | 33 |
| Amortisatsioon | | 405 | 361 |
| Antud laenude (suurenemine)/vähenemine | | (16 062) | (27 692) |
| Nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | (4 837) | 1 605 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (2 013) | (1 534) |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | | (44) | (3) |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | | 299 | 234 |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 16 017 | 27 781 |
| Muude kohustuste suurenemine/vähenemine | | 468 | (45) |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | | (1 390) | 6 944 |
| Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk | | (1 497) | (4 539) |
| Muud mitterahalised liikumised | | 260 | (75) |
| Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 7 668 | (2 337) |
| Rahavood investeerimistegevusest: | 4.3 | | |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine | | (1 390) | (693) |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | (18) | 118 |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | | (837) | (1 497) |
| NETORAHAVOOD | | (8 261) | (3 128) |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) | | (8 261) | (3 128) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.11 | 18 935 | 22 063 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.11 | 10 674 | 18 935 |

miljonites eurodes

Lisa

2012

2011

Eelarveaasta majandustulemus

Eelarveaasta majandustulemus

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Rahavood põhitegevusest:

Rahavood põhitegevusest:

4.2

4.2

Amortisatsioon (finantsvara)

39

33

Amortisatsioon

405

361

Antud laenude (suurenemine)/vähenemine

(16 062)

(27 692)

Nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(4 837)

1 605

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(2 013)

(1 534)

Varude (suurenemine)/vähenemine

(44)

(3)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

299

234

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

16 017

27 781

Muude kohustuste suurenemine/vähenemine

468

(45)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

(1 390)

6 944

Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk

(1 497)

(4 539)

Muud mitterahalised liikumised

260

(75)

Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

7 668

(2 337)

Rahavood investeerimistegevusest:

Rahavood investeerimistegevusest:

4.3

4.3

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

(1 390)

(693)

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(18)

118

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(837)

(1 497)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(8 261)

(8 261)

(3 128)

(3 128)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

(8 261)

(3 128)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.11

2.11

18 935

22 063

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.11

2.11

10 674

18 935

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Reservid (A) | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B) | |
| Õiglase väärtuse reserv | Muud reservid | Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) | Eelarveaasta majandustulemus |
| SALDO 31.12.2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Muutused tagatisfondi reservis | | 165 | (165) | | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | (47) | | | | (47) |
| Muud | | 2 | (30) | | (28) |
| 2010. eelarveaasta eraldatud tulem | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2010. aasta eelarve ülejääk | | | (4 539) | | (4 539) |
| Eelarveaasta majandustulemus | | | | (1 789) | (1 789) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Muutused tagatisfondi reservis | | 168 | (168) | | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | 258 | | | | 258 |
| Muud | | 21 | (19) | | 2 |
| 2011. eelarveaasta eraldatud tulem | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2011. aasta eelarve ülejääk | | | (1 497) | | (1 497) |
| Eelarveaasta majandustulemus | | | | (5 329) | (5 329) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2012 | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

miljonites eurodes

Reservid (A)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B)

Formula

Õiglase väärtuse reserv

Muud reservid

Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk)

Eelarveaasta majandustulemus

SALDO 31.12.2010

SALDO 31.12.2010

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Muutused tagatisfondi reservis

165

(165)

0

Õiglase väärtuse muutused

(47)

(47)

Muud

2

(30)

(28)

2010. eelarveaasta eraldatud tulem

4

17 228

(17 232)

0

Liikmesriikidele tagasimakstud 2010. aasta eelarve ülejääk

(4 539)

(4 539)

Eelarveaasta majandustulemus

(1 789)

(1 789)

SALDO SEISUGA 31.12.2011

SALDO SEISUGA 31.12.2011

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

Muutused tagatisfondi reservis

168

(168)

0

Õiglase väärtuse muutused

258

258

Muud

21

(19)

2

2011. eelarveaasta eraldatud tulem

6

(1 795)

1 789

0

Liikmesriikidele tagasimakstud 2011. aasta eelarve ülejääk

(1 497)

(1 497)

Eelarveaasta majandustulemus

(5 329)

(5 329)

SALDO SEISUGA 31.12.2012

SALDO SEISUGA 31.12.2012

150

150

3 911

3 911

(39 148)

(39 148)

(5 329)

(5 329)

(40 416)

(40 416)

FINANTSARUANNETE LISAD

FINANTSARUANNETE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3) (edaspidi „finantsmäärus”), ja komisjoni 29. oktoober 2012. (4) aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, milles on esitatud üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad.

3

4

Finantsmääruse artikli 143 kohaselt koostab EL oma finantsaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada finantsaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal.

1.2   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Finantsaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest finantsaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 2 ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted, s.o: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte.

Finantsaruannete koostamine kooskõlas eespool nimetatud eeskirjade ja põhimõtetega nõuab, et juhtkond annaks hinnanguid, mis mõjutavad bilansi ja kasumiaruande teatavatel ridadel kajastatud summasid ning tingimuslike varade ja kohustuste kohta avaldatavaid andmeid.

1.3   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud finantsaruanded hõlmavad kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (institutsioonid ja ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid, st kokku 51 kontrollitavat üksust, 5 ühisettevõtet ja 4 sidusettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas 11.1. 2011. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud ühe kontrollitava üksuse (amet) võrra. Kõnealused lisandumised ei avalda konsolideeritud finantsaruannetele märkimisväärset mõju.

11.1

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on ELil õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema vaatlusalusel hetkel rakendatav. Kontrollitavad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

ELi raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine üldeelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Selle otsustamiseks, kas üks või kõik eespool loetletud kriteeriumid on kontrolli kohaldamiseks piisavad, tuleb loomulikult hinnata iga üksust eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest omavahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtted

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel EL ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kas otsene või kaudne kontroll teenusepotentsiaali omava tegevuse üle.

Osakute üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. ELi osa tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste majandustulemustes kajastatakse kasumiaruandes ja ELi osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Ühisettevõtte raamatupidamislik väärtus raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel.

ELi ja tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida EL kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle ELil on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui ELile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest.

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. ELi osa tema sidusettevõtete majandustulemustes kajastatakse kasumiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Sidusettevõtte raamatupidamislik väärtus raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust. ELi ja tema sidusettevõtete vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida ELi kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Juhtudel, mil ELile kuulub vähemalt 20 % investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu finantsinstrumentidena ja need liigitatakse müügivalmis finantsvarade hulka.

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

ELi personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest; kuna EL neid üksuseid aga ei kontrolli, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud; asjaomaste summade kohta täiendava teabe saamiseks vt lisa 11.2.

11.2

1.4   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.4.1   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Finantsaruanded on koostatud miljonites eurodes, sest euro on ELi arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse kasumiaruandes.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,1510 | 25,7870 |
| DKK | 7,4610 | 7,4342 |
| GBP | 0,8161 | 0,8353 |
| HUF | 292,3000 | 314,5800 |
| LVL | 0,6977 | 0,6995 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,0740 | 4,4580 |
| RON | 4,4445 | 4,3233 |
| SEK | 8,5820 | 8,9120 |
| CHF | 1,2072 | 1,2156 |
| JPY | 113,6100 | 100,2000 |
| USD | 1,3194 | 1,2939 |

Valuuta

31.12.2012

31.12.2011

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,1510

25,7870

DKK

7,4610

7,4342

GBP

0,8161

0,8353

HUF

292,3000

314,5800

LVL

0,6977

0,6995

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,0740

4,4580

RON

4,4445

4,3233

SEK

8,5820

8,9120

CHF

1,2072

1,2156

JPY

113,6100

100,2000

USD

1,3194

1,2939

Välisvaluutas nomineeritud ja müügivalmina käsitletavate rahaliste finantsinstrumentide õiglase väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise erinevusega, kajastataksekasumiaruandes. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse kasumiaruandes. Müügivalmina käsitletavate mitterahaliste finantsinstrumentide ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.4.2   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on finantsaruannetes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5   BILANSS

BILANSS

1.5.1   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb ELile ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna kasumiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % |
| Masinad ja seadmed | 10 % – 25 % |
| Mööbel | 10 % – 25 % |
| Inventar ja sisseseade | 10 % – 33 % |
| Sõidukid | 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % |
| Muu materiaalne vara | 10 % – 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

4 %

Masinad ja seadmed

10 % – 25 %

Mööbel

10 % – 25 %

Inventar ja sisseseade

10 % – 33 %

Sõidukid

25 %

Arvutiriistvara

25 %

Muu materiaalne vara

10 % – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse kasumiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul EL kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna kasumiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna kasumiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4   
  Investeeringud

Investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osaluste üle sidus- ja ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Omakapitali maksumust korrigeeritakse, et võtta arvesse ELi osa sidus- ja ühisettevõtete netovarade suurenemises või vähenemises pärast arvelevõtmist, kui on märke väärtuse langusest, ning vajadusel hinnatakse see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisale 1.5.3. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

1.5.3

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse müügivalmis varadeks (vt lisa 1.5.5) ja sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

1.5.5

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust iga investeeringu puhul eraldi kas soetusmaksumuse või omistatava vara puhasväärtuse (NAV) alusel. Õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit kajastatakse reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina kasumiaruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis.

1.5.5   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Liigitus

Liigitus

EL liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui EL on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse.võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida EL kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes EL kavatseb need võõrandada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks bilansipäevani jäänud tähtaeg. Müügivalmis finantsvaradeks liigitatakse ka investeeringud konsolideerimata üksustesse ja muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud), mille üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil EL võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna kasumiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Laenatud vahendite arvelt antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

| — | ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. |
| --- | --- |

—

ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

| — | Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. |
| --- | --- |

—

Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

| — | Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse kasumiaruandes. |
| --- | --- |

—

Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse kasumiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa Liit on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

| i) | Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse kasumiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. |
| --- | --- |

i)

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse kasumiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

| ii) | Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse kasumiaruandes. |
| --- | --- |

ii)

Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse kasumiaruandes.

| iii) | Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. |
| --- | --- |

iii)

Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

| iv) | Seejärel kajastatakse müügivalmis finantsvarasid õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist kasumiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse kasumiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.
  Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.
  Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum. |
| --- | --- |

iv)

Seejärel kajastatakse müügivalmis finantsvarasid õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist kasumiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse kasumiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

EL hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

a)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse kasumiaruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit kasumiaruandes.

b)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate finantsvarade väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem kasumiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse kasumiaruandes. Kasumiaruandes kajastatud omakapitaliinstrumentide väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata kasumiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmis finantsvarana käsitletava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit kasumiaruandes.

1.5.6   
  Varud

Varud

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida EL kannaksid vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse ELile tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuluna) ja tagasi makstud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, kuludesse kantud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

1.5.8   
  Nõuded

Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et ELil ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse kasumiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa 1.5.14.

1.5.14

1.5.9   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud käibevaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10   
  Pensionid ja muud töötajahüvitised

Pensionid ja muud töötajahüvitised

Pensionikohustused

Pensionikohustused

EL haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Kindlaksmääratud hüvitistel põhinevate pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad aktuaarid proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

projected unit credit method

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatiliste prognooside muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata kasumiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult kasumiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguse omandamise eelperiood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

EL pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond. Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav aktuaarne arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.11   
  Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui ELil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.5.12   
  Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks (võetud laenud). Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse kasumiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse kasumiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisa 1.5.5).

1.5.5

1.5.13   
  Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa ELi kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14   
  Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse finantsaruannetes viitlaekumine.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.6   KASUMIARUANNE

KASUMIARUANNE

1.6.1   
  Tulud

Tulud

Mittekaubanduslik tulu

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ELi tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võib EL saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta Euroopa Komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa Komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta (25 %). Lisaks sellele kajastatakse kasumiaruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| — | kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse; |
| --- | --- |

—

kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse;

| — | või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

—

või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahvi põhisumma siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatis.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv nõudena üles. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa Komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Kaubanduslik tulu

Kaubanduslik tulu

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulud ja -kulud

Intressitulud ja -kulud

Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse kasumiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2   
  Kulud

Kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Mittekaubanduslikud kulud on ELile iseloomulikud ning moodustavad suurema osa tema kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varadTingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile; või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest: ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks oleks nõutav vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, ning harvaesinevatel juhtudel, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

2.   BILANSI LISAD

PÕHIVARA

PÕHIVARA

2.1   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2011 | 301 |
| Soetamine | 89 |
| Võõrandamine | (11) |
| Muud muutused | 0 |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2012 | 379 |
| Kogunenud amortisatsioon 31.12.2011 | (152) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (39) |
| Võõrandamine | 4 |
| Muud muutused | (4) |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2012 | (191) |
| Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2012. aasta seisuga | 188 |
| Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga | 149 |

miljonites eurodes

Summa

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2011

301

Soetamine

89

Võõrandamine

(11)

Muud muutused

0

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2012

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2012

379

379

Kogunenud amortisatsioon 31.12.2011

(152)

Aasta amortisatsioonikulud

(39)

Võõrandamine

4

Muud muutused

(4)

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2012

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2012

(191)

(191)

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2012. aasta seisuga

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2012. aasta seisuga

188

188

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga

149

149

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2   KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

Ehitamisel oleva vara all on 31. detsembri 2012. aasta seisuga kajastatud 660 miljoni euro (2011. aastal 219 miljoni euro) väärtuses varasid, mis seonduvad Galileo projektiga, s.o ELi ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga, mille ehitamisel on abiks Euroopa Kosmoseagentuur. Valmimisel koosneb süsteem 30 satelliidist, kahest juhtimiskeskusest ja 16 maapealsest jaamast. Bilansis esitatud summa kajastab kapitaliseeritavaid kulusid, mida komisjon on selle projektiga seoses kandnud alates 22. oktoobrist 2011, mil saadeti edukalt orbiidile süsteemi kaks esimest satelliiti. Nagu eelmises raamatupidamise aastaaruandes selgitatud, käsitles komisjon enne seda kuupäeva projekti teadusuuringute etapis olevana, mistõttu kõik kantud kulud kanti kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega kuludesse. Alates projekti algusest kuni kehtiva finantsraamistiku lõpuni moodustavad kavandatavad kulud 3 837 miljonit eurot. Järgmises finantsraamistikus nähakse ette veel 5 400 miljonit eurot kulusid järgnevale: süsteemi täielik kasutuselevõtt, selle kasutamine, Galileo teenuste osutamine kuni 2020. aastani ja järgmise satelliitide põlvkonna ettevalmistamine. Seda rahastatakse juba täielikult ELi eelarvest. 2012. aastal kajastati kuludes 13 miljonit eurot mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid.

Bilansipäeva seisuga on alates 2011. aasta oktoobrist orbiidile saadetud neli satelliiti ja kui nende testimine seejärel lõpule jõuab, lõpeb ka projekti orbiidil kontrollimise etapp. Seda etappi on ühiselt rahastanud EL ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ning kooskõlas nende kahe poole vahel sõlmitud toetuslepinguga annab ESA ehitatud varad ELile ametlikult üle. Varade juriidiline üleandmine nõuab ESA nõukogu nõusolekut. Sealjuures tuleb märkida, et välja arvatud kaks riiki (Norra ja Šveits), on kõik ESA liikmesriigid ka ELi liikmesriigid. Komisjonil ei ole praegu mingit põhjust arvata, et mõni ESA liige võiks üleandmise blokeerida.

KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Maa ja hooned | Seadmed ning varustus | Sisustus ja sõidukid | Arvutiriistvara | Muu materiaalne vara | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Soetamine | 96 | 42 | 22 | 52 | 11 | 511 | 583 | 1 317 |
| Võõrandamine | (26) | (23) | (21) | (54) | (11) | 0 | 0 | (135) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 102 | 8 | 0 | 12 | 0 | (14) | (111) | (3) |
| Muud muutused | 24 | 3 | 3 | 11 | 3 | (1) | 1 | 44 |
| Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga | 4 314 | 558 | 233 | 578 | 231 | 3 181 | 1 118 | 10 213 |
| Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (138) | (45) | (20) | (67) | (21) | (114) | | (405) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Võõrandamine | 3 | 23 | 21 | 51 | 10 | 5 | | 113 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | — | 0 | 0 | (11) | 0 | 14 | | 3 |
| Muud muutused | (3) | (2) | (1) | (13) | (2) | (7) | | (28) |
| Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga | (2 137) | (449) | (166) | (436) | (150) | (897) | | (4 235) |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2012 | 2 177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2 284 | 1 118 | 5 978 |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2011 | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |

miljonites eurodes

Maa ja hooned

Seadmed ning varustus

Sisustus ja sõidukid

Arvutiriistvara

Muu materiaalne vara

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

4 118

528

229

557

228

2 685

645

8 990

Soetamine

96

42

22

52

11

511

583

1 317

Võõrandamine

(26)

(23)

(21)

(54)

(11)

0

0

(135)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

102

8

0

12

0

(14)

(111)

(3)

Muud muutused

24

3

3

11

3

(1)

1

44

Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

4 314

4 314

558

558

233

233

578

578

231

231

3 181

3 181

1 118

1 118

10 213

10 213

Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

(1 999)

(425)

(166)

(396)

(137)

(796)

(3 919)

Aasta amortisatsioonikulud

(138)

(45)

(20)

(67)

(21)

(114)

(405)

Tühistatud amortisatsioonikulud

0

0

0

0

0

1

1

Võõrandamine

3

23

21

51

10

5

113

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

—

0

0

(11)

0

14

3

Muud muutused

(3)

(2)

(1)

(13)

(2)

(7)

(28)

Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga

Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga

(2 137)

(2 137)

(449)

(449)

(166)

(166)

(436)

(436)

(150)

(150)

(897)

(897)

(4 235)

(4 235)

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2012

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2012

2 177

2 177

109

109

67

67

142

142

81

81

2 284

2 284

1 118

1 118

5 978

5 978

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2011

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2011

2 119

103

63

161

91

1 889

645

5 071

Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all (vt ka lisad 2.15 ja 2.18.1). KAPITALIRENT

2.15

2.18.1

KAPITALIRENT

KAPITALIRENT

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Kumulatiivsed kulud | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad | Koguväärtus | Varaga seoses kantud täiendavad kulud | Vara väärtus | Amortisatsioon | Bilansiline netomaksumus |
| (A) | Alla 1 aasta | Üle 1 aasta | Üle 5 aasta | Kohustused kokku
  (B) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | =(A+B+C+D) |
| Maa ja hooned | 992 | 63 | 342 | 1 686 | 2 091 | 3 083 | 61 | 3 144 | (877) | 2 267 |
| Muu materiaalne vara | 18 | 7 | 11 | 1 | 19 | 37 | — | 37 | (20) | 17 |
| Kokku seisuga 31.12.2012 | 1 010 | 70 | 353 | 1 687 | 2 110 | 3 120 | 61 | 3 181 | (897) | 2 284 |
| Intressid | | 85 | 307 | 502 | 893 | | | | | |
| Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus seisuga 31.12.2012 kokku | | 155 | 660 | 2 189 | 3 003 |
| Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus seisuga 31.12.2011 kokku | | 153 | 608 | 1 859 | 2 620 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

Kumulatiivsed kulud

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Koguväärtus

Varaga seoses kantud täiendavad kulud

Vara väärtus

Amortisatsioon

Bilansiline netomaksumus

(A)

Alla 1 aasta

Üle 1 aasta

Üle 5 aasta

Kohustused kokku

(B)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

=(A+B+C+D)

Maa ja hooned

992

63

342

1 686

2 091

3 083

61

3 144

(877)

2 267

2 267

Muu materiaalne vara

18

7

11

1

19

37

—

37

(20)

17

17

Kokku seisuga 31.12.2012

1 010

70

353

1 687

2 110

3 120

61

3 181

(897)

2 284

Intressid

85

307

502

893

Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus seisuga 31.12.2012 kokku

155

660

2 189

3 003

Minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtus seisuga 31.12.2011 kokku

153

608

1 859

2 620

2.3   KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Osalused ühisettevõtetes | 2.3.1 | 42 | 62 |
| Osalused sidusettevõtetes | 2.3.2 | 350 | 312 |
| Kokku | | 392 | 374 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Osalused ühisettevõtetes

2.3.1

2.3.1

42

62

Osalused sidusettevõtetes

2.3.2

2.3.2

350

312

Kokku

392

374

2.3.1   
  Osalused ühisettevõtetes

Osalused ühisettevõtetes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | IMI | FCH | Kokku |
| Summa seisuga 31. detsember 2011 | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |
| Osamaksud | — | 70 | 116 | 98 | 54 | 338 |
| Osalus neto majandustulemuses | — | (70) | (106) | (91) | (91) | (358) |
| Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |

miljonites eurodes

Galileo

SESAR

ITER

IMI

FCH

Kokku

Summa seisuga 31. detsember 2011

0

0

0

25

37

62

Osamaksud

—

70

116

98

54

338

Osalus neto majandustulemuses

—

(70)

(106)

(91)

(91)

(358)

Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga

0

0

0

0

10

10

32

32

0

0

42

42

Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELile on tema osaluse protsendi põhjal ühisettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Põhivara | 226 | 211 |
| Käibevara | 106 | 123 |
| Pikaajalised kohustused | 0 | 0 |
| Lühiajalised kohustised | (291) | (314) |
| Tulud | 8 | 8 |
| Kulud | (427) | (379) |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Põhivara

226

211

Käibevara

106

123

Pikaajalised kohustused

0

0

Lühiajalised kohustised

(291)

(314)

Tulud

8

8

Kulud

(427)

(379)

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

2006. aasta lõpus alustati ühisettevõtte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. Kuna kõnealune majandusüksus oli 2012. aastal mitteaktiivne ja selle likvideerimine jätkus, siis tulud ja kulud puudusid.

Ühisettevõte SESAR

Ühisettevõte SESAR

Selle ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kiire rakendamine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjoni osalus SESARis 46,12 %. SESARi jaoks ettenähtud komisjoni toetuse kogusumma aastatel 2007-2013 on (soovituslikult) 700 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab 157 miljonit eurot.

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER)

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER)

ITER hõlmab ELi ning Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike. ITER loodi selleks, et hallata ITERi rajatisi, soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika ameti (Fusion for Energy Agency) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Juriidiliselt käsitatakse nende kõigi osamaksu Euratomi osamaksuna ITERile, sest liikmesriigid ja Šveits ei ole ise ITERi osanikud. Kuna ELil on juriidiliselt ITERi ühisettevõttes osalus, peab komisjon kajastama seda osalust oma raamatupidamise aastaaruandes. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjoni osalus ITERis 44,25 %. ITERi jaoks ettenähtud Euratomi osamaksu kogusumma aastatel 2007-2041 on (soovituslikult) 8 949 miljonit eurot.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis avaliku ja erasektori partnerlused, mida rakendatakse ühisettevõtete kaudu aluslepingu artikli 187 tähenduses, on loodud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava eesmärkide rakendamiseks. Selles rubriigis on kajastatud IMI ja FCH, ent kolme muud algatust (ARTEMIS, Clean Sky ja ENIAC), mida juriidiliselt nimetatakse küll ühisettevõteteks, tuleb raamatupidamise seisukohast käsitada sidusettevõtetena (ning seega on need kaasatud lisasse 2.3.2), sest komisjonil on nende üle oluline mõju, mitte ühiskontroll.

2.3.2

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus (IMI)

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus (IMI)

IMI ühisettevõtte kaudu toetatakse konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja assotsieerunud riikides, et edendada teadusinvesteeringuid bioloogiliste ravimite sektorisse, ning ergutatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) algatuses osalema. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjoni osalus IMIs 78,58 %. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 1 miljard eurot.

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

Ühisettevõtte eesmärk on avaliku ja erasektori vahendite kombineerimine teadustegevuse tugevdamiseks, et parandada Euroopa teadusalaste jõupingutuste üldist tõhusust ning kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjoni osalus FCHs 80,6 %. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 470 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab 12 miljonit eurot.

2.3.2   
  Osalused sidusettevõtetes

Osalused sidusettevõtetes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | Kokku |
| Summa seisuga 31. detsember 2011 | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |
| Osamaksud | — | 22 | 97 | 16 | 135 |
| Osalus netokasumis/(-kahjumis) | 9 | (22) | (97) | (22) | (132) |
| Muud kapitaliosaluse muutused | 35 | — | — | — | 35 |
| Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |

miljonites eurodes

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Kokku

Summa seisuga 31. detsember 2011

292

0

0

20

312

312

Osamaksud

—

22

97

16

135

135

Osalus netokasumis/(-kahjumis)

9

(22)

(97)

(22)

(132)

(132)

Muud kapitaliosaluse muutused

35

—

—

—

35

35

Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga

336

336

0

0

0

0

14

14

350

350

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELile on tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Varad | 505 | 460 |
| Kohustused | (191) | (162) |
| Tulud | 33 | 28 |
| Puudujääk | (177) | (182) |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Varad

505

460

Kohustused

(191)

(162)

Tulud

33

28

Puudujääk

(177)

(182)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF) on ELi finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). Komisjon on oma rahalisest osalusest sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 720 miljonit eurot.

| miljonites eurodes |
| --- |
| EIF | EIFi kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 3 000 | 900 |
| Sissemakstud | (600) | (180) |
| Sissenõudmata | 2 400 | 720 |

miljonites eurodes

EIF

EIFi kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

3 000

900

Sissemakstud

(600)

(180)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

2 400

2 400

720

720

Ühisettevõte ARTEMIS

Ühisettevõte ARTEMIS

See üksus loodi ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides koostöös erasektoriga. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 420 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus on 5 miljonit eurot (kusjuures komisjoni osalus on 95,2 %).

Ühisettevõte „Clean Sky”

Ühisettevõte „Clean Sky”

Selle üksuse eesmärk on kiirendada keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist ELis ning eelkõige luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 800 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus on 48 miljonit eurot (kusjuures komisjoni osalus on 62,89 %)

Ühisettevõte ENIAC

Ühisettevõte ENIAC

ENIACi eesmärk on leppida ühiselt kokku teadusuuringute kava nanoelektroonika valdkonnas, et seada teadusuuringute prioriteedid põhipädevuste arendamiseks ja vastuvõtmiseks selles valdkonnas. Nende eesmärkide poole püüeldakse avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada uurimis- ja arendustegevust projektide kujul. ELi kulukohustuste kogusumma on 450 miljonit eurot. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus ENIACis 95,90 %.

2.4   PIKAAJALISED FINANTSVARAD

PIKAAJALISED FINANTSVARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 4 870 | 2 272 |
| Laenud | 2.4.2 | 57 441 | 41 400 |
| Kokku | | 62 311 | 43 672 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

4 870

2 272

Laenud

2.4.2

2.4.2

57 441

41 400

Kokku

62 311

43 672

2.4.1   
  Müügivalmis pikaajalised finantsvarad

Müügivalmis pikaajalised finantsvarad

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Tagatisfond (5) | 1 327 | 1 475 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1 102 | — |
| BUFI investeeringud | 832 | — |
| Riskijagamisrahastu | 593 | — |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend | 52 | — |
| Euroopa Kemikaaliamet | 52 | — |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | 188 | 188 |
| Riskikapitali tehingud | 123 | 134 |
| ETFi käivitusprogramm | 305 | 234 |
| Muud müügivalmis investeeringud | 296 | 241 |
| Kokku | 4 870 | 2 272 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Tagatisfond (5)

5

1 327

1 475

Likvideeritav ESTÜ

1 102

—

BUFI investeeringud

832

—

Riskijagamisrahastu

593

—

TEN-T projektide laenutagamisvahend

52

—

Euroopa Kemikaaliamet

52

—

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

188

188

Riskikapitali tehingud

123

134

ETFi käivitusprogramm

305

234

Muud müügivalmis investeeringud

296

241

Kokku

4 870

2 272

Selleks et paremini kajastada majandusolukorda, liigitatakse müügivalmis finantsvarad alates 2012. aastast vastavalt nende järelejäänud tähtajale bilansipäeval. Vara, mille tähtaeg aruandepäeval on pikem kui 1 aasta, esitatakse pikaajalise varana, ning vara, mille tähtaeg möödub enne 2013. aasta lõppu, esitatakse lühiajalise varana (vt punkt 2.8). Erinevalt 2011. aastast ei sisalda tagatisfondi eespool nimetatud 2012. aasta summa raha ja raha ekvivalente (2011. aastal 302 miljonit eurot) ega seonduvaid kohustusi (2011. aastal 1 miljon eurot). Kui 2011. aasta aruanne oleks koostatud praeguse lähenemisviisi kohaselt, oleksid võrreldavad andmed olnud järgmised:

2.8

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Tagatisfond (6) | 1 327 | 973 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1 102 | 982 |
| BUFI investeeringud | 832 | 588 |
| Riskijagamisrahastu | 593 | 365 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend | 52 | 47 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 52 | 91 |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | 188 | 188 |
| Riskikapitali tehingud | 123 | 134 |
| ETFi käivitusprogramm | 305 | 234 |
| Muud müügivalmis investeeringud | 296 | 241 |
| Kokku | 4 870 | 3 843 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Tagatisfond (6)

6

1 327

973

Likvideeritav ESTÜ

1 102

982

BUFI investeeringud

832

588

Riskijagamisrahastu

593

365

TEN-T projektide laenutagamisvahend

52

47

Euroopa Kemikaaliamet

52

91

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

188

188

Riskikapitali tehingud

123

134

ETFi käivitusprogramm

305

234

Muud müügivalmis investeeringud

296

241

Kokku

4 870

3 843

Tagatisfond

Tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille EL on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene. Tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, millest kaetakse ELi poolt tagatud laene makseviivituse korral. Tagatisfondi rahastatakse ELi üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %-le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud maksekohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise realiseerima. Iga-aastane ülejääk makstakse tuluna ELi eelarvesse tagasi.

Euroopa Liit peab moodustama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kanda. Kõnealune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % eelarveaasta lõpu seisuga veel tagasi maksmata laenudest.

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava ESTÜ puhul on kõik müügivalmis finantsvarad eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid. 31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustasid võlaväärtpaberid, mille lõpptähtaeg saabub 2013. aasta jooksul, õiglases väärtuses väljendatuna 490 miljonit eurot (2011. aastal 481 miljonit eurot).

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

Alates 1. jaanuarist 2010 teostab ajutiselt makstud trahvide haldust komisjon spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatavatesse finantsinstrumentidesse.

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastut haldab EIP ja komisjoni investeerimisportfelli kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt abikõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Ajavahemikuks 2007-2013 on komisjoni eelarves selleks ette nähtud kokku kuni 1 miljard eurot, millest kuni 800 miljonit eurot on ette nähtud eriprogrammi „Koostöö” ja kuni 200 miljonit eurot eriprogrammi „Võimekus” raames. EIP on võtnud kohustuse eraldada sama suur summa.

31. detsembri 2012. aasta seisuga ulatus komisjoni ning lisaks EFTA ja kolmandate riikide osalus riskijagamisrahastus 1 006 miljonit euroni. EIP investeeris selle võlakirjadesse (mille õiglane väärtus 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli 754 miljonit eurot) ja tähtajalistesse hoiustesse (314 miljonit eurot). Lisas 5.2.1 tingimusliku kohustusena esitatud nõue summas 948 miljonit eurot kujutab endast 31. detsembri 2012. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks riskijagamisrahastu raames EIP antud laenude või tagatiste puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on rahastusse maksnud.

5.2.1

TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT)

TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT)

TEN-T (üleeuroopaliste transpordivõrkude) projektide laenutagamisvahendist antakse tagatisi tuluga seotud riski leevendamiseks TEN-T projektide algusaastatel. Eeskätt kaetakse tagatisega täielikult valmisolekukrediidiliinid, mida kasutatakse üksnes juhul, kui projekti rahavoogudest ei piisa kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade teenindamiseks. Nimetatud meetme puhul on tegemist komisjoni ja EIP ühise finantstootega ning TEN-T määruse alusel on ELi eelarvest selle jaoks sihtotstarbeliselt ette nähtud 500 miljonit eurot, mis eraldatakse ajavahemikus 2007-2013. Ka EIP eraldab selle meetme jaoks 500 miljonit eurot, nii et kogu kasutadaolev summa on 1 miljard eurot.

31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjon maksnud LGTTsse 155 miljonit eurot. EIP on selle investeerinud võlakirjadesse (mille õiglane väärtus 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli 75 miljonit eurot) ja tähtajalistesse hoiustesse (88 miljonit eurot). 2012. aasta lõpuks oli alla kirjutatud 523 miljoni euro suuruses summas laenulepinguid, mis on kaetud kõnealuse tagatisega. Tingimusliku kohustusena kajastatud nõue (lisa 5.2.1) summas 39 miljonit eurot kujutab endast 31. detsembri 2011. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks LGTT tegevuse raames EIP poolt antud laenude puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. See moodustab 7,4 % tagatud kogusummast. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on sellesse meetmesse maksnud.

5.2.1

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

| miljonites eurodes |
| --- |
| EBRD | EBRD kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 29 601 | 900 |
| Sissemakstud | (6 202) | (188) |
| Sissenõudmata | 23 399 | 712 |

miljonites eurodes

EBRD

EBRD kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

29 601

900

Sissemakstud

(6 202)

(188)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

23 399

23 399

712

712

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingute raames antakse finantsvahendajatele summasid omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Neid haldab EIP ja neid rahastatakse Euroopa naabruspoliitika raames.

ETFi käivitusprogramm

ETFi käivitusprogramm

ETFi käivitusprogramm hõlmab EIFi halduses olevat kasvu ja tööhõivet käsitlevat programmi, mitmeaastast programmi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning tehnosiirde katseprojekte. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse. Eelarveaasta lõpu seisuga oli ETFi käivitusprogrammiga seoses kulukohustustega seotud veel 122 miljonit eurot, mida vahendite saajad ei olnud veel kasutusse võtnud.

Muud müügivalmis investeeringud

Muud müügivalmis investeeringud

Peamised muude pikaajaliste müügivalmis investeeringutena kajastatud summad on seotud Euroopa Kagu-Euroopa fondi (113 miljonit eurot) ja Loodussäästliku Majanduskasvu Fondiga (39 miljonit eurot) ning fondiga GEEREF 68 miljonit eurot).

Euroopa Kagu-Euroopa fondi

Loodussäästliku Majanduskasvu Fondiga

fondiga GEEREF

2.4.2   
  Pikaajalised laenud

Pikaajalised laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud | 2.4.2.1 | 162 | 170 |
| Laenatud vahenditest antud laenud | 2.4.2.2 | 57 279 | 41 230 |
| Kokku | | 57 441 | 41 400 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud

2.4.2.1

2.4.2.1

162

170

Laenatud vahenditest antud laenud

2.4.2.2

2.4.2.2

57 279

41 230

Kokku

57 441

41 400

2.4.2.1   Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Eritingimustega laenud | ESTÜ eluasemelaenud | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2011 | 151 | 19 | 170 |
| Uued laenud | — | — | — |
| Tagasimaksed | (17) | (4) | (21) |
| Vahetuskursi erinevused | 1 | — | 1 |
| Bilansilise maksumuse muutused | 11 | 1 | 12 |
| Kokku seisuga 31.12.2012 | 146 | 16 | 162 |

miljonites eurodes

Eritingimustega laenud

ESTÜ eluasemelaenud

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2011

151

19

170

Uued laenud

—

—

—

Tagasimaksed

(17)

(4)

(21)

Vahetuskursi erinevused

1

—

1

Bilansilise maksumuse muutused

11

1

12

Kokku seisuga 31.12.2012

146

16

162

Soodsa intressimääraga eritingimustega laenusid antakse kolmandate riikidega tehtava koostöö raames. Kõigi summade tagasimakse tähtaeg saabub rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu.Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 7,73–14,507 %.

2.4.2.2.   Laenatud vahenditest antud laenud

Laenatud vahenditest antud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Uued laenud | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Tagasimaksed | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Bilansilise maksumuse muutused | (1) | (2) | (2) | 332 | (4) | 323 |
| Kokku seisuga 31.12.2012 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 |
| Tähtajaga alla 1 aasta | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Tähtajaga üle 1 aasta | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 279 |

miljonites eurodes

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Uued laenud

39

—

—

15 800

—

15 839

Tagasimaksed

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

—

5

5

Bilansilise maksumuse muutused

(1)

(2)

(2)

332

(4)

323

Kokku seisuga 31.12.2012

549

425

11 623

44 476

221

57 294

Tähtajaga alla 1 aasta

15

—

—

—

—

15

Tähtajaga üle 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

221

221

57 279

57 279

Nende summade märkimisväärne suurenemine tuleneb 2012. aasta jooksul välja makstud EFSMi laenudest ning see peegeldub ka ELi võetud laenude suurenemises (vt lisa 2.14). Täpsem teave laenuvõtmise ja -andmise tegevuse kohta on esitatud lisas 7.

2.14

7

2.5   PIKAAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

PIKAAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Liikmesriigid | 545 | 268 |
| Muud | 19 | 21 |
| Kokku | 564 | 289 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Liikmesriigid

545

268

Muud

19

21

Kokku

564

289

Eespool toodud nõuetest seondub 550 miljonit eurot (2011. aastal 273 miljonit eurot) mittekaubanduslike tehingutega.

Liikmesriikide vastu olevate nõuete suurenemine seondub täitmata raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise otsustega EAGFi ja maaelu arengu valdkonnas.

2.6   PIKAAJALISED EELMAKSED

PIKAAJALISED EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Eelmaksed | 2.6.1 | 40 790 | 40 625 |
| Kulude eelmaksed | 2.6.2 | 3 715 | 4 098 |
| Kokku | | 44 505 | 44 723 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Eelmaksed

2.6.1

2.6.1

40 790

40 625

Kulude eelmaksed

2.6.2

2.6.2

3 715

4 098

Kokku

44 505

44 723

2.6.1   
  Eelmaksed

Eelmaksed

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida komisjon teatavatel juhtudel nõuab eelmaksete tegemisel abisaajatelt, kes ei ole liikmesriigid. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nominaalväärtus 1 348 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 1 059 miljonit eurot (2011. aastal vastavalt 1 330 miljonit eurot ja 1 083 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist; 2012. aastal ulatus väljamakstud eelmaksete kogusumma 4 miljardi euroni (2011. aastal 3,3 miljardit eurot). See fond on EList eraldiseisev majandusüksus ega ole käesolevas raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud vt lisa11.2.3.

11.2.3

| miljonites eurodes |
| --- |
| Eelarve täitmise viis | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 1 249 | 1 219 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 1 042 | 774 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 677 | 697 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 37 214 | 37 249 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 592 | 686 |
| Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed | 16 | — |
| Kokku | 40 790 | 40 625 |

miljonites eurodes

Eelarve täitmise viis

31.12.2012

31.12.2011

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

1 249

1 219

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

1 042

774

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

677

697

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

37 214

37 249

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

592

686

Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed

16

—

Kokku

40 790

40 625

Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad 2007.–2013. aasta programmiperioodi struktuurimeetmetega, st Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondiga (23,9 miljardit eurot), Sotsiaalfondiga (ESF) (6 miljardit eurot), Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) (6,1 miljardit eurot) ja Kalandusfondiga (0,6 miljardit eurot). Kuna paljud neist projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana.

Eelmaksed moodustavad suure osa ELi koguvaradest ja seepärast pööratakse neile nõuetekohaselt ja regulaarselt tähelepanu. Tuleks märkida, et eelmakse summade tase eri programmides peab olema piisav, et tagada abisaajale projekti alustamiseks vajalikud käibevahendid, kaitstes samal aja ka ELi finantshuvisid ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid. Komisjon on eelmaksete jälgimise parandamiseks kõiki neid aspekte nõuetekohaselt arvesse võtnud.

2.6.2   
  Kulude eelmaksed

Kulude eelmaksed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finantskorraldusvahendid | 2 717 | 3 378 |
| Abikavad | 998 | 720 |
| Kokku | 3 715 | 4 098 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Finantskorraldusvahendid

2 717

3 378

Abikavad

998

720

Kokku

3 715

4 098

Struktuurifondide raames elluviidavate programmide (2007-2013) raames võib teha ELi eelarvest makseid liikmesriikidele, et anda panus finantskorraldusvahenditesse (olgu need siis laenude, omakapitaliinvesteeringute või tagatiste vormis), mille on loonud ja mida haldavad liikmesriigid. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad ELi omandisse (nagu ka tavapärased eelmaksed) ja seega käsitletakse neid komisjoni bilansis varana. Siiski ei kohusta alusaktid liikmesriike esitama komisjonile nende ettemaksete kasutamise kohta regulaarselt aruandeid ja mõnel juhul isegi mitte neid komisjonile esitatavates kuluaruannetes eraldi kindlaks määrama. Seetõttu on iga aasta lõpus sellele varale omistatav väärtus hinnanguline ja tugineb liikmesriikidelt nende vahendite kasutamise kohta saadud teabele.

Abikavade rubriigis esitatud summa kajastab komisjonipoolset hinnangut mitmesuguste abikavade (riigiabi, EAGFi turumeetmed) tasaarvestamata ettemaksetele.

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

2.7   VARUD

VARUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 81 | 78 |
| Muud | 57 | 16 |
| Kokku | 138 | 94 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Teadusotstarbelised materjalid

81

78

Muud

57

16

Kokku

138

94

2.8   LÜHIAJALISED FINANTSVARAD

LÜHIAJALISED FINANTSVARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.8.1 | 1 858 | 3 619 |
| Laenud | 2.8.2 | 123 | 102 |
| Kokku | | 1 981 | 3 721 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Müügivalmis finantsvarad

2.8.1

2.8.1

1 858

3 619

Laenud

2.8.2

2.8.2

123

102

Kokku

1 981

3 721

2.8.1   
  Lühiajalised müügivalmis finantsvarad

Lühiajalised müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarasid ostetakse nendesse investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või hoitakse selleks, et luua konkreetne varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa likviidsuse tagamise vajadusest või intressimäärade muutusest lähtuvalt. Järgmises tabelis on esitatud ülevaade müügivalmis finantsvaradest, mille tähtaeg lõpeb enne 2013. aasta lõppu:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Tagatisfond | 268 | — |
| Likvideeritav ESTÜ | 490 | 1 463 |
| BUFI investeeringud | 845 | 1 358 |
| Riskijagamisrahastu | 160 | 547 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend | 23 | 97 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 69 | 151 |
| Muud müügivalmis investeeringud | 3 | 3 |
| Kokku | 1 858 | 3 619 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Tagatisfond

268

—

Likvideeritav ESTÜ

490

1 463

BUFI investeeringud

845

1 358

Riskijagamisrahastu

160

547

TEN-T projektide laenutagamisvahend

23

97

Euroopa Kemikaaliamet

69

151

Muud müügivalmis investeeringud

3

3

Kokku

1 858

3 619

Nagu on selgitatud lisas 2.4.1, on alates 2012. aastast muudetud müügivalmis finantsvarade kajastamist. Kui 2011. aasta aruanne oleks lähtunud samasugusest käsitlusest, oleksid võrreldavad näitajad järgmised:

2.4.1

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Tagatisfond | 268 | 201 |
| Likvideeritav ESTÜ | 490 | 481 |
| BUFI investeeringud | 845 | 770 |
| Riskijagamisrahastu | 160 | 182 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend | 23 | 49 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 69 | 60 |
| Muud müügivalmis investeeringud | 3 | 3 |
| Kokku | 1 858 | 1 746 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Tagatisfond

268

201

Likvideeritav ESTÜ

490

481

BUFI investeeringud

845

770

Riskijagamisrahastu

160

182

TEN-T projektide laenutagamisvahend

23

49

Euroopa Kemikaaliamet

69

60

Muud müügivalmis investeeringud

3

3

Kokku

1 858

1 746

2.8.2   
  Lühiajalised laenud

Lühiajalised laenud

Selles rubriigis on kajastatud laenud, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on alla 12 kuu (täpsem teave selle kohta on esitatud lisas 2.4.2.2. Siin rubriigis on kajastatud ka Euroopa välisteenistuse ja likvideeritava ESTÜ tähtajalised hoiused (vastavalt 42 miljonit eurot ja 22 miljonit eurot).

2.4.2.2

2.9   LÜHIAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LÜHIAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Trahvid | 2.9.1 | 4 090 | 3 125 |
| Liikmesriigid | 2.9.2 | 6 270 | 2 693 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2.9.3 | 3 368 | 3 267 |
| Muud nõuded ja sissenõutavad summad | 2.9.4 | 311 | 392 |
| Kokku | | 14 039 | 9 477 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Trahvid

2.9.1

2.9.1

4 090

3 125

Liikmesriigid

2.9.2

2.9.2

6 270

2 693

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

2.9.3

2.9.3

3 368

3 267

Muud nõuded ja sissenõutavad summad

2.9.4

2.9.4

311

392

Kokku

14 039

9 477

Esitatud kogusumma sisaldab hinnangulist 13 729 miljoni euro (2011. aastal 8 955 miljoni euro) suurust mittekaubanduslike tehingutega seonduvat summat.

2.9.1   
  Trahvid

Trahvid

Siia kuuluvad komisjoni määratud trahvidega seoses sissenõutud 4 357 miljonit eurot (2011. aastal 3 369 miljonit eurot), mille suhtes on kohaldatud 267 miljoni eurost allahindlust (2011. aastal 244 miljonit eurot).

Nende nõuetega seoses oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga saadud tasumata trahvide katteks kokku 2 513 miljoni euro suuruses summas tagatisi (2011. aastal 3 012 miljonit eurot). Tuleb märkida, et kõnealustest nõuetest 1 471 miljoni euro puhul saabus tasumise tähtaeg pärast 31. detsembrit 2012.

2.9.2   
  Liikmesriigid

Liikmesriigid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| EAGFi ja maaelu arengu nõuded: |
| EAGF | 1 172 | 1 439 |
| EAFRD | 14 | 23 |
| TRDI | 44 | 37 |
| SAPARD | 136 | 142 |
| Allahindlus | (814) | (771) |
| Kokku | 552 | 870 |
| Makstud ja sissenõutav käibemaks | 44 | 41 |
| Omavahendid: |
| Araamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 45 | 29 |
| Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 1 294 | 1 263 |
| Saadavad omavahendid | 3 617 | — |
| Allahindlus | (773) | (779) |
| Muud | 16 | 114 |
| Kokku | 4 199 | 627 |
| Muud nõuded liikmesriikidele: |
| Oodatavalt tagasimakstavad eelmaksed | 1 220 | 963 |
| Muud | 255 | 192 |
| Kokku | 1 475 | 1 155 |
| Kokku | 6 270 | 2 693 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

EAGFi ja maaelu arengu nõuded:

EAGFi ja maaelu arengu nõuded:

EAGF

1 172

1 439

EAFRD

14

23

TRDI

44

37

SAPARD

136

142

Allahindlus

(814)

(771)

Kokku

552

870

Makstud ja sissenõutav käibemaks

Makstud ja sissenõutav käibemaks

44

44

41

41

Omavahendid:

Omavahendid:

Araamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

45

29

Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

1 294

1 263

Saadavad omavahendid

3 617

—

Allahindlus

(773)

(779)

Muud

16

114

Kokku

4 199

627

Muud nõuded liikmesriikidele:

Muud nõuded liikmesriikidele:

Oodatavalt tagasimakstavad eelmaksed

1 220

963

Muud

255

192

Kokku

1 475

1 155

Kokku

6 270

2 693

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

Sellesse punkti kuuluvad peamiselt liikmesriikide 31. detsembri seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks. Lisaks on hinnatud nõudeid, mis tekkisid pärast summade deklareerimist kuni 31. detsembrini. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

Omavahendite nõuded

Omavahendite nõuded

Liikmesriikide vastu olevate nõuete märkimisväärne suurenemine seondub peamiselt 31. detsembri 2012. aasta seisuga paranduseelarvete nr 5/2012 ja 6/2012 alusel saada olevate omavahenditega (3 617 miljonit eurot). Need paranduseelarved võeti vastu vastavalt 21. novembril 2012 ja 12. detsembril 2012. Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklile 10 tehti kogurahvatulul põhinevate osamaksude korrigeerimisest tulenevad 2013. aasta jaanuari esimesel tööpäeval.

Tuleks märkida, et liikmesriikidel on õigus jätta sissenõudmiskulude katteks endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest, mistõttu eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on nõuetest liikmesriikidele maha arvatud allahindlus. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud.

2.9.3   
  Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Viitlaekumised | 3 002 | 2 952 |
| Ettemakstud kulud | 351 | 296 |
| Muud | 15 | 19 |
| Kokku | 3 368 | 3 267 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Viitlaekumised

3 002

2 952

Ettemakstud kulud

351

296

Muud

15

19

Kokku

3 368

3 267

Peamine selle rubriigi all kajastatud summa on viitlaekumised:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Omavahendid | 2 388 | 2 644 |
| Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (november ja detsember) | 218 | 111 |
| Ühtekuuluvusfond ning regionaalarengu ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid | 276 | 16 |
| Muud viitlaekumised | 120 | 181 |
| Kokku | 3 002 | 2 952 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Omavahendid

2 388

2 644

Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (november ja detsember)

218

111

Ühtekuuluvusfond ning regionaalarengu ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid

276

16

Muud viitlaekumised

120

181

Kokku

3 002

2 952

2.9.4   
  Muud nõuded ja sissenõutavad summad

Muud nõuded ja sissenõutavad summad

Sellesse rubriiki kuuluvad peamiselt sissenõutud eelmaksed ja sissenõutud kulud ning haldus- ja põhitegevusmeetmetest saadud muud tulu.

2.10   LÜHIAJALISED EELMAKSED

LÜHIAJALISED EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Eelmaksed | 2.10.1 | 9 548 | 8 089 |
| Kulude eelmaksed | 2.10.2 | 3 690 | 2 918 |
| Kokku | | 13 238 | 11 007 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Eelmaksed

2.10.1

2.10.1

9 548

8 089

Kulude eelmaksed

2.10.2

2.10.2

3 690

2 918

Kokku

13 238

11 007

2.10.1   
  Eelmaksed

Eelmaksed

| miljonites eurodes |
| --- |
| Eelarve täitmise viis | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 3 289 | 3 048 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 3 908 | 3 037 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 301 | 330 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 1 008 | 761 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 844 | 803 |
| Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed | 198 | 110 |
| Kokku | 9 548 | 8 089 |

miljonites eurodes

Eelarve täitmise viis

31.12.2012

31.12.2011

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

3 289

3 048

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

3 908

3 037

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

301

330

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

1 008

761

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

844

803

Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed

198

110

Kokku

9 548

8 089

Praegune eelmaksete saldo koosneb kahest osast: eelmaksete brutosummad ja nendega seotud kumuleerunud kulud (vastavalt hinnangulistele seonduvatele kuludele aasta lõpu seisuga). Lühiajaliste eelmaksete netosaldo aastatevahelise erinevuste analüüsimisel tuleb mõlemat osa nõuetekohaselt arvesse võtta.

Ühelt poolt toimus lühiajaliste eelmaksete brutosumma vähenemine eelarve täitmise puhul koostöös liikmesriikidega, mis tulenes märkimisväärsest edasiminekust eelmise, 2000.-2006. aasta programmitöö perioodi lõpetamisel. Teiselt poolt on eelmaksetega seotud kumuleerunud kulud vähenenud 3,3 miljardit eurot, mille tõttu on lühiajaliste eelmaksete netosumma suurenenud 0,3 miljardit eurot. See muutus tuleneb eelmise, 2000.–2006. aasta programmiperioodi (mis on praegu jõudnud lõpetamisjärku) ja praeguse, 2007–2013. aasta programmitöö perioodi kattuvustest. Arvestuste kohaselt on eelmise programmitöö perioodi eelmaksete summad täielikult ära kasutatud (st netosaldo on null), kuid praeguse programmiperioodi eelmaksed on 31. detsembri 2012. aasta seisuga kasutatud ainult osaliselt. Ülejäänud osa kasutatakse hinnanguliselt ära 2013. aastal või veelgi hiljem.

Sarnane olukord on otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise puhul, kus eelmaksete brutosumma on vähenenud 741 miljonit eurot, kuid eelmaksete netosumma on veidi (241 miljoni euro võrra) suurenenud.

2.10.2   
  Kulude eelmaksed

Kulude eelmaksed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finantskorraldusvahendid | 1 358 | 1 126 |
| Abikavad | 2 332 | 1 792 |
| Kokku | 3 690 | 2 918 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Finantskorraldusvahendid

1 358

1 126

Abikavad

2 332

1 792

Kokku

3 690

2 918

2.11   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Piiranguteta raha: | 2.11.1 | | |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | | 2 203 | 7 450 |
| Arveldusarved | | 967 | 1 099 |
| Avansikontod | | 38 | 43 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | | (1) | (5) |
| Kokku | | 3 207 | 8 587 |
| Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel | 2.11.2 | 2 345 | 2 028 |
| Piirangutega raha | 2.11.3 | 5 122 | 8 320 |
| Kokku | | 10 674 | 18 935 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Piiranguteta raha:

Piiranguteta raha:

2.11.1

2.11.1

Kontod riigikassades ja keskpankades

2 203

7 450

Arveldusarved

967

1 099

Avansikontod

38

43

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

(1)

(5)

Kokku

3 207

8 587

Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel

Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel

2.11.2

2.11.2

2 345

2 345

2 028

2 028

Piirangutega raha

Piirangutega raha

2.11.3

2.11.3

5 122

5 122

8 320

8 320

Kokku

10 674

18 935

2.11.1   
  Piiranguteta raha

Piiranguteta raha

Piiranguteta raha hulka kuuluvad kõik vahendid, mida EL hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved, avansikontod ja sularaha.

Piiranguteta raha oluline vähenemine oli peamiselt tingitud summade vähenemisest riigikassades ja keskpankades olevatel kontodel. 2012. aasta lõpu saldo oli oluliselt väiksem kui 2011. aasta lõpu saldo, kuna 2012. aasta eelarvet täideti suuremal määral. Samuti tuleb arvesse võtta, et paranduseelarvetega nr 5/2012 ja nr 6/2012 ettenähtud rahalised vahendid saadi alles 2013. aastal.

2.11.2   
  Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel

Finantsinstrumentide raha ja raha tähtajalistel hoiustel

Selles rubriigis kajastatud summad seonduvad peamiselt raha ekvivalentidega (1 845 miljonit eurot), mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate programmide rakendamise eesmärgil, ning muude tähtajaliste hoiustega (500 miljonit eurot). Seega saab finantsinstrumentide raha kasutada ainult iga rahastamisvahendi konkreetsete programmide jaoks. Eelarveaasta lõpu seisuga oli usaldusisikute hallatavate finantsinstrumentide raames kulukohustustega seotud 100 miljonit eurot, mida teised osapooled ei olnud veel kasutusse võtnud.

Nagu on selgitatud lisas 2.4.1, on alates 2012. aastast muutunud müügivalmis finantsvarade ning nendega seotud raha ja raha ekvivalentide kajastamine. 2012. aastal hõlmab see rubriik tagatisfondi raha ja raha ekvivalente, kuid 2011. aasta kogusumma ei sisaldanud tagatisfondi 2011. aasta raha ja raha ekvivalente summas 302 miljonit eurot, mis kajastati pikaajaliste müügivalmis finantsvaradena. Kui 2011. aasta raamatupidamise aruanne oleks lähtunud uuest lähenemisviisist ning kõigi finantsinstrumentide raha oleks kantud eraldi reale, oleks arvelduskontode võrreldav näitaja olnud 963 miljonit eurot ning finantsinstrumentide ja tähtajaliste hoiuste raha võrreldav näitaja 2 466 miljonit eurot.

2.4.1

2.11.3   
  Piirangutega raha

Piirangutega raha

Piirangutega raha hõlmab summasid, mis on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustusena lisas 5.2.

5.2

Piirangutega raha on vähenenud kahel peamisel põhjusel: esiteks võttis Euroopa Kohus vastu mitu lõplikku otsust, millega olid seotud märkimisväärsed summad, ja teiseks suurenes spetsiaalselt trahvide jaoks ettenähtud fondi (BUFI) kasutamine. Alates 1. jaanuarist 2010 haldab sellesse fondi ajutiselt makstud trahve komisjon ning need investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatud finantsinstrumentidesse (vt lisad 2.4 ja 2.8).

2.4

2.8

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

2.12   PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Töötajate pensionid | 37 528 | 30 617 |
| Muude isikute pensionid | 968 | 777 |
| Ühine ravikindlustusskeem | 4 007 | 3 441 |
| Kokku | 42 503 | 34 835 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Töötajate pensionid

37 528

30 617

Muude isikute pensionid

968

777

Ühine ravikindlustusskeem

4 007

3 441

Kokku

42 503

34 835

Pensionikohustuste märkimisväärne suurenemine on selgitatav kohaldatava kontomäära olulise vähenemisega, mis andis tulemuseks suure aktuaarse aastakahjumi.

2.12.1   
  Töötajate pensionid

Töötajate pensionid

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis (Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem) ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei rahastata, kuid liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud hüvitiste maksmise vastavalt nende kulude rahastamiseks kehtestatud skaalale. Lisaks sellele maksavad ametnikud kohustuslikku maksu nimetatud skeemi pikaajaliseks rahastamiseks ühe kolmandiku ulatuses.

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2012. aasta seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud meetodiks oli proportsionaalse osa krediteerimise meetod. Põhilised hindamise kuupäeval kättesaadavad ja hindamisel kasutatud aktuaarsed eeldused olid järgmised:

| Töötajate pensionikohustused | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Nominaalne diskontomäär | 3,6 % | 4,9 % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 2,0 % | 1,8 % |
| Tegelik diskontomäär | 1,6 % | 3,0 % |
| Abielu tõenäosus: mees/naine | 84 % / 38 % | 84 % / 38 % |
| Palkade üldine kasv / pensionide ümberhindlus | 0 % | 0 % |
| 2008. aasta rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel | Jah | Jah |

Töötajate pensionikohustused

31.12.2012

31.12.2011

Nominaalne diskontomäär

3,6 %

4,9 %

Oodatav inflatsioonimäär

2,0 %

1,8 %

Tegelik diskontomäär

1,6 %

3,0 %

Abielu tõenäosus: mees/naine

84 % / 38 %

84 % / 38 %

Palkade üldine kasv / pensionide ümberhindlus

0 %

0 %

2008. aasta rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel

Jah

Jah

Muutused töötajahüvitiste brutokohustustes

Muutused töötajahüvitiste brutokohustustes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Töötajate pensionikohustused | Ravikindlustus |
| Brutokohustused eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | (42 503) | 3 711 |
| Teeninduskulud/tavapärased kulud | 1 144 | — |
| Intressikulud | 1 043 | — |
| Makstud hüvitised | (1 243) | — |
| Aktuaarne kahjum | 6 691 | 567 |
| Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus | 93 | — |
| Brutokohustused eelarveaasta lõpu seisuga | 41 961 | 4 278 |
| Pensionide suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid | 1 022 | — |
| Pensionidelt kinnipeetud maksud | (5 455) | — |
| Skeemi varad | — | (271) |
| Netokohustused eelarveaasta lõpu seisuga | 37 528 | 4 007 |

miljonites eurodes

Töötajate pensionikohustused

Ravikindlustus

Brutokohustused eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

Brutokohustused eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

(42 503)

(42 503)

3 711

3 711

Teeninduskulud/tavapärased kulud

1 144

—

Intressikulud

1 043

—

Makstud hüvitised

(1 243)

—

Aktuaarne kahjum

6 691

567

Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus

93

—

Brutokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Brutokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

41 961

41 961

4 278

4 278

Pensionide suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid

1 022

—

Pensionidelt kinnipeetud maksud

(5 455)

—

Skeemi varad

—

(271)

Netokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

37 528

4 007

2.12.2   
  Muude isikute pensionid

Muude isikute pensionid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.12.3   
  Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Hinnang on antud ka ELi prognoositava kohustuse kohta, mis seondub ELi maksetega ühisesse ravikindlustusskeemi seoses pensionile läinud töötajatega. Selle kohustuse brutoväärtuseks on hinnatud 4 278 miljonit eurot ja netosumma saamiseks on skeemi varad (271 miljonit eurot) sellest brutokohustusest maha arvatud. Arvutuses on kasutatud sama diskontomäära ja üldist palgatõusu mis töötajate pensionide hindamisel.

2.13   PIKAAJALISED ERALDISED

PIKAAJALISED ERALDISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa seisuga 31. detsember 2011 | Täiendavalt eraldatud vahendid | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümberpaigutused lühiajalistesse eraldistesse | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 368 | 58 | (241) | (53) | 0 | 0 | 132 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 1 005 | 0 | 0 | (3) | (29) | 24 | 997 |
| Finantsriskide katteks eraldatud vahendid | 100 | 38 | 0 | 0 | (33) | 3 | 108 |
| Muud | 22 | 1 | (1) | (1) | 0 | 0 | 21 |
| Kokku | 1 495 | 97 | (242) | (57) | (62) | 27 | 1 258 |

miljonites eurodes

Summa seisuga 31. detsember 2011

Täiendavalt eraldatud vahendid

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümberpaigutused lühiajalistesse eraldistesse

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga

Kohtuasjad

368

58

(241)

(53)

0

0

132

Tuumarajatiste likvideerimine

1 005

0

0

(3)

(29)

24

997

Finantsriskide katteks eraldatud vahendid

100

38

0

0

(33)

3

108

Muud

22

1

(1)

(1)

0

0

21

Kokku

1 495

97

(242)

(57)

(62)

27

1 258

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta. Kohtuasjade jaoks ettenähtud eraldiste vähenemine on tingitud peamiselt EAGFi käsitleva kohtuasja lõpetamisest 2012. aastal.

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2008. aastal ajakohastas sõltumatute ekspertide rühm oma 2003. aastal tehtud uuringut selle kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. Läbivaadatud hinnang, milleks on 1 222 miljonit eurot (varem 1 145 miljonit euro) on võetud raamatupidamise aastaaruandes kajastatavate eraldatud vahendite summa aluseks. Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on see hinnang seotud inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades euroala nullkupongvahetuskursi kõverat). Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 20 aastat), peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib praegu kirjendatud summadest erineda.

Finantseraldised

Finantseraldised

Tegemist on eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses tagatistega, mis anti 1998. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi, 2001. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi ning 2007. aastal konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames rakendatud VKEde tagatissüsteemi kohaselt ning Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” raames, mille puhul on Euroopa Investeerimisfondil (EIF) õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid komisjoni nimel ja vastutusel. Kasutatud ja kasutamata tagatistega seotud finantsriskile on siiski seatud ülemmäär. Pikaajalised finantseraldised on diskonteeritud nende nüüdispuhasväärtusele (kasutades euro vahetuslepingute aastast intressimäära).

2.14   PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Võetud pikaajalised laenud | 57 252 | 41 200 |
| Tagatisfondi elimineerimine (7) | (20) | (21) |
| Kokku | 57 232 | 41 179 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Võetud pikaajalised laenud

57 252

41 200

Tagatisfondi elimineerimine (7)

7

(20)

(21)

Kokku

57 232

41 179

Võetud pikaajalised laenud

Võetud pikaajalised laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Uued võetud laenud | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Tagasimaksed | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Bilansilise maksumuse muutused | (1) | (2) | (2) | 332 | — | 327 |
| Kokku seisuga 31.12.2012 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 |
| Tähtajaga alla 1 aasta | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Tähtajaga üle 1 aasta | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 252 |

miljonites eurodes

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Uued võetud laenud

39

—

—

15 800

—

15 839

Tagasimaksed

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

—

4

4

Bilansilise maksumuse muutused

(1)

(2)

(2)

332

—

327

Kokku seisuga 31.12.2012

549

425

11 623

44 476

194

57 267

Tähtajaga alla 1 aasta

Tähtajaga alla 1 aasta

15

15

—

—

—

—

—

—

—

—

15

15

Tähtajaga üle 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

194

194

57 252

57 252

Siia rubriiki kuuluvad ELi võetud laenud, mille tagasimakse tähtajani on jäänud rohkem kui aasta. Võetud laenude hulka kuuluvad sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 57 026 miljonit eurot (2011. aastal 41 011 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele. Täpsem teave laenuvõtmise ja -andmise tegevuse kohta on esitatud lisas 7.

7

2.15   MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Kapitalirendi võlad | 2 040 | 1 603 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 352 | 367 |
| Muud | 135 | 89 |
| Kokku | 2 518 | 2 059 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Kapitalirendi võlad

2 040

1 603

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

352

367

Muud

135

89

Kokku

2 518

2 059

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.16   LÜHIAJALISED ERALDISED

LÜHIAJALISED ERALDISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa seisuga 31. detsember 2011 | Täiendavalt eraldatud vahendid | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümberpaigutsed pikaajalistest eraldistest | Hinnangu muutus | Summa seisuga 31. detsember 2012 |
| Kohtuasjad | 17 | 218 | (2) | (9) | 0 | 0 | 224 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 29 | 0 | 0 | (29) | 29 | 0 | 29 |
| Finantseraldised | 165 | 30 | 0 | (43) | 33 | 3 | 188 |
| Muud | 59 | 342 | (32) | (5) | 1 | 0 | 365 |
| Kokku | 270 | 590 | (34) | (86) | 63 | 3 | 806 |

miljonites eurodes

Summa seisuga 31. detsember 2011

Täiendavalt eraldatud vahendid

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümberpaigutsed pikaajalistest eraldistest

Hinnangu muutus

Summa seisuga 31. detsember 2012

Kohtuasjad

17

218

(2)

(9)

0

0

224

Tuumarajatiste likvideerimine

29

0

0

(29)

29

0

29

Finantseraldised

165

30

0

(43)

33

3

188

Muud

59

342

(32)

(5)

1

0

365

Kokku

270

590

(34)

(86)

63

3

806

2.17   LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

Siia rubriiki kuuluvad võetud laenud (vt lisa 2.14), mille bilansipäevajärgne tagasimakse tähtaeg ei ületa 12 kuud.

2.14

2.18   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal | 2.18.1 | 89 | 81 |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.18.2 | 21 558 | 22 311 |
| Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu | 2.18.3 | 68 436 | 69 081 |
| Kokku | | 90 083 | 91 473 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

2.18.1

2.18.1

89

81

Kreditoorne võlgnevus

2.18.2

2.18.2

21 558

22 311

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

2.18.3

2.18.3

68 436

69 081

Kokku

90 083

91 473

2.18.1   
  Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Kapitalirendi võlad | 70 | 66 |
| Muud | 19 | 15 |
| Kokku | 89 | 81 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Kapitalirendi võlad

70

66

Muud

19

15

Kokku

89

81

2.18.2   
  Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Liikmesriigid | 23 029 | 22 200 |
| Tarnijad ja muud | 1 704 | 1 611 |
| Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed | (3 175) | (1 500) |
| Kokku | 21 558 | 22 311 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Liikmesriigid

23 029

22 200

Tarnijad ja muud

1 704

1 611

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

(3 175)

(1 500)

Kokku

21 558

22 311

Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on komisjonile esitatud toetusmeetmete raames. Taotletud summa kantakse üle pärast nõude saamist. Kui tehingupartneriks on liikmesriik, siis liigitatakse nõuded vastavalt sellele. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Nende ülekandmiskirjete alusel kirjendatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad seega raamatupidamisarvestuses kuludena ning ülejäänud osa kajastatakse „Hinnanguliste rahastamiskõlbmatute summade ja veel tegemata ettemaksetena” (vt allpool). Selleks et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, otsustati netosumma kajastada lühiajalise kohustusena.

Liikmesriigid

Liikmesriigid

Siin esitatud summadest kõige olulisemad seonduvad struktuurifondide meetmete raames maksmata kulutaotlustega (5,6 miljardit eurot ESFi ja 15,6 miljardit eurot ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul).

Tarnijad ja muud

Tarnijad ja muud

Siin rubriigis on kajastatud mitmesugused kreditoorsed võlgnevused, summad, mis võlgnetakse seoses toetusmeetmete ja hangetega, samuti summad, mis kuuluvad tasumisele avalik-õiguslikele asutustele ja konsolideerimata üksustele (nt Euroopa Arengufond).

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

Kreditoorset võlgnevust vähendatakse selle osa võrra saadud, kuid veel kontrollimata hüvitamistaotluste summast, mida ei loetud rahastamiskõlblikuks. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmeid haldavate peadirektoraatidega. Kreditoorset võlgnevust vähendatakse ka selle osa võrra saadud hüvitamistaotluste summast, mis vastab eelarveaasta lõpu seisuga veel maksmata ettemakstavatele kuludele (2,4 miljard eurot).

2.18.3   
  Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Kumuleerunud kulud | 68 216 | 68 577 |
| Ettemakstud tulu | 201 | 490 |
| Muud | 19 | 14 |
| Kokku | 68 436 | 69 081 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Kumuleerunud kulud

68 216

68 577

Ettemakstud tulu

201

490

Muud

19

14

Kokku

68 436

69 081

Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Põllumajandus ja maaelu areng: |
| EAGF: Otsetoetused ajavahemikul 16.10–31.12 | 33 040 | 33 774 |
| EAGF: Otsetoetused — muud nõuded | 11 492 | 10 701 |
| EAGF: Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine | 0 | 224 |
| EAGF: Muud | 1 | 23 |
| EAFRD: | 12 497 | 12 127 |
| Kokku | 57 030 | 56 849 |
| Struktuurimeetmed: |
| EKF/FIFG | 66 | 56 |
| ERDF / Ühtekuuluvusfond | 4 359 | 4 791 |
| ISPA | 382 | 172 |
| ESF | 1 378 | 1 687 |
| Kokku | 6 185 | 6 706 |
| Muud kumuleerunud kulud: |
| Teadus- ja arendustegevus | 1 077 | 1 157 |
| Muud | 3 924 | 3 865 |
| Kokku | 5 001 | 5 022 |
| Kokku | 68 216 | 68 577 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Põllumajandus ja maaelu areng:

Põllumajandus ja maaelu areng:

EAGF: Otsetoetused ajavahemikul 16.10–31.12

33 040

33 774

EAGF: Otsetoetused — muud nõuded

11 492

10 701

EAGF: Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine

0

224

EAGF: Muud

1

23

EAFRD:

12 497

12 127

Kokku

57 030

56 849

Struktuurimeetmed:

Struktuurimeetmed:

EKF/FIFG

66

56

ERDF / Ühtekuuluvusfond

4 359

4 791

ISPA

382

172

ESF

1 378

1 687

Kokku

6 185

6 706

Muud kumuleerunud kulud:

Muud kumuleerunud kulud:

Teadus- ja arendustegevus

1 077

1 157

Muud

3 924

3 865

Kokku

5 001

5 022

Kokku

68 216

68 577

NETOVARA

NETOVARA

2.19   RESERVID

RESERVID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.19.1 | 150 | (108) |
| Tagatisfondi reserv | 2.19.2 | 2 079 | 1 911 |
| Muud reservid | 2.19.3 | 1 832 | 1 805 |
| Kokku | | 4 061 | 3 608 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Õiglase väärtuse reserv

2.19.1

2.19.1

150

(108)

Tagatisfondi reserv

2.19.2

2.19.2

2 079

1 911

Muud reservid

2.19.3

2.19.3

1 832

1 805

Kokku

4 061

3 608

2.19.1   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis varade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu. 2012. aastal vähendati õiglase väärtuse reservi õiglase väärtuse kumuleerunud vähenemise tulemusena 5 miljoni euro (2011. aastal 24 miljoni euro) võrra, mis kajastati kasumiaruandes seoses müügivalmis varadega.

2.19.2   
  Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

See reserv kajastab fondi tagatavate summade 9 % suurust sihtsummat, mille hoidmine varana on nõutav.

2.19.3   
  Muud reservid

Muud reservid

Siin kajastatud summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga (1 534 miljonit eurot), mis moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.20   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2011 seisuga | 37 458 |
| 2011. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele | 1 497 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 168 |
| Muud muutused reservis | 25 |
| Eelarveaasta majandustulemus | 5 329 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2012 seisuga kokku | 44 477 |
| Jaotub järgmiselt: | |
| Töötajahüvitised | 42 503 |
| Muud summad | 1 974 |

miljonites eurodes

Summa

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2011 seisuga

37 458

2011. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele

1 497

Muutused tagatisfondi reservis

168

Muud muutused reservis

25

Eelarveaasta majandustulemus

5 329

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2012 seisuga kokku

44 477

Jaotub järgmiselt:

Jaotub järgmiselt:

Töötajahüvitised

42 503

Muud summad

1 974

Kõnealuse summa näol on tegemist selle osaga komisjoni kuni 31. detsembrini 2012 kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 ning rahastada aasta N+1 eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevusega. Enamiku sissenõutavatest summadest maksavad liikmesriigid tegelikult vähem kui 12 kuu jooksul pärast asjaomase eelarveaasta lõppu järgmise aasta eelarve raames.

Põhimõtteliselt makstakse ainult töötajahüvitiste kohustused, mis komisjonil on oma töötajate ees, välja pikema perioodi jooksul; sealjuures tuleks märkida, et pensionimaksete rahastamist iga-aastastest eelarvetest tagavad liikmesriigid. Üksnes teabe huvides on allpool esitatud tulevaste töötajahüvitiste maksete jaotumise prognoos:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| 2013. aastal tasumisele kuuluvad summad | 1 399 |
| Pärast 2013. aastat tasumisele kuuluvad summad | 41 104 |
| Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2012 seisuga kokku | 42 503 |

miljonites eurodes

Summa

2013. aastal tasumisele kuuluvad summad

1 399

Pärast 2013. aastat tasumisele kuuluvad summad

41 104

Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2012 seisuga kokku

42 503

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

3.   KASUMIARUANDE LISAD

3.1   TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2012 | 2011 |
| Kogurahvatulu põhised omavahendid | | 98 061 | 88 442 |
| Traditsioonilised omavahendid: Tollimaksud | | 16 087 | 16 528 |
| Suhkrumaksud | | 157 | 161 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | | 14 871 | 14 763 |
| Tulu omavahenditest | 3.1.1 | 129 176 | 119 894 |
| Eelarve korrigeerimine | 3.1.2 | 1 439 | 4 533 |
| Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud | | 304 | 250 |
| Kokku | | 130 919 | 124 677 |

miljonites eurodes

Lisa

2012

2011

Kogurahvatulu põhised omavahendid

98 061

88 442

Traditsioonilised omavahendid: Tollimaksud

16 087

16 528

Suhkrumaksud

157

161

Käibemaksupõhised omavahendid

14 871

14 763

Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

3.1.1

3.1.1

129 176

129 176

119 894

119 894

Eelarve korrigeerimine

3.1.2

3.1.2

1 439

4 533

Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud

304

250

Kokku

130 919

124 677

3.1.1   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Omavahendid on ELi põhitegevustulude peamine osa. Seega rahastatakse kulusid valdavalt omavahenditest, muu tulu moodustab vaid väikse osa kogu rahastamisest. Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise mehhanism (Ühendkuningriigi tagasimakse) ning Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhineva iga-aastase brutomakse vähendamine. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena.

Tuleb märkida, et 2011. aastal esitasid Belgia ametiasutused taotluse ligikaudu 126 miljoni euro (neto) suuruse traditsiooniliste omavahenditena ELi eelarvesse kantud summa tagasimaksmiseks. Kuna komisjoni kontrollkäigud ja kontrollikoja auditid on toonud Belgia kontrolli ja heakskiitmise ning raamatupidamissüsteemides esile mõned puudused, mis samuti avaldavad mõju traditsiooniliste omavahenditena ELi eelarvesse kantavate summade usaldusväärsusele, tehti välisaudit. 2013. aasta esimeses pooles kontrollisid komisjoni talitused veelkord auditi tulemusi ja tagasimaksmistaotlust ning võtsid vajalikke parandusmeetmeid. Komisjoni kontroll toetas auditi järeldusi ning selle tulemusel leidis kinnitust, et tagasimaksenõudes ei leidu suuri vigu ja selle aluseks olev arvutus on usaldusväärne. Sellest tulenevalt kirjendati 31. detsembri 2012. aasta seisuga komisjoni raamatupidamisarvestuses eraldis vastavalt Belgia ametiasutuste nõudele, mis töödeldakse 2013. aastal.

3.1.2   
  Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2011. aasta eelarve ülejääk (1 497 miljonit eurot), mis makstakse liikmesriikidele kaudselt tagasi, vähendades selle võrra omavahendite summat, mille nad peavad järgmisel eelarveaastal ELile üle kandma; seega on tegemist 2012. eelarveaasta tuluga.

3.2   MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2012 | 2011 |
| Trahvid | 3.2.1 | 1 884 | 868 |
| Põllumajandusmaksud | 3.2.2 | 87 | 65 |
| Kulude sissenõudmine: | 3.2.3 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 63 | 76 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 30 | 17 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 27 | 106 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 8 | 3 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 1 376 | 845 |
| Kokku | | 1 504 | 1 047 |
| Tulu haldustegevusest: | 3.2.4 | | |
| Töötajad | | 1 209 | 1 141 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu | | 23 | 94 |
| Muu tulu haldustegevusest | | 59 | 119 |
| Kokku | | 1 291 | 1 354 |
| Mitmesugused põhitegevustulud: | 3.2.5 | | |
| Korrigeerimised / eraldised | | 280 | 59 |
| Kasum vahetuskursi muutustest | | 335 | 476 |
| Muud | | 1 445 | 1 507 |
| Kokku | | 2 060 | 2 042 |
| Kokku | | 6 826 | 5 376 |

miljonites eurodes

Lisa

2012

2011

Trahvid

Trahvid

3.2.1

3.2.1

1 884

1 884

868

868

Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

3.2.2

3.2.2

87

87

65

65

Kulude sissenõudmine:

Kulude sissenõudmine:

3.2.3

3.2.3

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

63

76

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

30

17

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

27

106

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

8

3

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

1 376

845

Kokku

1 504

1 047

Tulu haldustegevusest:

Tulu haldustegevusest:

3.2.4

3.2.4

Töötajad

1 209

1 141

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

23

94

Muu tulu haldustegevusest

59

119

Kokku

1 291

1 354

Mitmesugused põhitegevustulud:

Mitmesugused põhitegevustulud:

3.2.5

3.2.5

Korrigeerimised / eraldised

280

59

Kasum vahetuskursi muutustest

335

476

Muud

1 445

1 507

Kokku

2 060

2 042

Kokku

6 826

5 376

3.2.1   
  Trahvid

Trahvid

See tulu seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest. Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse pärast seda, kui komisjoni trahvi määramise otsus on vastu võetud ja adressaati on sellest ametlikult teavitatud. Trahvitulude suurenemine võrreldes 2011. aastaga on tingitud 2012. aastal tele- ja arvutimonitori kineskoopide juhtumis määratud suurest trahvisummast.

2013. aasta märtsis trahviti ettevõtjat Microsoft 561 miljoni euroga selle eest, et ta jättis ELi kasutajate seas edendamata teised veebilehitsejad peale Internet Exploreri.

Internet Explorer

3.2.2   
  Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

Kõnealused summad seonduvad peamiselt piimamaksudega, mis kujutavad endast turukorralduse vahendit, mille eesmärk on karistada oma kvoote ületanud piimatootjaid. Kuna need ei ole seotud komisjoni tehtud eelnevate maksetega, siis praktikas käsitletakse neid sihtotstarbelise tuluna.

3.2.3   
  Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

Selles rubriigis on kajastatud komisjoni välja antud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt üldeelarvest väljamakstud kulude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi alusel, ning liikmesriikide välja antud sissenõudekorraldused, mis on esitatud EAGFi kuludest abisaajatele. Siin on kajastatud ka eelneva eelarveaasta lõpu viitlaekumiste prognooside muutusi võrreldes aruandeaasta lõpu omadega.

Tuleb märkida, et need arvud väljendavad ainult ELi kehtivatest raamatupidamiseeskirjadest tulenevate finantskorrektsioonide raamatupidamislikku mõju. Sel põhjusel ei kajastu (ega saagi kajastuda) ELi kulude sissenõudmine selles rubriigis täies ulatuses, eelkõige selliste oluliste kuluvaldkondade puhul nagu struktuurimeetmed, mille puhul rahastamiskõlbmatute summade tagastamise tagamiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse välja andmist ja mis sellest tulenevalt ei mõjuta ELi raamatupidamissüsteemi. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei ole tuluna kajastatud ka eelmaksete sissenõudmisi. Üksikasjalikum teave finantskorrektsioonide ja kulude sissenõudmise kohta on esitatud lisas 6.

6

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Selles rubriigis kirjendatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) eelarveaasta tulud moodustavad 1 020 miljonit eurot ning koosnevad järgnevast:

| — | eelarveaasta jooksul tehtud otsustest tulenevad vastavuskorrektsioonid summas 724 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul tehtud otsustest tulenevad vastavuskorrektsioonid summas 724 miljonit eurot;

| — | pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid summas 296 miljonit eurot, mis koosneb järgnevast: liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksed 195 miljonit eurot, millele lisandub selliste summade netosuurenemine, mis liikmesriigid on deklareerinud, kuid mis kuuluvad seoses pettuse ja eeskirjade eiramisega eelarveaasta lõpu seisuga sissenõudmisele (101 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid summas 296 miljonit eurot, mis koosneb järgnevast: liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksed 195 miljonit eurot, millele lisandub selliste summade netosuurenemine, mis liikmesriigid on deklareerinud, kuid mis kuuluvad seoses pettuse ja eeskirjade eiramisega eelarveaasta lõpu seisuga sissenõudmisele (101 miljonit eurot).

Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

Selles rubriigis kajastatud struktuurimeetmete raames kantud kulude sissenõudmine moodustas 356 miljonit eurot (2011. aastal 109 miljonit eurot). Peamised siia alamrubriiki kuuluvad summad on sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja andnud eelnevatel eelarveaastatel alusetult makstud kulude sissenõudmiseks summas 95 miljonit eurot (sealhulgas 5 miljonit eurot, mis on seotud EAGGFi arendusrahastuga), ja viitlaekumiste muutus (suurenemine) eelarveaasta lõpu seisuga summas 261 miljonit eurot.

Sissenõudekorraldused antakse välja ainult järgmistel juhtudel:

| — | ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast liikmesriigi nõutavates summades põhjendamatute kulude leidmist; |
| --- | --- |

—

ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast liikmesriigi nõutavates summades põhjendamatute kulude leidmist;

| — | programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi osamakse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid rahastamiskõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab; |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi osamakse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid rahastamiskõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab;

| — | programmi lõpetamise järel sissenõutud summade tagasimaksmise puhul, mis toimub pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist. |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamise järel sissenõutud summade tagasimaksmise puhul, mis toimub pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist.

Struktuurimeetmetega seoses välja antud muud sissenõudekorraldused käsitlevad eelmaksete tagasinõudmist – vt lisa 6.5. Kõnealused summad on näidatud tuluna, kuid kantud bilansi eelmaksete rubriiki.

6.5

3.2.4   
  Tulu haldustegevusest

Tulu haldustegevusest

See tulu tuleneb töötajate palkadest tehtud mahaarvamistest ja koosneb peamiselt kahest summast – töötajate pensionimaksetest ja tulude maksustamisest.

3.2.5   
  Mitmesugused põhitegevustulud

Mitmesugused põhitegevustulud

Kirjendatud summast 672 miljonit eurot (2011. aastal 535 miljonit eurot) on saadud ühinemisläbirääkimisi pidavatelt riikidelt. Selle rubriigi alla kuulub ka kasum vahetuskursi muutustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas3.5). Kasum tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav raamatupidamise aastaaruande koostamiseks. Nimetatud kasum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kasumit. Eelarveaasta jooksul saadi vahetuskursierinevustest 52 miljoni euro suurune netokasum (2011. aastal 94 miljonit eurot).

3.5

3.3   HALDUSKULUD

HALDUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Personalikulud | 5 708 | 5 416 |
| Amortisatsioon ja väärtuse langus | 451 | 412 |
| Muud halduskulud | 3 161 | 3 148 |
| Kokku | 9 320 | 8 976 |

miljonites eurodes

2012

2011

Personalikulud

5 708

5 416

Amortisatsioon ja väärtuse langus

451

412

Muud halduskulud

3 161

3 148

Kokku

9 320

8 976

Selles rubriigis on muu hulgas kajastatud 379 miljoni euro (2011. aasta: 358 miljoni euro) suurused kasutusrendiga seonduvad kulud. Rendilepingute järelejäänud tähtaja jooksul tasumisele kuuluvad summad on järgmised:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| Alla 1 aasta | 1-5 aastat | Üle 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 340 | 947 | 575 | 1 862 |
| IT ja muud seadmed | 5 | 7 | 0 | 12 |
| Kokku | 345 | 954 | 575 | 1 874 |

miljonites eurodes

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Alla 1 aasta

1-5 aastat

Üle 5 aasta

Kokku

Hooned

340

947

575

1 862

IT ja muud seadmed

5

7

0

12

Kokku

345

954

575

1 874

3.4   PÕHITEGEVUSKULUD

PÕHITEGEVUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2012 | 2011 |
| Peamised põhitegevuskulud: | 3.4.1 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 9 883 | 10 356 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 4 151 | 4 119 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 1 019 | 766 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 106 378 | 104 067 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 1 819 | 1 714 |
| Kokku | | 123 250 | 121 022 |
| Muud põhitegevuskulud: | 3.4.2 | | |
| Korrigeerimised / eraldised | | 427 | 251 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | | 281 | 382 |
| Muud | | 675 | 2 123 |
| Kokku | | 1 383 | 2 756 |
| Kokku | | 124 633 | 123 778 |

miljonites eurodes

Lisa

2012

2011

Peamised põhitegevuskulud:

Peamised põhitegevuskulud:

3.4.1

3.4.1

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

9 883

10 356

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

4 151

4 119

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

1 019

766

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

106 378

104 067

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

1 819

1 714

Kokku

123 250

121 022

Muud põhitegevuskulud:

Muud põhitegevuskulud:

3.4.2

3.4.2

Korrigeerimised / eraldised

427

251

Kahjum vahetuskursi muutustest

281

382

Muud

675

2 123

Kokku

1 383

2 756

Kokku

124 633

123 778

3.4.1   
  Peamised põhitegevuskulud

Peamised põhitegevuskulud

ELi põhitegevuskulud hõlmavad finantsraamistiku eri rubriike ja esinevad eri vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. Enamiku kulude puhul rakendatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete delegeerimine liikmesriikidele; siia kuuluvad näiteks sellised valdkonnad nagu EAGFi kulud ja erinevate struktuurimeetmete (Regionaalarengu Fond, Sotsiaalfond, Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Ühtekuuluvusfond ja Kalandusfond) kaudu rahastatav tegevus.

Põhitegevuskulud hõlmavad peamiselt järgmisi valdkondi: Põllumajandus ja maaelu areng (57 miljardit eurot), regionaalareng ja ühtekuuluvus (39 miljardit eurot), tööhõive ja sotsiaalküsimused (11 miljardit eurot), teadusuuringud ja sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia (6 miljardit eurot) ning välissuhted (3 miljardit eurot).

3.4.2   
  Muud põhitegevuskulud

Muud põhitegevuskulud

Kahjum vahetuskursi muutustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 3.6) tekib igapäevasest tegevusest ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavatest tehingutest ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on vajalik raamatupidamise aastaaruande koostamiseks. Nimetatud kahjum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kahjumit.

3.6

Rubriik „muud” (muud põhitegevuskulud) hõlmas 2011. aastal peamiselt varasematel aastatel määratud trahvide korrektsioone 1 471 miljoni euro ulatuses.

Teadus- ja arendustegevuse kulud

Teadus- ja arendustegevuse kulud

Halduskulude (lisa 3.3) ja põhitegevuskulude alla kuuluvad järgmised teaduskulud ja kapitaliseerimata arendustegevuse kulud:

3.3

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Teadustegevuse kulud | 331 | 327 |
| Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud | 76 | 145 |
| Kuluna kajastatud | 407 | 472 |

miljonites eurodes

2012

2011

Teadustegevuse kulud

331

327

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

76

145

Kuluna kajastatud

407

472

3.5   FINANTSTULUD

FINANTSTULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Dividenditulu | 12 | 5 |
| Intressitulu: |
| Eelmaksetelt | 28 | 40 |
| Viivised hilinenud maksetelt | 242 | 89 |
| Müügivalmis varadelt | 100 | 113 |
| Antud laenudelt | 1 559 | 921 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt | 26 | 132 |
| Muud | 2 | 5 |
| Kokku | 1 957 | 1 300 |
| Muu finantstulu: |
| Realiseeritud kasum finantsvarade müügist | 18 | 3 |
| Muud | 160 | 178 |
| Kokku | 178 | 181 |
| Nüüdisväärtuse korrigeerimised | 0 | 1 |
| Kasum vahetuskursi muutustest | 10 | 4 |
| Kokku | 2 157 | 1 491 |

miljonites eurodes

2012

2011

Dividenditulu

Dividenditulu

12

12

5

5

Intressitulu:

Intressitulu:

Eelmaksetelt

28

40

Viivised hilinenud maksetelt

242

89

Müügivalmis varadelt

100

113

Antud laenudelt

1 559

921

Rahalt ja raha ekvivalentidelt

26

132

Muud

2

5

Kokku

1 957

1 300

Muu finantstulu:

Muu finantstulu:

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

18

3

Muud

160

178

Kokku

178

181

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

0

0

1

1

Kasum vahetuskursi muutustest

Kasum vahetuskursi muutustest

10

10

4

4

Kokku

2 157

1 491

Finantstulu suurenemine on peamiselt tingitud laenudelt saadud intressitulu suurenemisest. See suurenemine on kooskõlas EFSMi laenude saldo suurenemisega (vt lisad 2.4.2 ja 7). Kuna need laenud on kompensatsioonitehingud, suurendati vastavalt ka laenude intressikulu (vt lisa 3.6. Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadava tulu vähenemist selgitab turul pakutavate intressimäärade märkimisväärne vähenemine 2012. aastal. Enim mõjutatud kategooria on ajutiselt makstud trahvid. Selle kategooria puhul tingisid intressimäära langus ja märkimisäärse hulga trahvikontode sulgemine 2012. aastal intressitulu vähenemise ligikaudu 81 miljoni euro võrra.

2.4.2

7

3.6

3.6   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Intressikulud: |
| Liisingult | 88 | 91 |
| Võetud laenudelt | 1 545 | 903 |
| Muud | 23 | 30 |
| Kokku | 1 656 | 1 024 |
| Muud finantskulud: |
| Finantseraldiste korrigeerimised | 75 | 74 |
| Usaldusisikute hallatavate finantsinstrumentidega seotud kulud | 43 | 47 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 8 | 12 |
| Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist | 4 | 5 |
| Muud | 143 | 144 |
| Kokku | 273 | 282 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 13 | 49 |
| Kokku | 1 942 | 1 355 |

miljonites eurodes

2012

2011

Intressikulud:

Intressikulud:

Liisingult

88

91

Võetud laenudelt

1 545

903

Muud

23

30

Kokku

1 656

1 024

Muud finantskulud:

Muud finantskulud:

Finantseraldiste korrigeerimised

75

74

Usaldusisikute hallatavate finantsinstrumentidega seotud kulud

43

47

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

8

12

Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist

4

5

Muud

143

144

Kokku

273

282

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

13

13

49

49

Kokku

1 942

1 355

3.7   OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE NETOPUUDUJÄÄGIS

OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE NETOPUUDUJÄÄGIS

Raamatupidamisarvestuses rakendatava kapitaliosaluse meetodi kohaselt kajastab komisjon kasumiaruandes oma osa ühis- ja sidusettevõtete netopuudujäägis (vt ka lisad 2.3.1 ja 2.3.2).

2.3.1 ja 2.3.2

3.8   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

2012. aastal on kasumiaruandes kajastatud 137 023 miljoni euro (2011. aastal 130 391 miljoni euro) suurune tulu mittekaubanduslikest tehingutest.

3.9   SEGMENDIARUANDLUS

SEGMENDIARUANDLUS

Segmendiaruandes on esitatud põhitegevustulude ja -kulude jaotumine poliitikavaldkondade lõikes, võttes aluseks komisjonisisese tegevuspõhise eelarvestruktuuri. Poliitikavaldkonnad võib rühmitada kolme suurema rubriigi alla – tegevus Euroopa Liidus, tegevus väljaspool Euroopa Liitu ning teenused ja muud.

„Tegevus Euroopa Liidus” on neist rubriikidest mahukaim, hõlmates paljusid Euroopa Liidu siseseid poliitikavaldkondi. „Tegevus väljaspool Euroopa Liitu” käsitleb väljaspool ELi hallatavaid poliitikavaldkondi, näiteks kaubandust ja abi. „Teenused ja muu” on sise- ja horisontaalne tegevus, mis on vajalik ELi institutsioonide ja asutuste toimimiseks. Tähele tuleks panna, et ameteid käsitlev teave on esitatud asjaomase poliitikavaldkonna all. Samuti tuleks tähele panna, et omavahendeid ja osamaksusid ei ole eri tegevusliikide vahel ära jaotatud, sest neid arvutavad, koguvad ja haldavad komisjoni kesktalitused.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Tegevus ELis | Tegevus väljaspool ELi | Teenused ja muu | Likvideeritav ESTÜ | Teised institutsioonid | Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised | Kokku |
| Trahvid | 1 884 | — | — | — | — | — | 1 884 |
| Põllumajandusmaksud | 87 | — | — | — | — | — | 87 |
| Kulude sissenõudmine | 1 444 | 59 | 1 | — | — | — | 1 504 |
| Tulu haldustegevusest | 99 | 1 | 992 | — | 664 | (465) | 1 291 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 2 692 | 90 | 440 | 7 | 8 | (1 177) | 2 060 |
| Muud põhitegevustulud | 6 206 | 150 | 1 433 | 7 | 672 | (1 642) | 6 826 |
| Personalikulud | (2 256) | (318) | (1 352) | — | (1 802) | 20 | (5 708) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (126) | 1 | (113) | — | (213) | — | (451) |
| Muud halduskulud | (1 003) | (311) | (880) | — | (1 594) | 627 | (3 161) |
| Halduskulud | (3 385) | (628) | (2 345) | — | (3 609) | 647 | (9 320) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (6 996) | (3 572) | (159) | — | — | 844 | (9 883) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (3 762) | (422) | (34) | — | — | 67 | (4 151) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (494) | (525) | — | — | — | — | (1 019) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | (106 464) | 83 | 3 | — | — | — | (106 378) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (269) | (1 550) | — | — | — | — | (1 819) |
| Muud põhitegevuskulud | (774) | (3) | (634) | (48) | (8) | 84 | (1 383) |
| Põhitegevuskulud | (118 759) | (5 989) | (824) | (48) | (8) | 995 | (124 633) |
| Põhitegevuskulud kokku | (122 144) | (6 617) | (3 169) | (48) | (3 617) | 1 642 | (133 953) |
| Neto põhitegevuskulud | (115 938) | (6 467) | (1 736) | (41) | (2 945) | 0 | (127 127) |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | | | | | | | 130 919 |
| Põhitegevuse ülejääk | | | | | | | 3 792 |
| Finantstulu (neto) | | | | | | | 215 |
| Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes | | | | | | | (8 846) |
| Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis | | | | | | | (490) |
| Eelarveaasta tulem | | | | | | | (5 329) |

miljonites eurodes

Tegevus ELis

Tegevus väljaspool ELi

Teenused ja muu

Likvideeritav ESTÜ

Teised institutsioonid

Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised

Kokku

Trahvid

1 884

—

—

—

—

—

1 884

Põllumajandusmaksud

87

—

—

—

—

—

87

Kulude sissenõudmine

1 444

59

1

—

—

—

1 504

Tulu haldustegevusest

99

1

992

—

664

(465)

1 291

Mitmesugused põhitegevustulud

2 692

90

440

7

8

(1 177)

2 060

Muud põhitegevustulud

Muud põhitegevustulud

6 206

6 206

150

150

1 433

1 433

7

7

672

672

(1 642)

(1 642)

6 826

6 826

Personalikulud

(2 256)

(318)

(1 352)

—

(1 802)

20

(5 708)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(126)

1

(113)

—

(213)

—

(451)

Muud halduskulud

(1 003)

(311)

(880)

—

(1 594)

627

(3 161)

Halduskulud

Halduskulud

(3 385)

(3 385)

(628)

(628)

(2 345)

(2 345)

—

(3 609)

(3 609)

647

647

(9 320)

(9 320)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(6 996)

(3 572)

(159)

—

—

844

(9 883)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(3 762)

(422)

(34)

—

—

67

(4 151)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(494)

(525)

—

—

—

—

(1 019)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

(106 464)

83

3

—

—

—

(106 378)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(269)

(1 550)

—

—

—

—

(1 819)

Muud põhitegevuskulud

(774)

(3)

(634)

(48)

(8)

84

(1 383)

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

(118 759)

(118 759)

(5 989)

(5 989)

(824)

(824)

(48)

(48)

(8)

(8)

995

995

(124 633)

(124 633)

Põhitegevuskulud kokku

(122 144)

(6 617)

(3 169)

(48)

(3 617)

1 642

(133 953)

Neto põhitegevuskulud

Neto põhitegevuskulud

(115 938)

(115 938)

(6 467)

(6 467)

(1 736)

(1 736)

(41)

(41)

(2 945)

(2 945)

0

0

(127 127)

(127 127)

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

130 919

Põhitegevuse ülejääk

Põhitegevuse ülejääk

3 792

3 792

Finantstulu (neto)

215

Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes

(8 846)

Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis

(490)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(5 329)

(5 329)

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Majandus ja rahandus | Ettevõtlus ja tööstus | Konkurents | Tööhõive | Põllumajandus | Transport ja energeetika | Keskkond | Teadusuuringud | Infoühiskond |
| Muud põhitegevustulud: | | | | | | | | | |
| Trahvid | 0 | 6 | 1 878 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kulude sissenõudmine | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 025 | 10 | 3 | 21 | 18 |
| Tulu haldustegevusest | 0 | 18 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 7 | 0 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 4 | 93 | 0 | 34 | 239 | 220 | 39 | 845 | 12 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 4 | 118 | 1 878 | 82 | 1 351 | 246 | 42 | 873 | 30 |
| Halduskulud: | (68) | (210) | (89) | (107) | (127) | (412) | (126) | (432) | (131) |
| Personalikulud | (60) | (147) | (83) | (82) | (107) | (281) | (88) | (236) | (107) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (15) | (1) | (15) | 0 |
| Muud halduskulud | (8) | (55) | (6) | (24) | (20) | (116) | (37) | (181) | (24) |
| Põhitegevuskulud: | (40) | 394 | (80) | (10 873) | (56 842) | (2 372) | (329) | (4 365) | (1 312) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (40) | 211 | 0 | (169) | (48) | (1 061) | (307) | (2 906) | (1 285) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 352 | 0 | (3) | 0 | (1 127) | (10) | (1 408) | (22) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (61) | (38) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | (10 618) | (56 655) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | (130) | 0 | (7) | 0 | (123) | 0 | 0 | 0 |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | (39) | (80) | (15) | (101) | (61) | (12) | (51) | (5) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (108) | 184 | (169) | (10 980) | (56 969) | (2 784) | (455) | (4 797) | (1 443) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (104) | 302 | 1 709 | (10 898) | (55 618) | (2 538) | (413) | (3 924) | (1 413) |

miljonites eurodes

Majandus ja rahandus

Ettevõtlus ja tööstus

Konkurents

Tööhõive

Põllumajandus

Transport ja energeetika

Keskkond

Teadusuuringud

Infoühiskond

Muud põhitegevustulud:

Trahvid

0

6

1 878

0

0

0

0

0

0

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

87

0

0

0

0

Kulude sissenõudmine

0

1

0

48

1 025

10

3

21

18

Tulu haldustegevusest

0

18

0

0

0

16

0

7

0

Mitmesugused põhitegevustulud

4

93

0

34

239

220

39

845

12

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

4

4

118

118

1 878

1 878

82

82

1 351

1 351

246

246

42

42

873

873

30

30

Halduskulud:

Halduskulud:

(68)

(68)

(210)

(210)

(89)

(89)

(107)

(107)

(127)

(127)

(412)

(412)

(126)

(126)

(432)

(432)

(131)

(131)

Personalikulud

(60)

(147)

(83)

(82)

(107)

(281)

(88)

(236)

(107)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

0

(8)

0

(1)

0

(15)

(1)

(15)

0

Muud halduskulud

(8)

(55)

(6)

(24)

(20)

(116)

(37)

(181)

(24)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(40)

(40)

394

394

(80)

(80)

(10 873)

(10 873)

(56 842)

(56 842)

(2 372)

(2 372)

(329)

(329)

(4 365)

(4 365)

(1 312)

(1 312)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(40)

211

0

(169)

(48)

(1 061)

(307)

(2 906)

(1 285)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

352

0

(3)

0

(1 127)

(10)

(1 408)

(22)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(61)

(38)

0

0

0

0

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

(10 618)

(56 655)

0

0

0

0

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

(130)

0

(7)

0

(123)

0

0

0

Muud põhitegevuskulud

0

(39)

(80)

(15)

(101)

(61)

(12)

(51)

(5)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(108)

184

(169)

(10 980)

(56 969)

(2 784)

(455)

(4 797)

(1 443)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(104)

(104)

302

302

1 709

1 709

(10 898)

(10 898)

(55 618)

(55 618)

(2 538)

(2 538)

(413)

(413)

(3 924)

(3 924)

(1 413)

(1 413)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Teadusuuringute Ühiskeskus | Kalandus | Siseturg | Regionaalpoliitika | Maksundus ja tolliliit | Haridus ja kultuur | Tervis ja tarbijakaitse | Õigus, vabadus ja turvalisus | Tegevus ELis kokku |
| Muud põhitegevustulud: | | | | | | | | | |
| Trahvid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 884 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 |
| Kulude sissenõudmine | 0 | 6 | 0 | 303 | 0 | 6 | 2 | 1 | 1 444 |
| Tulu haldustegevusest | 39 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 16 | 1 | 99 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 78 | 9 | 225 | (3) | 1 | 287 | 363 | 246 | 2 692 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 117 | 15 | 227 | 300 | 1 | 293 | 381 | 248 | 6 206 |
| Halduskulud: | (358) | (47) | (229) | (78) | (113) | (205) | (348) | (305) | (3 385) |
| Personalikulud | (249) | (39) | (150) | (66) | (43) | (110) | (234) | (174) | (2 256) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (27) | 0 | (8) | 0 | (10) | (1) | (25) | (15) | (126) |
| Muud halduskulud | (82) | (8) | (71) | (12) | (60) | (94) | (89) | (116) | (1 003) |
| Põhitegevuskulud: | (82) | (807) | (69) | (38 622) | (14) | (1 808) | (661) | (877) | (118 759) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (60) | (175) | (36) | (41) | (14) | (229) | (436) | (400) | (6 996) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 478) | (66) | 0 | (3 762) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (395) | 0 | 0 | 0 | 0 | (494) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | (629) | 0 | (38 186) | 0 | 0 | 0 | (376) | (106 464) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) | (7) | 0 | (269) |
| Muud põhitegevuskulud | (22) | (3) | (33) | 0 | 0 | (99) | (152) | (101) | (774) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (440) | (854) | (298) | (38 700) | (127) | (2 013) | (1 009) | (1 182) | (122 144) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (323) | (839) | (71) | (38 400) | (126) | (1 720) | (628) | (934) | (115 938) |

miljonites eurodes

Teadusuuringute Ühiskeskus

Kalandus

Siseturg

Regionaalpoliitika

Maksundus ja tolliliit

Haridus ja kultuur

Tervis ja tarbijakaitse

Õigus, vabadus ja turvalisus

Tegevus ELis kokku

Muud põhitegevustulud:

Trahvid

0

0

0

0

0

0

0

0

1 884

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

0

0

0

0

87

Kulude sissenõudmine

0

6

0

303

0

6

2

1

1 444

Tulu haldustegevusest

39

0

2

0

0

0

16

1

99

Mitmesugused põhitegevustulud

78

9

225

(3)

1

287

363

246

2 692

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

117

117

15

15

227

227

300

300

1

1

293

293

381

381

248

248

6 206

6 206

Halduskulud:

Halduskulud:

(358)

(358)

(47)

(47)

(229)

(229)

(78)

(78)

(113)

(113)

(205)

(205)

(348)

(348)

(305)

(305)

(3 385)

(3 385)

Personalikulud

(249)

(39)

(150)

(66)

(43)

(110)

(234)

(174)

(2 256)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(27)

0

(8)

0

(10)

(1)

(25)

(15)

(126)

Muud halduskulud

(82)

(8)

(71)

(12)

(60)

(94)

(89)

(116)

(1 003)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(82)

(82)

(807)

(807)

(69)

(69)

(38 622)

(38 622)

(14)

(14)

(1 808)

(1 808)

(661)

(661)

(877)

(877)

(118 759)

(118 759)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(60)

(175)

(36)

(41)

(14)

(229)

(436)

(400)

(6 996)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

0

0

(1 478)

(66)

0

(3 762)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(395)

0

0

0

0

(494)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

(629)

0

(38 186)

0

0

0

(376)

(106 464)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

0

0

0

0

(2)

(7)

0

(269)

Muud põhitegevuskulud

(22)

(3)

(33)

0

0

(99)

(152)

(101)

(774)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(440)

(854)

(298)

(38 700)

(127)

(2 013)

(1 009)

(1 182)

(122 144)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(323)

(323)

(839)

(839)

(71)

(71)

(38 400)

(38 400)

(126)

(126)

(1 720)

(1 720)

(628)

(628)

(934)

(934)

(115 938)

(115 938)

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELI

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELI

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Välissuhted | Kaubandus | Arenguabi | Laienemine | Humanitaarabi | Tegevus väljaspool ELi kokku |
| Muud põhitegevustulud: | | | | | | |
| Kulude sissenõudmine | 34 | 0 | 2 | 24 | (1) | 59 |
| Tulu haldustegevusest | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 5 | 0 | 87 | (1) | (1) | 90 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 40 | 0 | 89 | 23 | (2) | 150 |
| Halduskulud: | (102) | (72) | (342) | (80) | (32) | (628) |
| Personalikulud | (15) | (65) | (165) | (49) | (24) | (318) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Muud halduskulud | (88) | (7) | (177) | (31) | (8) | (311) |
| Põhitegevuskulud: | (2 876) | (11) | (1 091) | (863) | (1 148) | (5 989) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (1 729) | (6) | (782) | (485) | (570) | (3 572) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (350) | 0 | (19) | (53) | 0 | (422) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (218) | 0 | (37) | (270) | 0 | (525) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 83 | 0 | 0 | 0 | 0 | 83 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (662) | (5) | (252) | (54) | (577) | (1 550) |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | 0 | (1) | (1) | (1) | (3) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (2 978) | (83) | (1 433) | (943) | (1 180) | (6 617) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (2 938) | (83) | (1 344) | (920) | (1 182) | (6 467) |

miljonites eurodes

Välissuhted

Kaubandus

Arenguabi

Laienemine

Humanitaarabi

Tegevus väljaspool ELi kokku

Muud põhitegevustulud:

Kulude sissenõudmine

34

0

2

24

(1)

59

Tulu haldustegevusest

1

0

0

0

0

1

Mitmesugused põhitegevustulud

5

0

87

(1)

(1)

90

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

40

40

0

0

89

89

23

23

(2)

(2)

150

150

Halduskulud:

Halduskulud:

(102)

(102)

(72)

(72)

(342)

(342)

(80)

(80)

(32)

(32)

(628)

(628)

Personalikulud

(15)

(65)

(165)

(49)

(24)

(318)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

1

0

0

0

0

1

Muud halduskulud

(88)

(7)

(177)

(31)

(8)

(311)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(2 876)

(2 876)

(11)

(11)

(1 091)

(1 091)

(863)

(863)

(1 148)

(1 148)

(5 989)

(5 989)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(1 729)

(6)

(782)

(485)

(570)

(3 572)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(350)

0

(19)

(53)

0

(422)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(218)

0

(37)

(270)

0

(525)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

83

0

0

0

0

83

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(662)

(5)

(252)

(54)

(577)

(1 550)

Muud põhitegevuskulud

0

0

(1)

(1)

(1)

(3)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(2 978)

(83)

(1 433)

(943)

(1 180)

(6 617)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(2 938)

(2 938)

(83)

(83)

(1 344)

(1 344)

(920)

(920)

(1 182)

(1 182)

(6 467)

(6 467)

SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU

SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Press ja teave | Pettustevastane Amet | Koordineerimine | Personal ja haldus | Eurostat | Eelarve | Audit | Keeled | Muud | Teenused ja muu kokku |
| Muud põhitegevustulud: | | | | | | | | | | |
| Kulude sissenõudmine | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Tulu haldustegevusest | 0 | 7 | 2 | 829 | 0 | 56 | 0 | 98 | 0 | 992 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | (2) | 5 | 1 | 53 | 0 | 9 | 0 | 47 | 327 | 440 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | (1) | 12 | 3 | 882 | 0 | 65 | 0 | 145 | 327 | 1 433 |
| Halduskulud: | (124) | (51) | (184) | (1 424) | (91) | (58) | (11) | (441) | 39 | (2 345) |
| Personalikulud | (79) | (38) | (159) | (632) | (70) | (45) | (10) | (358) | 39 | (1 352) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (2) | (1) | 0 | (109) | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | (113) |
| Muud halduskulud | (43) | (12) | (25) | (683) | (21) | (13) | (1) | (82) | 0 | (880) |
| Põhitegevuskulud: | (124) | (22) | (2) | (14) | (32) | (341) | 0 | (16) | (273) | (824) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (90) | (22) | 0 | (12) | (32) | (3) | 0 | 0 | 0 | (159) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (34) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | 0 | (2) | (2) | 0 | (341) | 0 | (16) | (273) | (634) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (248) | (73) | (186) | (1 438) | (123) | (399) | (11) | (457) | (234) | (3 169) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (249) | (61) | (183) | (556) | (123) | (334) | (11) | (312) | 93 | (1 736) |

miljonites eurodes

Press ja teave

Pettustevastane Amet

Koordineerimine

Personal ja haldus

Eurostat

Eelarve

Audit

Keeled

Muud

Teenused ja muu kokku

Muud põhitegevustulud:

Kulude sissenõudmine

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Tulu haldustegevusest

0

7

2

829

0

56

0

98

0

992

Mitmesugused põhitegevustulud

(2)

5

1

53

0

9

0

47

327

440

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

(1)

(1)

12

12

3

3

882

882

0

0

65

65

0

0

145

145

327

327

1 433

1 433

Halduskulud:

Halduskulud:

(124)

(124)

(51)

(51)

(184)

(184)

(1 424)

(1 424)

(91)

(91)

(58)

(58)

(11)

(11)

(441)

(441)

39

39

(2 345)

(2 345)

Personalikulud

(79)

(38)

(159)

(632)

(70)

(45)

(10)

(358)

39

(1 352)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(2)

(1)

0

(109)

0

0

0

(1)

0

(113)

Muud halduskulud

(43)

(12)

(25)

(683)

(21)

(13)

(1)

(82)

0

(880)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(124)

(124)

(22)

(22)

(2)

(2)

(14)

(14)

(32)

(32)

(341)

(341)

0

0

(16)

(16)

(273)

(273)

(824)

(824)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(90)

(22)

0

(12)

(32)

(3)

0

0

0

(159)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(34)

0

0

0

0

0

0

0

0

(34)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

0

0

3

0

0

0

3

Muud põhitegevuskulud

0

0

(2)

(2)

0

(341)

0

(16)

(273)

(634)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(248)

(73)

(186)

(1 438)

(123)

(399)

(11)

(457)

(234)

(3 169)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(249)

(249)

(61)

(61)

(183)

(183)

(556)

(556)

(123)

(123)

(334)

(334)

(11)

(11)

(312)

(312)

93

93

(1 736)

(1 736)

4.   RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD

4.1   RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta netoülejääki või -puudujääki korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud või kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse ELi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Esitatud rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

4.2   PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitata investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames. Põhitegevus hõlmab ka investeeringuid, mis on seotud näiteks EIFi, EBRD ja riskikapitali fondidega. Seda põhjusel, et nimetatud tegevuse eesmärk on osaleda poliitiliseks eesmärgiks seatud tulemuste saavutamises.

4.3   INVESTEERIMISTEGEVUS

INVESTEERIMISTEGEVUS

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

5.1   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Saadud tagatised: | | |
| Täitmistagatised | 337 | 300 |
| Muud tagatised | 43 | 34 |
| Muud tingimuslikud varad | 14 | 19 |
| Kokku | 394 | 353 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Saadud tagatised:

Täitmistagatised

337

300

Muud tagatised

43

34

Muud tingimuslikud varad

14

19

Kokku

394

353

Täitmistagatisi nõutakse tagamaks, et ELi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

5.2   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Antud tagatised | 5.2.1 | 22 317 | 24 394 |
| Trahvid | 5.2.2 | 6 378 | 8 951 |
| EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi | 5.2.3 | 1 188 | 2 345 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 5.2.4 | 546 | 318 |
| Kohtuasjad ja muud vaidlused | 5.2.5 | 91 | 251 |
| Muud tingimuslikud kohustused | | 1 | 2 |
| Kokku | | 30 521 | 36 261 |
| Kõiki tingimuslikke kohustusi peale trahvidega seotud kohustuste rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel. |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2012

31.12.2011

Antud tagatised

5.2.1

5.2.1

22 317

24 394

Trahvid

5.2.2

5.2.2

6 378

8 951

EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi

5.2.3

5.2.3

1 188

2 345

Ühtekuuluvuspoliitika

5.2.4

5.2.4

546

318

Kohtuasjad ja muud vaidlused

5.2.5

5.2.5

91

251

Muud tingimuslikud kohustused

1

2

Kokku

30 521

36 261

Kõiki tingimuslikke kohustusi peale trahvidega seotud kohustuste rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel.

Kõiki tingimuslikke kohustusi peale trahvidega seotud kohustuste rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel.

5.2.1   
  Antud tagatised

Antud tagatised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Tagatised EIP omavahenditest antud laenudele |
| 65 % tagatis | 18 683 | 20 362 |
| 70 % tagatis | 1 654 | 1 992 |
| 75 % tagatis | 383 | 534 |
| 100 % tagatis | 594 | 724 |
| Kokku | 21 314 | 23 612 |
| Muud antud tagatised | 1 003 | 782 |
| Kokku | 22 317 | 24 394 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Tagatised EIP omavahenditest antud laenudele

Tagatised EIP omavahenditest antud laenudele

65 % tagatis

18 683

20 362

70 % tagatis

1 654

1 992

75 % tagatis

383

534

100 % tagatis

594

724

Kokku

21 314

23 612

Muud antud tagatised

Muud antud tagatised

1 003

1 003

782

782

Kokku

22 317

24 394

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on 31. detsembri 2012. aasta seisuga andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele (sealhulgas liikmesriikidele enne nende ühinemist antud laenud). Samal ajal on ELi tagatis piiratud lubatud krediidiliinide ülemmäära protsendiga: 65 % (2000.–2007. aasta volituste alusel), 70 %, 75 % või 100 %. 2007.—2013. aasta volituste puhul on ELi tagatis piiratud 65 % saldost, mitte lubatud krediidiliinide ülemmäärast. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi tagatis kogu summa. 31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustas laenujääk kokku 21 314 miljonit eurot, mis kujutab endast ELi maksimumriski.

Eespool osutatud 2011. aasta 65 % tagatise summas ei ole arvesse võetud 2000.–2007. ja 2007.–2013. aasta volitustest tulenevaid arvutuserinevusi. Kui 2011. aasta summa arvutamisel oleks seda erinevust arvesse võetud, oleks kajastatav summa olnud 17 423 miljonit eurot.

Muud antud tagatised on peamiselt seotud riskijagamisrahastuga (948 miljonit eurot) ja TEN-T projektide laenutagamisvahendiga (39 miljonit eurot). Lisateavet kõnealuste vahendite kohta on esitatud lisas 2.4.

2.4

5.2.2   
  Trahvid

Trahvid

Kõnealune summa seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mis on ajutiselt tasutud, kuid kaevatud edasi või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

5.2.3   
  EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi

EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi vastavusotsustega ning maaelu arengu ja ühinemiseelse abi finantskorrektsioonidega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest.

5.2.4   
  Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille puhul oodatakse suulise ärakuulamise kuupäeva määramist või Euroopa Kohtu kohtuotsust.

5.2.5   
  Kohtuasjad ja muud vaidlused

Kohtuasjad ja muud vaidlused

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks komisjoni ja ELi muude asutuste vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Tuleb märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 288 kohases kahjude hüvitamiseks esitatud hagis peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel.

5.3   MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

5.3.1   
  Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 175 853 | 165 236 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

175 853

165 236

Eespool avaldatud summa moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud 2012. aasta kasumiaruandes kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused on summa, mis kujutab endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel tühistatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 217 810 miljonit eurot (2011. aastal 207 443 miljonit eurot).

5.3.2   
  Olulised juriidilised kohustused

Olulised juriidilised kohustused

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Struktuurimeetmed | 71 775 | 142 916 |
| Protokoll Vahemeremaadega | 264 | 264 |
| Kalanduskokkulepped | 173 | 37 |
| Galileo programm | 143 | 320 |
| Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm | 233 | 400 |
| Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T) | 1 331 | 3 416 |
| Muud lepingulised kohustused | 3 884 | 4 493 |
| Kokku | 77 803 | 151 846 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Struktuurimeetmed

71 775

142 916

Protokoll Vahemeremaadega

264

264

Kalanduskokkulepped

173

37

Galileo programm

143

320

Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm

233

400

Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T)

1 331

3 416

Muud lepingulised kohustused

3 884

4 493

Kokku

77 803

151 846

Kõnealused kulukohustused tekkisid seetõttu, et EL võttis pikaajalised juriidilised kohustused selliste summade kohta, mis ei olnud veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need võivad olla seotud mitmeaastaste programmidega näiteks struktuurimeetmete puhul või summadega, mis EL on kohustatud tulevikus maksma bilansipäeva seisuga sõlmitud halduslepingute alusel (mis seonduvad näiteks selliste teenuste osutamisega nagu turva- ja koristusteenused, kuid ka lepinguliste kohustustega selliste spetsiifiliste projektide puhul nagu näiteks ehitustööd).

Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

Järgnevas tabelis on võrreldud juriidilisi kohustusi, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud, ja 2007.–2013. aasta finantsraamistikus ettenähtud summadest tulenevaid maksimaalseid kulukohustusi.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2007.–2013. aasta finantsperspektiivis ettenähtud summad
  (A) | Võetud juriidilised kohustused
  (B) | 2007.-2011. aasta eelarvelised kulukohustused
  (C) | Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe
  (= B – C) | Maksimaalsed kulukohustused
  (= A – C) |
| Struktuurifondid | 347 552 | 347 521 | 293 050 | 54 471 | 54 502 |
| Loodusvarad | 100 549 | 100 539 | 85 058 | 15 481 | 15 491 |
| Ühinemiseelse abi rahastamisvahend | 11 255 | 9 895 | 9 473 | 422 | 1 782 |
| Kokku | 459 356 | 457 955 | 387 581 | 70 374 | 71 775 |

miljonites eurodes

2007.–2013. aasta finantsperspektiivis ettenähtud summad

(A)

Võetud juriidilised kohustused

(B)

2007.-2011. aasta eelarvelised kulukohustused

(C)

Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe

(= B – C)

Maksimaalsed kulukohustused

(= A – C)

Struktuurifondid

347 552

347 521

293 050

54 471

54 502

Loodusvarad

100 549

100 539

85 058

15 481

15 491

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

11 255

9 895

9 473

422

1 782

Kokku

459 356

457 955

387 581

70 374

71 775

Protokollid Vahemeremaadega

Protokollid Vahemeremaadega

Siin on kajastatud kulukohustused, mis seonduvad Vahemere piirkonna kolmandate riikidega sõlmitud finantsprotokollidega. Siin esitatud summa kujutab endast sõlmitud protokollide kogusumma ja raamatupidamisarvestuses kirjendatud eelarveliste kulukohustuste summa vahet. Nimetatud protokollide näol on tegemist rahvusvaheliste lepingutega, mida ei saa ilma mõlema osapoole nõusolekuta lõpetada, kuigi lõpetamise menetlus on käimas.

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Kõnealused kulukohustused on võetud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel.

Galileo programm

Galileo programm

Siin kajastatud summad on ette nähtud Galileo programmi jaoks, mille raames arendatakse Euroopa ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi, vt ka lisa 2.2.

2.2

Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm

Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm

Komisjon on sõlminud ESAga ajavahemikuks 2008–2013 lepingu ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programmi rakendamiseks kosmosevaldkonnas. Kõnealuseks perioodiks ettenähtud soovituslik summa on 728 miljonit eurot.

Üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) seonduvad kohustused

Üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) seonduvad kohustused

See summa seondub üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) valdkonnas ajavahemikul 2007-2013 antavate toetustega. Programmi kuuluvad projektid, mis on kindlaks määratud üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamise eesmärgil, et toetada nii infrastruktuuri projekte kui ka teadus- ja innovatsiooni projekte eesmärgiga edendada uute tehnoloogiate ja uuenduslike protsesside kaasamist uutesse kasutusse võetavatesse transpordiinfrastruktuuridesse. Selle programmi jaoks ettenähtud soovituslik summa on 7 900 miljonit eurot.

TEN-Tga seotud juriidiliste kohustuste vähenemine on tingitud juriidiliste kohustuste vähendamisest muutmisotsustega ja eelarveliste kulukohustuste suurenemisest.

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad vastavad summadele, mis tuleb lepingute tähtaja jooksul veel välja maksta. Suurimad summad on seotud ühisettevõtte „Fusion for Energy” poolt ITERi projekti raames korraldatud hangetega ja Euroopa Parlamendi ehituslepingutega.

6.   ELi EELARVE KAITSMINE

6.1   TAUST

TAUST

ELi eelarve täitmise oluline tahk on vajadus tagada vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine. Käesolevas lisas antakse 1) ülevaade õigusaktidega ettenähtud ennetus- ja parandusmehhanismidest, sealhulgas ELi asutuste ja liikmesriikide avastatud eeskirjade eiramise ja pettuse tuvastamise ja kõrvaldamise korrast ning 2) võimalikult täpne hinnang asjaomaste summade kohta, et konkreetselt illustreerida ELi eelarve kaitsmist.

Esitatav teave ei käsitle üksnes ELi tasandil võetud meetmeid, vaid ka korrektsioone, mida koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täimisega seoses teostavad liikmesriigid ise nende endi läbiviidud kontrollimiste ja auditite tulemusel (teave käsitleb ainult 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi, kuna varasemate programmitöö perioodide kohta liikmesriikide poolt esitatud andmed on puudulikud ja/või ebausaldusväärsed). Komisjoni raamatupidamissüsteemi korrektsioone ei kanta, sest enamikul juhtudel saavad liikmesriigid neid summasid muude rahastamiskõlblike kulude jaoks uuesti kasutusse võtta. Liikmesriikide andmed esitatakse tabelis 6.7.

6.7

Täiendavad üksikasjad allpool toodud summade ja protsesside kohta on esitatud komisjoni sellekohases teatises, mis alates 2013. aastast saadetakse iga aasta septembris eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele ja kontrollikojale ning mis on kättesaadav Europa-portaalis eelarve peadirektoraadi veebilehel.

6.2   EUROOPA KOMISJONI ENNETUSMEHHANISMID

EUROOPA KOMISJONI ENNETUSMEHHANISMID

Otsesel eelarve täitmisel võetavate ennetavate meetmete hulka kuulub abisaajate taotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse kontroll vastutavate talituste poolt. Tegemist on eelkontrolliga, mis on ette nähtud programmide juhtimise korras ja mille otstarve on anda piisav kinnitus, et kulude hüvitamine on seaduslik ja korrektne. Komisjoni talitused võivad ka eelkõige lepingulistes küsimustes anda juhiseid, mis aitavad tagada rahaliste vahendite usaldusväärse ja tõhusa haldamise ja seega vähendavad rikkumisohtu.

Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega (s.o põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitika kulude puhul) vastutavad liikmesriigid kogu kulutsükli jooksul esmajoones ise selle eest, et ELi eelarvest tehtud kulutused on seaduslikud ja korrektsed. Ennetusmehhanismid on ette nähtud ka komisjoni tasandil, kes täidab oma rolli järelevalveasutusena. Komisjon võib:

| — | katkestada 2007.-2013. aasta programmide puhul maksetähtaja arvestamise kuni kuueks kuuks, kui:






  a) | on tõendeid, mis annavad alust arvata, et asjaomase liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises esineb märkimisväärseid puudusi, või |
| --- | --- | --- |

—

katkestada 2007.-2013. aasta programmide puhul maksetähtaja arvestamise kuni kuueks kuuks, kui:

katkestada

a)

on tõendeid, mis annavad alust arvata, et asjaomase liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises esineb märkimisväärseid puudusi, või

| b) | komisjoni talitused peavad läbi viima täiendava kontrolli pärast teabe saamist selle kohta, et tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud; |
| --- | --- |

b)

komisjoni talitused peavad läbi viima täiendava kontrolli pärast teabe saamist selle kohta, et tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud;

| — | peatada 2007.–2013. aasta programmide puhul liikmesriigile tehtavad vahemaksed kas täielikult või osaliselt järgmistel juhtudel:






  a) | kui on tõendeid, et programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb märkimisväärseid puudusi ja liikmesriik ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid, või |
| --- | --- | --- |

—

peatada 2007.–2013. aasta programmide puhul liikmesriigile tehtavad vahemaksed kas täielikult või osaliselt järgmistel juhtudel:

peatada

a)

kui on tõendeid, et programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb märkimisväärseid puudusi ja liikmesriik ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid, või

| b) | kui tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud, või |
| --- | --- |

b)

kui tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud, või

| c) | kui liikmesriik on oma juhtimis- ja kontrollikohustusi raskelt rikkunud. |
| --- | --- |

c)

kui liikmesriik on oma juhtimis- ja kontrollikohustusi raskelt rikkunud.

Kui liikmesriik ei võta nõutud meetmeid, võib komisjon otsustada, et kehtestatakse finantskorrektsioon. Peatamist ja katkestamist käsitlevad andmed on esitatud lisas 6.4.1.

6.4.1

6.3   EUROOPA KOMISJONI PARANDUSMEHHANISMID

EUROOPA KOMISJONI PARANDUSMEHHANISMID

6.3.1.   
  Finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioonid

Kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, vastutavad abisaajate vigade ning nendepoolse eeskirjade eiramise ja pettuse ennetamise, avastamise ja parandamise eest liikmesriigid ning komisjon täidab üldise järelevalve rolli. Kui suured puudused liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides on põhjustanud või võivad põhjustada üksikuid või süsteemseid vigu, eeskirjade rikkumist ja pettust, võib komisjon kohaldada finantskorrektsioone. Finantskorrektsioonide menetlemine toimub kolmes põhietapis:

Finantskorrektsioonide

| 1) | Pooleliolevad
  finantskorrektsioonid: neid korrektsioone võidakse muuta, kuna liikmesriigid ei ole neid veel ametlikult heaks kiitnud, näiteks juhul, kui audit on küll lõppenud, kuid komisjoni ja liikmesriigi vaheline ärakuulamismenetluse etapp ei ole veel lõppenud. |
| --- | --- |

1)

Pooleliolevad
  finantskorrektsioonid: neid korrektsioone võidakse muuta, kuna liikmesriigid ei ole neid veel ametlikult heaks kiitnud, näiteks juhul, kui audit on küll lõppenud, kuid komisjoni ja liikmesriigi vaheline ärakuulamismenetluse etapp ei ole veel lõppenud.

Pooleliolevad

finantskorrektsioonid:

| 2) | Otsustatud/kinnitatud
  finantskorrektsioonid: need summad on lõplikud, st asjaomase liikmesriigi poolt kinnitatud (temaga kokku lepitud) või komisjoni otsusega kindlaks määratud. Neist on antud ülevaade tabelis 6.4.2.1. |
| --- | --- |

2)

Otsustatud/kinnitatud
  finantskorrektsioonid: need summad on lõplikud, st asjaomase liikmesriigi poolt kinnitatud (temaga kokku lepitud) või komisjoni otsusega kindlaks määratud. Neist on antud ülevaade tabelis 6.4.2.1.

Otsustatud/kinnitatud

finantskorrektsioonid:

6.4.2.1

| 3) | Rakendatud
  finantskorrektsioonid: need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri korrektsioonimehhanisme. Asjakohased arvud esitatakse tabelites 6.4.2.2 ja 6.4.3.1. |
| --- | --- |

3)

Rakendatud
  finantskorrektsioonid: need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri korrektsioonimehhanisme. Asjakohased arvud esitatakse tabelites 6.4.2.2 ja 6.4.3.1.

Rakendatud

finantskorrektsioonid:

6.4.2.2

6.4.3.1

6.3.2   
  Sissenõudmised

Sissenõudmised

ELi eelarve otsese täitmise korral tuleb eelarvevahendite käsutajal kooskõlas finantsmäärusega koostada sissenõudekorraldused alusetult makstud summade kohta. Sissenõudmised rakendatakse seejärel kas otse võlgnikult (st liikmesriigilt) saadava pangaülekande kaudu või tasaarvestades need muude summadega, mida komisjon võlglasele võlgneb. Finantsmäärusega on ette nähtud täiendavad menetlused, et tagada tähtajaks tasumata sissenõudekorralduste alusel tasumisele kuuluvate summade sissenõudmine, mille puhul võtab peaarvepidaja spetsiaalseid järelmeetmeid.

Põllumajanduse valdkonnas koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames on liikmesriigid kohustatud tuvastama vead ja eeskirjade eiramised ning nõudma alusetult makstud summad sisse kooskõlas riigisiseste eeskirjade ja menetlustega. EAGFi puhul kantakse abisaajatelt sissenõutud summad pärast liikmesriikide kohaldatavat (keskmiselt) 20 % suurust mahaarvamist üle komisjonile, kes kirjendab need tuluna. EAFRDi puhul arvatakse sissenõutud summad järgmisest maksetaotlusest enne selle komisjoni talitustele saatmist maha ja seetõttu saab asjaomase summa programmi jaoks uuesti kasutusse võtta. Kui liikmesriik ei nõua kulusid sisse või ei näita oma tegevuses üles piisavat hoolsust, võib komisjon otsustada sekkuda ja määrata asjaomasele liikmesriigile finantskorrektsiooni. Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas vastutavad abisaajatelt alusetult makstud summade (ja vajadusel sellele lisandunud viivise) sissenõudmise eest esmajoones liikmesriigid (mitte komisjon). Käesolevas lisas on lisaks komisjoni kehtestatud finantskorrektsioonidele avaldatud teabena ka liikmesriikide sissenõutud summad. 2007.–2013. aasta programmiperioodil on liikmesriikidel õiguslik kohustus esitada komisjonile selged ja struktureeritud andmed summade kohta, mis on arvatud kaasrahastamisest maha enne riigi tasandil toimuva sissenõudemenetluse lõpulejõudmist, ja summade kohta, mis on abisaajatelt riigi tasandil tegelikult sisse nõutud.

6.3.3   
  Kasutamata eelmakse summade sissenõudmine

Kasutamata eelmakse summade sissenõudmine

EL kasutab abisaajatele eelmaksete tegemist peaaegu kõigis valdkondades. Nagu on selgitatud lisas 1.5.7, on nende maksete eesmärk pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. Kui abisaaja ei kasuta (kuluta) ELilt saadud eelmakse summat täielikult ära, väljastavad komisjoni talitused sissenõudekorralduse, et raha tagastataks ELi eelarvesse. Tegemist on ELi kontrollisüsteemi olulise osaga, millega tagatakse, et abisaaja ei saa rohkem raha, kui on kuludega nõuetekohaselt põhjendatud. See aitab kaitsta ELi eelarvet. Sissenõudeid on kajastatud tabelis 6.5.

1.5.7

6.5

Kasutamata eelmaksesummade sissenõudmist ei tohi segi ajada eeskirjadevastaselt väljamakstud kulude sissenõudmisega. Kui komisjoni talitused sellised eelmaksesummad avastavad ja sisse nõuavad, kohaldatakse tavapärast finantskorrektsiooni või sissenõudmismenetlust, mida on kirjeldatud lisades 6.3.1 ja 6.3.2.

Kasutamata

6.3.1

6.3.2

6.3.4   
  Tulu omavahenditest – sissenõutud summad

Tulu omavahenditest – sissenõutud summad

ELi eelarvevahendite peamine allikas on omavahenditest saadav tulu. Selle puhul on sissenõudmine seotud järelmeetmetega, mis võetakse seoses komisjoni kontrolliaruannete, Euroopa Kontrollikoja auditite, liikmesriikides tagasinõudmisel tehtud haldusvigadest või esinenud hooletusest tulenevate finantsvastutuse juhtumitega, rikkumismenetlustega, Euroopa Kohtu otsustega ning summadega, mis tulenevad liikmesriikide eeskirjadevastastest maksetest ja omavahenditega seotud intressidest või maksete hilinemisest. Need summad on esitatud tabelis 6.6.

6.6

6.4   ENNETAVATE JA PARANDUSMEETMETE FINANTSMÕJU

ENNETAVATE JA PARANDUSMEETMETE FINANTSMÕJU

6.4.1   
  Maksete katkestamised ja peatamised 2012. aastal

Maksete katkestamised ja peatamised 2012. aastal

Katkestamised:

Katkestamised:

Järgmistes tabelites on esitatud andmed ERFi, ESFi ja EKFiga seotud maksete katkestamise juhtumite arvu ja summade muutumise kohta. Algsaldo hõlmab kõiki 2011. aasta lõpuks sulgemata juhtumeid olenemata sellest, millal maksete katkestamisest liikmesriigile teatati (seetõttu ei ole mõningad arvandme-d otseselt võrreldavad 2011. aasta aruannetes esitatud andmetega). Uute juhtumitena on käsitatud ainult 2012. aastal teatavaks tehtud juhtumeid. Suletud juhtumid on sellised juhtumid, mille puhul kulutaotluste alusel väljamaksete tegemine taastati 2012. aastal olenemata nende katkestamise ajast. 2012. aasta lõpu seisuga avatud juhtumid on 31. detsembri 2012. aasta seisuga jõus olnud maksete katkestamised, st juhtumid, mille puhul kulutaotluste alusel väljamaksete tegemine oli katkestatud kuni asjaomase liikmesriigi poolt parandusmeetmete võtmiseni.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Programmiperiood 2007–2013 | ERF ja Ühtekuuluvusfond |
| Avatud juhtumid seisuga 31.12.2011 kokku | Uued juhtumid 2012 | Lõpetatud juhtumid 2012 | Avatud juhtumid seisuga 31.12.2012 kokku |
| Liikmesriik | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa |
| Saksamaa | 3 | 17 | 2 | 163 | | | 5 | 180 |
| Hispaania | | | 49 | 1 495 | 41 | 1 319 | 8 | 176 |
| Prantsusmaa | | | 6 | 51 | 5 | 24 | 1 | 27 |
| Itaalia (8) | 10 | 265 | 20 | 1 122 | 19 | 860 | 11 | 526 |
| Läti | | | 5 | 94 | 5 | 94 | 0 | 0 |
| Leedu | | | 4 | 164 | 4 | 164 | 0 | 0 |
| Ungari | | | 3 | 55 | | | 3 | 55 |
| Poola | | | 5 | 605 | | | 5 | 605 |
| Rumeenia | | | 1 | 41 | | | 1 | 41 |
| Sloveenia | | | 1 | 6 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Slovakkia | 2 | 71 | | | 2 | 71 | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | | | 1 | 22 | | | 1 | 22 |
| Piiriülesed | | | 11 | 59 | 8 | 52 | 3 | 6 |
| Kokku | 15 | 353 | 108 | 3 878 | 85 | 2 592 | 38 | 1 639 |

miljonites eurodes

Programmiperiood 2007–2013

ERF ja Ühtekuuluvusfond

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2011 kokku

Uued juhtumid 2012

Lõpetatud juhtumid 2012

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2012 kokku

Liikmesriik

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Saksamaa

3

17

2

163

5

5

180

180

Hispaania

49

1 495

41

1 319

8

8

176

176

Prantsusmaa

6

51

5

24

1

1

27

27

Itaalia (8)

8

10

265

20

1 122

19

860

11

11

526

526

Läti

5

94

5

94

0

0

0

0

Leedu

4

164

4

164

0

0

0

0

Ungari

3

55

3

3

55

55

Poola

5

605

5

5

605

605

Rumeenia

1

41

1

1

41

41

Sloveenia

1

6

1

6

0

0

0

0

Slovakkia

2

71

2

71

0

0

0

0

Ühendkuningriik

1

22

1

1

22

22

Piiriülesed

11

59

8

52

3

3

6

6

Kokku

15

353

108

3 878

85

2 592

38

1 639

Lisaks katkestamismenetlustele saadeti 2012. aastal seoses ERFiga 119 kirjalikku hoiatust (juhtudel, kui täitmata maksenõudeid ei olnud). See aitas vähendada eeskirjadevastaste maksete summat.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Programmiperiood 2007–2013 | ESF |
| Avatud juhtumid seisuga 31.12.2011 kokku | Uued juhtumid 2012 | Lõpetatud juhtumid 2012 | Avatud juhtumid seisuga 31.12.2012 kokku |
| Liikmesriik | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa |
| Tšehhi | | | 1 | 47 | | | 1 | 47 |
| Saksamaa | | | 5 | 165 | 4 | 145 | 1 | 19 |
| Hispaania | 2 | 10 | 8 | 159 | 9 | 160 | 1 | 9 |
| Prantsusmaa | 2 | 25 | 9 | 142 | 4 | 91 | 7 | 76 |
| Itaalia | 4 | 53 | 7 | 207 | 6 | 231 | 5 | 30 |
| Läti | | | 2 | 26 | 2 | 26 | 0 | 0 |
| Leedu | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Rumeenia | | | 1 | 21 | 1 | 21 | 0 | 0 |
| Slovakkia | | | 1 | 45 | 1 | 45 | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | 2 | 234 | 2 | 69 | 4 | 303 | 0 | 0 |
| Kokku | 10 | 323 | 37 | 881 | 32 | 1 023 | 15 | 181 |

miljonites eurodes

Programmiperiood 2007–2013

ESF

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2011 kokku

Uued juhtumid 2012

Lõpetatud juhtumid 2012

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2012 kokku

Liikmesriik

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Tšehhi

1

47

1

1

47

47

Saksamaa

5

165

4

145

1

1

19

19

Hispaania

2

10

8

159

9

160

1

1

9

9

Prantsusmaa

2

25

9

142

4

91

7

7

76

76

Itaalia

4

53

7

207

6

231

5

5

30

30

Läti

2

26

2

26

0

0

0

0

Leedu

1

1

1

1

0

0

0

0

Rumeenia

1

21

1

21

0

0

0

0

Slovakkia

1

45

1

45

0

0

0

0

Ühendkuningriik

2

234

2

69

4

303

0

0

0

0

Kokku

10

323

37

881

32

1 023

15

181

| miljonites eurodes |
| --- |
| Programmiperiood 2007–2013 | EKF |
| Avatud juhtumid seisuga 31.12.2011 kokku | Uued juhtumid 2012 | Lõpetatud juhtumid 2012 | Avatud juhtumid seisuga 31.12.2012 kokku |
| Liikmesriik | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa |
| Tšehhi | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Taani | 1 | 0 | | | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Saksamaa | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 |
| Eesti | 1 | 0 | 3 | 0 | | | 4 | 0 |
| Hispaania | 1 | 62 | 2 | 32 | 2 | 84 | 1 | 9 |
| Prantsusmaa | 2 | 3 | | | | | 2 | 3 |
| Itaalia | | | 6 | 38 | | | 6 | 38 |
| Läti | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Madalmaad | | | 3 | 8 | 3 | 8 | 0 | 0 |
| Poola | | | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Portugal | | | 3 | 16 | 2 | 12 | 1 | 4 |
| Rumeenia | | | 5 | 35 | | | 5 | 35 |
| Slovakkia | | | 2 | 2 | | | 2 | 2 |
| Soome | 2 | 0 | 3 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Rootsi | 1 | 0 | 2 | 6 | | | 3 | 6 |
| Ühendkuningriik | 1 | 34 | 4 | 7 | 2 | 33 | 3 | 8 |
| Kokku | 11 | 100 | 36 | 149 | 17 | 141 | 30 | 108 |

miljonites eurodes

Programmiperiood 2007–2013

EKF

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2011 kokku

Uued juhtumid 2012

Lõpetatud juhtumid 2012

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2012 kokku

Liikmesriik

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Tšehhi

1

1

1

1

0

0

0

0

Taani

1

0

1

0

0

0

0

0

Saksamaa

2

1

2

2

1

1

Eesti

1

0

3

0

4

4

0

0

Hispaania

1

62

2

32

2

84

1

1

9

9

Prantsusmaa

2

3

2

2

3

3

Itaalia

6

38

6

6

38

38

Läti

1

0

1

1

0

0

Madalmaad

3

8

3

8

0

0

0

0

Poola

1

2

1

2

0

0

0

0

Portugal

3

16

2

12

1

1

4

4

Rumeenia

5

35

5

5

35

35

Slovakkia

2

2

2

2

2

2

Soome

2

0

3

0

5

1

0

0

0

0

Rootsi

1

0

2

6

3

3

6

6

Ühendkuningriik

1

34

4

7

2

33

3

3

8

8

Kokku

11

100

36

149

17

141

30

108

Katkestamised:

Katkestamised:

Peatamismenetlus algatati kahe ERFi ja Ühtekuuluvusfondi programmi puhul (Saksamaal ja Itaalias). 31. detsembri 2012. aasta seisuga ei olnud peatamist veel lõpetatud. Seoses ESFiga võeti 2012. aastal vastu kaks peatamisotsust (Tšehhi ja Slovakkia). Tšehhi puhul oli peatamine 31. detsembri 2012. aasta seisuga endiselt jõus. 2012. aastal ei tehtud ühtegi EKFiga seotud peatamisotsust.

ERFi

Ühtekuuluvusfondi

ESFiga

EKFiga

6.4.2   
  2012. aastal otsustatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2012. aastal otsustatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

6.4.2.1   2012. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2012. aastal kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Finantskorrektsioonid Korrektsioonid | Sissenõudmised | 2012 Kokku | 2011 Kokku |
| Põllumajandus: |
| EAGF | 475 | 162 | 638 | 839 |
| Maaelu areng | 76 | 145 | 221 | 228 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: |
| ERF | 958 | — | 958 | 424 |
| Ühtekuuluvusfond | 203 | — | 203 | 17 |
| ESF | 425 | — | 425 | 227 |
| FIFG/EKF | 2 | — | 2 | 3 |
| EAGGFi arendusrahastu | 31 | 3 | 34 | 1 |
| Muud | — | 19 | 19 | 50 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 1 | 252 | 253 | 270 |
| Välispoliitikavaldkonnad | — | 107 | 107 | 107 |
| Haldus (9) | — | 7 | 7 | 8 |
| 2012. aastal otsustatud/kinnitatud kokku | 2 172 | 695 | 2 867 | |
| 2011. aastal otsustatud/kinnitatud kokku | 1 406 | 768 | | 2 174 |

miljonites eurodes

Finantskorrektsioonid Korrektsioonid

Sissenõudmised

2012 Kokku

2011 Kokku

Põllumajandus:

EAGF

EAGF

475

162

638

839

Maaelu areng

Maaelu areng

76

145

221

228

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF

ERF

958

—

958

424

Ühtekuuluvusfond

Ühtekuuluvusfond

203

—

203

17

ESF

ESF

425

—

425

227

FIFG/EKF

FIFG/EKF

2

—

2

3

EAGGFi arendusrahastu

EAGGFi arendusrahastu

31

3

34

1

Muud

Muud

—

19

19

50

Sisepoliitikavaldkonnad

1

252

253

270

Välispoliitikavaldkonnad

—

107

107

107

Haldus (9)

9

—

7

7

8

2012. aastal otsustatud/kinnitatud kokku

2 172

695

2 867

2011. aastal otsustatud/kinnitatud kokku

1 406

768

2 174

6.4.2.2   2012. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2012. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Finantskorrektsioonid Korrektsioonid | Sissenõudmised | 2012 Kokku | 2011 Kokku |
| Põllumajandus: |
| EAGF | 610 | 161 | 771 | 621 |
| Maaelu areng | 59 | 166 | 225 | 201 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: |
| ERF | 2 416 | — | 2 416 | 419 |
| Ühtekuuluvusfond | 207 | — | 207 | 115 |
| ESF | 430 | — | 430 | 178 |
| FIFG/EKF | 1 | — | 1 | (90) |
| EAGGFi arendusrahastu | 17 | 3 | 20 | 1 |
| Muud | — | 11 | 11 | 48 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 1 | 229 | 230 | 268 |
| Välispoliitikavaldkonnad | — | 99 | 99 | 77 |
| Haldus (10) | — | 9 | 9 | 2 |
| Kokku rakendatud 2012. aastal | 3 742 | 678 | 4 419 | |
| Kokku rakendatud 2011. aastal | 1 106 | 733 | | 1 840 |

miljonites eurodes

Finantskorrektsioonid Korrektsioonid

Sissenõudmised

2012 Kokku

2011 Kokku

Põllumajandus:

EAGF

EAGF

610

161

771

621

Maaelu areng

Maaelu areng

59

166

225

201

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF

ERF

2 416

—

2 416

419

Ühtekuuluvusfond

Ühtekuuluvusfond

207

—

207

115

ESF

ESF

430

—

430

178

FIFG/EKF

FIFG/EKF

1

—

1

(90)

EAGGFi arendusrahastu

EAGGFi arendusrahastu

17

3

20

1

Muud

Muud

—

11

11

48

Sisepoliitikavaldkonnad

1

229

230

268

Välispoliitikavaldkonnad

—

99

99

77

Haldus (10)

10

—

9

9

2

Kokku rakendatud 2012. aastal

3 742

678

4 419

Kokku rakendatud 2011. aastal

1 106

733

1 840

6.4.2.3   Koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames rakendatud finantskorrektsioonide jaotus liikmesriikide kaupa 2012. aastal

Koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames rakendatud finantskorrektsioonide jaotus liikmesriikide kaupa 2012. aastal

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | EAGF | Maaelu areng | ERF | Ühtekuuluvusfond | ESF | Muud | Kokku 2012 | Kokku 2011 |
| Belgia | 0 | 3 | 0 | — | 11 | 0 | 14 | 1 |
| Bulgaaria | 15 | 7 | 0 | 6 | 1 | — | 30 | 25 |
| Tšehhi | 0 | — | 116 | 8 | — | 0 | 125 | 6 |
| Taani | 22 | — | 0 | — | — | — | 22 | 0 |
| Saksamaa | (16) | 3 | 23 | — | 0 | 0 | 10 | 1 |
| Eesti | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 0 |
| Iirimaa | (1) | 10 | — | — | — | — | 9 | 2 |
| Kreeka | 85 | 5 | 0 | 13 | 159 | 0 | 262 | 448 |
| Hispaania | 47 | 2 | 1 952 | 81 | 84 | 7 | 2 172 | 159 |
| Prantsusmaa | 64 | 1 | 20 | — | 37 | 2 | 123 | 33 |
| Itaalia | 209 | 0 | 57 | — | 3 | 7 | 275 | 50 |
| Küpros | 8 | 0 | — | — | — | 0 | 8 | 3 |
| Läti | — | — | 1 | 1 | 9 | 0 | 12 | 0 |
| Leedu | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| Luksemburg | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Ungari | 6 | 0 | 0 | — | — | 0 | 6 | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Madalmaad | 17 | 2 | 0 | — | — | 0 | 20 | 53 |
| Austria | 1 | — | — | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Poola | 12 | 2 | 45 | 79 | 23 | 0 | 162 | 148 |
| Portugal | 15 | 1 | 117 | 0 | — | 0 | 134 | 26 |
| Rumeenia | 24 | 12 | 22 | — | 81 | — | 139 | 53 |
| Sloveenia | 0 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 4 |
| Slovakkia | 0 | — | 29 | 17 | 11 | — | 57 | 5 |
| Soome | 1 | 0 | 0 | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Rootsi | 72 | 2 | 0 | — | 0 | — | 74 | 3 |
| Ühendkuningriik | 27 | 4 | 4 | — | 12 | 2 | 50 | 44 |
| Piirkonna-/piiriülesed | — | — | 24 | — | — | — | 24 | 1 |
| Kokku rakendatud | 610 | 59 | 2 416 | 207 | 430 | 19 | 3 742 | 1 106 |

miljonites eurodes

Liikmesriik

EAGF

Maaelu areng

ERF

Ühtekuuluvusfond

ESF

Muud

Kokku 2012

Kokku 2011

Belgia

0

3

0

—

11

0

14

14

1

Bulgaaria

15

7

0

6

1

—

30

30

25

Tšehhi

0

—

116

8

—

0

125

125

6

Taani

22

—

0

—

—

—

22

22

0

Saksamaa

(16)

3

23

—

0

0

10

10

1

Eesti

0

1

0

0

0

—

1

1

0

Iirimaa

(1)

10

—

—

—

—

9

9

2

Kreeka

85

5

0

13

159

0

262

262

448

Hispaania

47

2

1 952

81

84

7

2 172

2 172

159

Prantsusmaa

64

1

20

—

37

2

123

123

33

Itaalia

209

0

57

—

3

7

275

275

50

Küpros

8

0

—

—

—

0

8

8

3

Läti

—

—

1

1

9

0

12

12

0

Leedu

3

4

3

1

0

0

10

10

0

Luksemburg

0

—

0

—

—

—

0

0

0

Ungari

6

0

0

—

—

0

6

6

41

Malta

0

—

—

—

—

—

0

0

0

Madalmaad

17

2

0

—

—

0

20

20

53

Austria

1

—

—

—

—

0

1

1

0

Poola

12

2

45

79

23

0

162

162

148

Portugal

15

1

117

0

—

0

134

134

26

Rumeenia

24

12

22

—

81

—

139

139

53

Sloveenia

0

0

—

—

—

0

0

0

4

Slovakkia

0

—

29

17

11

—

57

57

5

Soome

1

0

0

—

—

0

1

1

0

Rootsi

72

2

0

—

0

—

74

74

3

Ühendkuningriik

27

4

4

—

12

2

50

50

44

Piirkonna-/piiriülesed

—

—

24

—

—

—

24

24

1

Kokku rakendatud

610

59

2 416

207

430

19

3 742

1 106

6.4.2.4   2012. aasta finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste muutuste selgitus

2012. aasta finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste muutuste selgitus

Põllumajandus ja maaelu areng: Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid on peamiselt seotud komisjoni teostatud auditite tulemuste alusel tehtud komisjoni vastavuskontrolli ja raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustega. Tegelikult sissenõutud summa erineb otsusega kindlaksmääratud summast hilisema laekumise tõttu. Võrreldes eelmise aasta andmetega ei ole tagasi nõutud summad oluliselt muutunud.

Põllumajandus ja maaelu areng:

Ühtekuuluvuspoliitika:

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF ja Ühtekuuluvusfond. Aasta jooksul kinnitatud/otsustatud ja rakendatud finantskorrektsioonide summa on palju suurem kui eelmisel aastal.

ERF ja Ühtekuuluvusfond.

Otsustatud/kinnitatud summad:

Otsustatud/kinnitatud summad:

| — | 2007.–2013. aasta. 2012. aastal kinnitatud/otsustatud ja rakendatud finantskorrektsioonide kogusummast (1 161 miljonit eurot) üle poole (631 miljonit eurot) on seotud praeguse 2007.–2013. aasta programmiperioodiga ning tuleneb komisjonipoolse järelevalve tugevdamisest ja lõpetatud auditite arvu suurenemisest selles programmide rakendamise etapis. 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi puhul 2012. aastal kinnitatud/otsustatud ja rakendatud finantskorrektsioonid tulenevad peamiselt Hispaania (267 miljonit eurot), Tšehhi (111 miljonit eurot), Kreeka (82 miljonit eurot) ja Poolaga (77 miljonit eurot) seotud korrektsioonidest. Need summad ei hõlma kulude korrektsioone, mis on deklareeritud liikmesriikides ja mida seetõttu ei ole komisjonile tõendatud neilt nõutud parandusmeetmete kava kohaselt. |
| --- | --- |

—

2007.–2013. aasta. 2012. aastal kinnitatud/otsustatud ja rakendatud finantskorrektsioonide kogusummast (1 161 miljonit eurot) üle poole (631 miljonit eurot) on seotud praeguse 2007.–2013. aasta programmiperioodiga ning tuleneb komisjonipoolse järelevalve tugevdamisest ja lõpetatud auditite arvu suurenemisest selles programmide rakendamise etapis. 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi puhul 2012. aastal kinnitatud/otsustatud ja rakendatud finantskorrektsioonid tulenevad peamiselt Hispaania (267 miljonit eurot), Tšehhi (111 miljonit eurot), Kreeka (82 miljonit eurot) ja Poolaga (77 miljonit eurot) seotud korrektsioonidest. Need summad ei hõlma kulude korrektsioone, mis on deklareeritud liikmesriikides ja mida seetõttu ei ole komisjonile tõendatud neilt nõutud parandusmeetmete kava kohaselt.

2007.–2013. aasta

| — | 2000–2006. aasta. Ülejäänud summa (531 miljonit eurot) hõlmab finantskorrektsioone, mis on seotud 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi käimasoleva lõpuleviimisega. Programmi lõppedes kohaldatavad finantskorrektsioonid põhinevad programmide ja projektide lõpetamise deklaratsioonide analüüsil või jääkvigade määra ekstrapoleerimisel. Suuremad finantskorrektsioonid on seotud Hispaania (316 miljonit eurot), Itaalia (65 miljonit eurot) ja Portugaliga (53 miljonit eurot). Kuna programmide ja projektide lõpetamine 2013. aastal jätkub, peaksid jätkuma ka korrektsioonid, kuigi senisest väiksemas mahus. |
| --- | --- |

—

2000–2006. aasta. Ülejäänud summa (531 miljonit eurot) hõlmab finantskorrektsioone, mis on seotud 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi käimasoleva lõpuleviimisega. Programmi lõppedes kohaldatavad finantskorrektsioonid põhinevad programmide ja projektide lõpetamise deklaratsioonide analüüsil või jääkvigade määra ekstrapoleerimisel. Suuremad finantskorrektsioonid on seotud Hispaania (316 miljonit eurot), Itaalia (65 miljonit eurot) ja Portugaliga (53 miljonit eurot). Kuna programmide ja projektide lõpetamine 2013. aastal jätkub, peaksid jätkuma ka korrektsioonid, kuigi senisest väiksemas mahus.

2000–2006. aasta.

Rakendatud summad:

Rakendatud summad

Käesoleval aastal teatatud summad on peaaegu seotud ajavahemikuga 2000–2006 ning varasematel aastatel otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonidega. Teatatud on suure korrektsiooni (1,8 miljardit eurot) rakendamisest Hispaanias, sest lõpetamisdokumendid on läbi vaadatud, Hispaania ametiasutuste esitatud kulutaotlused on kinnitatud, neist on lahutatud finantskorrektsioonid ning lõppsaldo Hispaaniale osaliselt välja makstud. Tuleb märkida, et kuna 2012. aasta eelarves ei jätkunud aasta lõpul maksete assigneeringuid (sest eelarvepädevad institutsioonid lükkasid tagasi paranduseelarve ettepaneku, millega oleks maksete assigneeringuid suurendatud), ei saanud komisjoni talitused Hispaaniale välja maksta kogu lõppsaldot.

ESF:

ESF:

| — | 2000.–2006. aasta: Enamik teatatud finantskorrektsioonidest tulenes jääkvigade määra ekstrapoleerimisest (pärast lõpetamisdeklaratsioonide analüüsi) ja programmi lõpetamise ajal tehtud netokorrektsioonidest. Lõpetamisauditeid alles viiakse läbi. |
| --- | --- |

—

2000.–2006. aasta: Enamik teatatud finantskorrektsioonidest tulenes jääkvigade määra ekstrapoleerimisest (pärast lõpetamisdeklaratsioonide analüüsi) ja programmi lõpetamise ajal tehtud netokorrektsioonidest. Lõpetamisauditeid alles viiakse läbi.

2000.–2006. aasta

| — | 2007.–2013. aasta: Teatatud summad on seotud liikmesriikide poolt kogu programmi kestel esitanud vahemaksete taotlustest maha arvatud eeskirjadevastaste summadega. Teatatud summade suurenemine tuleneb käesoleva programmitöö perioodi vältel väljatöötatud ühisest auditistrateegiast. |
| --- | --- |

—

2007.–2013. aasta: Teatatud summad on seotud liikmesriikide poolt kogu programmi kestel esitanud vahemaksete taotlustest maha arvatud eeskirjadevastaste summadega. Teatatud summade suurenemine tuleneb käesoleva programmitöö perioodi vältel väljatöötatud ühisest auditistrateegiast.

2007.–2013. aasta

6.4.3   
  Rakendatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kumulatiivsed andmed

Rakendatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kumulatiivsed andmed

6.4.3.1   Rakendatud finantskorrektsioonide kumulatiivsed andmed

Rakendatud finantskorrektsioonide kumulatiivsed andmed

Allpool on esitatud teave programmitöö perioodi jooksul teatatud kumuleeritud finantskorrektsioonide kohta:

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantskorrektsioonid | Programmitöö periood | Kumuleeritud EAGF otsused | 2012. aasta lõpu seisuga kokku | % Rakendatud või otsustatud/kinnitatud | Veel rakendamata kokku 2012. aasta lõpu seisuga | Rakendatud 2011. aasta lõpu seisuga |
| 1994.–1999. aasta | 2000.-2006. aasta | 2007.-2013. aasta |
| Põllumajandus: | — | 93 | 81 | 7 728 | 7 902 | 92,7 % | 623 | 7 139 |
| EAGF | — | — | — | 7 728 | 7 728 | 93,3 % | 558 | 7 024 |
| Maaelu arendamine (11) | — | 93 | 81 | — | 174 | 72,8 % | 65 | 115 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: | 2 535 | 6 359 | 779 | — | 9 673 | 89,7 % | 1 114 | |
| ERF | 1 764 | 4 626 | 154 | — | 6 544 | 89,6 % | 761 | 4 128 |
| Ühtekuuluvusfond | 264 | 464 | 87 | — | 815 | 82,8 % | 169 | 608 |
| ESF | 407 | 1 206 | 538 | — | 2 150 | 96,7 % | 74 | 1 720 |
| FIFG/EKF | 100 | 5 | 0 | — | 105 | 52,2 % | 96 | 104 |
| EAGGFi arendusrahastu (11) | 0 | 58 | — | — | 58 | 80,6 % | 14 | 41 |
| Muud | — | — | — | 2 | 2 | 100,0 % | — | 0 |
| Kokku | 2 535 | 6 452 | 861 | 7 730 | 17 577 | 91,0 % | 1 737 | 13 741 |

miljonites eurodes

Finantskorrektsioonid

Programmitöö periood

Kumuleeritud EAGF otsused

2012. aasta lõpu seisuga kokku

% Rakendatud või otsustatud/kinnitatud

Veel rakendamata kokku 2012. aasta lõpu seisuga

Rakendatud 2011. aasta lõpu seisuga

1994.–1999. aasta

2000.-2006. aasta

2007.-2013. aasta

Põllumajandus:

Põllumajandus:

—

93

93

81

81

7 728

7 728

7 902

7 902

92,7 %

92,7 %

623

623

7 139

7 139

EAGF

EAGF

—

—

—

7 728

7 728

7 728

93,3 %

558

7 024

Maaelu arendamine (11)

Maaelu arendamine (11

—

93

81

—

174

174

72,8 %

65

115

Ühtekuuluvuspoliitika:

Ühtekuuluvuspoliitika:

2 535

2 535

6 359

6 359

779

779

—

9 673

9 673

89,7 %

89,7 %

1 114

1 114

ERF

ERF

1 764

4 626

154

—

6 544

6 544

89,6 %

761

4 128

Ühtekuuluvusfond

Ühtekuuluvusfond

264

464

87

—

815

815

82,8 %

169

608

ESF

ESF

407

1 206

538

—

2 150

2 150

96,7 %

74

1 720

FIFG/EKF

FIFG/EKF

100

5

0

—

105

105

52,2 %

96

104

EAGGFi arendusrahastu (11)

EAGGFi arendusrahastu (11

0

58

—

—

58

58

80,6 %

14

41

Muud

Muud

—

—

—

2

2

2

2

100,0 %

100,0 %

—

0

0

Kokku

2 535

6 452

861

7 730

17 577

91,0 %

1 737

13 741

Käesoleva tabeli põllumajanduse finantskorrektsioonide summad on vastavuskontrolli otsustega seotud brutosummad. Lisas 6.4.2.2 esitatud summade puhul on siiski arvesse võetud ka raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuseid.

6.4.2.2

EAGF i puhul rakendatud kumuleeritud summa ulatub 7 728 miljoni euroni ja see hõlmab kõiki finantskorrektsioone alates 1999. aastal tehtud esimesest otsusest. Maaelu arengu puhul on kumuleeritud summa suurus 174 miljonit eurot, mis hõlmab kõiki korrektsioone ja eeskirjadevastaselt makstud summade tagasinõudmisi alates 2007. aastast. Tuleb märkida, et mõnel juhul lükati rakendamise kuupäeva mitme aasta võrra edasi. Lisaks tehakse teatavate otsuste kohaseid tagasimakseid tagantjärele aastaste osamaksetena. See kehtib 7. juunil 2010 allakirjutatud Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi raamlepingu kohaselt finantsabi saavate liikmesriikide suhtes. Seetõttu otsustega ettenähtud ja tegelikult rakendatud kumulatiivsete summade vahe üha suureneb.

EAGF

Maaelu arengu

Ühtekuuluvuspoliitika:

Ühtekuuluvuspoliitika

| | 2000.–2006. aasta. Euroopa Regionaalarengu Fondi 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi rakendamise määra suurenemise (53 %lt 2011. aastal 92 %le 2012. aastal) tingis asjaolu, et kõigile liikmesriikidele peale seitsme liikmesriigi saadeti 2012. aasta lõpuks ERFi rakenduskavade lõpetamist käsitlevad kirjad ning seejärel anti luba ERFi 2000.–2006. aasta lõppmaksete taotluste kohaste väljamaksete tegemiseks (kasutatavate assigneeringute piires). 2012. aasta lõpu seisuga oli kõrge ka ESFi rakendamise määr. FIFGi puhul on käesoleva programmitöö perioodi rakendamise määr tagasihoidlik seetõttu, et lõpetamisdokumendid ja lõppmaksete taotlused ei ole komisjoni talitustes veel läbi vaadatud. |
| --- | --- |

2000.–2006. aasta. Euroopa Regionaalarengu Fondi 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi rakendamise määra suurenemise (53 %lt 2011. aastal 92 %le 2012. aastal) tingis asjaolu, et kõigile liikmesriikidele peale seitsme liikmesriigi saadeti 2012. aasta lõpuks ERFi rakenduskavade lõpetamist käsitlevad kirjad ning seejärel anti luba ERFi 2000.–2006. aasta lõppmaksete taotluste kohaste väljamaksete tegemiseks (kasutatavate assigneeringute piires). 2012. aasta lõpu seisuga oli kõrge ka ESFi rakendamise määr. FIFGi puhul on käesoleva programmitöö perioodi rakendamise määr tagasihoidlik seetõttu, et lõpetamisdokumendid ja lõppmaksete taotlused ei ole komisjoni talitustes veel läbi vaadatud.

2000.–2006. aasta

ESFi

FIFGi

| | 2007.–2013. aasta. Kuna komisjonipoolne järelevalve on muutunud rangemaks, on suurenenud programmide rakendamise praeguses etapis lõpule viidud auditite arv. Komisjoni järelevalvetegevuse ja ELi auditite tulemusel suureneb otsustatud/kinnitatud ja rakendatud finantskorrektsioonide arv lähiaastatel veelgi. |
| --- | --- |

2007.–2013. aasta. Kuna komisjonipoolne järelevalve on muutunud rangemaks, on suurenenud programmide rakendamise praeguses etapis lõpule viidud auditite arv. Komisjoni järelevalvetegevuse ja ELi auditite tulemusel suureneb otsustatud/kinnitatud ja rakendatud finantskorrektsioonide arv lähiaastatel veelgi.

2007.–2013. aasta

Eespool esitatud tabelis on kajastatud finantskorrektsioonid, mille asjaomased liikmesriigid on vaidlustanud (varasemad kogemused on siiski näidanud, et komisjonil on väga harva tulnud summad sellistel juhtudel tagasi maksta). Täpsem teave on esitatud lisas 5.2.4.

5.2.4

6.4.3.2   Rakendatud sissenõudmised – kumulatiivsed andmed

Rakendatud sissenõudmised – kumulatiivsed andmed

Tagasinõutud summade kohta on usaldusväärne kumulatiivne teave olemas alles alates 2008. aastast, mil komisjoni raamatupidamissüsteemis rakendati spetsiaalne funktsioon, mis võimaldas parandada sissenõudmiste jälgimist ja neid käsitlevate aruannete koostamist. Allpool on esitatud teave sissenõutud summade kohta aastate lõikes.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Sissenõudmised | Aastad | 2012. aasta lõpu seisuga kokku | 2011. aasta lõpu seisuga kokku |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Põllumajandus: | | | | | | | |
| EAGF | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 1 015 | 854 |
| Maaelu areng | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 466 | 301 |
| Ühtekuuluvus | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 219 | 205 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 799 | 570 |
| Välispoliitikavaldkonnad | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 425 | 326 |
| Haldus | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 25 | 16 |
| Kokku | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 2 949 | 2 272 |

miljonites eurodes

Sissenõudmised

Aastad

2012. aasta lõpu seisuga kokku

2011. aasta lõpu seisuga kokku

2008

2009

2010

2011

2012

Põllumajandus:

EAGF

EAGF

356

148

172

178

161

1 015

854

Maaelu areng

Maaelu areng

0

25

114

161

166

466

301

Ühtekuuluvus

31

102

25

48

14

219

205

Sisepoliitikavaldkonnad

40

100

162

268

229

799

570

Välispoliitikavaldkonnad

32

81

136

77

99

425

326

Haldus

0

9

5

2

9

25

16

Kokku

459

464

614

734

678

2 949

2 272

6.5   KASUTAMATA EELMAKSE SUMMADE SISSENÕUDMINE

KASUTAMATA EELMAKSE SUMMADE SISSENÕUDMINE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Põllumajandus: | | |
| EAGF | 0 | 0 |
| Maaelu areng | 0 | 0 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: | | |
| ERF | 38 | 13 |
| Ühtekuuluvusfond | 5 | 2 |
| ESF | 214 | 17 |
| FIFG/EKF | 0 | 0 |
| EAGGFi arendusrahastu | 5 | 10 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 207 | 212 |
| Välispoliitikavaldkonnad | 104 | 72 |
| Haldus | 2 | 0 |
| Sisse nõutud kokku | 575 | 327 |

miljonites eurodes

2012

2011

Põllumajandus:

EAGF

EAGF

0

0

Maaelu areng

Maaelu areng

0

0

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF

ERF

38

13

Ühtekuuluvusfond

Ühtekuuluvusfond

5

2

ESF

ESF

214

17

FIFG/EKF

FIFG/EKF

0

0

EAGGFi arendusrahastu

EAGGFi arendusrahastu

5

10

Sisepoliitikavaldkonnad

207

212

Välispoliitikavaldkonnad

104

72

Haldus

2

0

Sisse nõutud kokku

575

327

Esitatud summad on lisades 2.6 ja 2.10 osutatud eelmaksesummadest maha arvestatud.

2.6

2.10

6.6   SEOSES OMAVAHENDITEST SAADUD TULUGA SISSENÕUTUD SUMMAD

SEOSES OMAVAHENDITEST SAADUD TULUGA SISSENÕUTUD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Sissenõutud summad: | | |
| — | Põhiosa |

miljonites eurodes

2012

2011

Sissenõutud summad:

—

Põhiosa

133

63

| — | Intressid |
| --- | --- |

—

Intressid

160

312

Sisse nõutud kokku

293

375

6.7   TÄIENDAVAD FINANTSKORREKTSIOONID (TÜHISTAMISED JA SISSENÕUDMISED), MILLE RAKENDAMISEST LIIKMESRIIGID ON TEATANUD (2007–2013)

TÄIENDAVAD FINANTSKORREKTSIOONID (TÜHISTAMISED JA SISSENÕUDMISED), MILLE RAKENDAMISEST LIIKMESRIIGID ON TEATANUD (2007–2013)

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | ERF/Ühtekuuluvusfond | ESF | EKF | Kokku seisuga 31.12.2012 |
| Belgia | 3 | 11 | — | 14 |
| Bulgaaria | 13 | 2 | 0 | 15 |
| Tšehhi | 191 | 37 | — | 228 |
| Taani | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Saksamaa | 290 | 49 | 1 | 340 |
| Eesti | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Iirimaa | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Kreeka | 63 | — | 0 | 63 |
| Hispaania | 204 | 39 | 9 | 252 |
| Prantsusmaa | 42 | 37 | 0 (12) | 79 |
| Itaalia | 141 | 27 | 0 | 168 |
| Küpros | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Läti | 10 | — | 0 | 10 |
| Leedu | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Luksemburg | — | 0 | — | 0 |
| Ungari | 26 | — | 0 | 26 |
| Malta | 1 | 0 | — | 1 |
| Madalmaad | 1 | 2 | 0 | 3 |
| Austria | 4 | 1 | 0 | 5 |
| Poola | 204 | — | 0 | 204 |
| Portugal | 46 | 28 | 1 | 75 |
| Rumeenia | 43 | — | 0 | 43 |
| Sloveenia | 5 | 5 | — | 10 |
| Slovakkia | 33 | 4 | 0 | 37 |
| Soome | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Rootsi | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Ühendkuningriik | 38 | 13 | 1 | 52 |
| Piiriülesed | 8 | — | — | 8 |
| Kokku rakendatud | 1 377 | 261 | 14 | 1 652 |

miljonites eurodes

Liikmesriik

ERF/Ühtekuuluvusfond

ESF

EKF

Kokku seisuga 31.12.2012

Belgia

3

11

—

14

14

Bulgaaria

13

2

0

15

15

Tšehhi

191

37

—

228

228

Taani

0

0

0

0

0

Saksamaa

290

49

1

340

340

Eesti

4

0

0

4

4

Iirimaa

0

5

0

5

5

Kreeka

63

—

0

63

63

Hispaania

204

39

9

252

252

Prantsusmaa

42

37

0 (12)

12

79

79

Itaalia

141

27

0

168

168

Küpros

0

0

0

1

1

Läti

10

—

0

10

10

Leedu

6

0

0

6

6

Luksemburg

—

0

—

0

0

Ungari

26

—

0

26

26

Malta

1

0

—

1

1

Madalmaad

1

2

0

3

3

Austria

4

1

0

5

5

Poola

204

—

0

204

204

Portugal

46

28

1

75

75

Rumeenia

43

—

0

43

43

Sloveenia

5

5

—

10

10

Slovakkia

33

4

0

37

37

Soome

1

0

0

1

1

Rootsi

2

1

1

4

4

Ühendkuningriik

38

13

1

52

52

Piiriülesed

8

—

—

8

8

Kokku rakendatud

1 377

261

14

1 652

Eelmises tabelis on esitatud liikmesriikide poolt alates 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi algusest teatatud finantskorrektsioonide kumuleeritud summad 2012. aasta lõpu seisuga. Need lisanduvad komisjoni teatatud finantskorrektsioonide kumuleeritud summadele (vt lisa 6.4.3).

6.4.3

Selleks et saada liikmesriikide tühistatud ja sisse nõutud summade kohta esitatud andmete täielikkuse ja usaldusväärsuse kohta täiendav kinnitus, algatas komisjon 2011. aastal struktuurimeetmete (ERF, Ühtekuuluvusfond, ESF, EKF) auditeerimise eesmärgiga tagada, et liikmesriikide esitatud andmed on täielikud ja usaldusväärsed. Riskianalüüsi põhjal valiti välja 12 sertifitseerimisasutust kümnes liikmesriigis (13). 2012. aastal on asjaomased komisjoni talitused saanud piisava kinnituse, et 12 auditeeritud sertifitseerimisasutusest on 11 võtnud piisavaid meetmeid arvestuse pidamiseks alusetult väljamakstud summade tühistamise ja sissenõudmise ning neist komisjoni teavitamise valdkonnas.

13

Pärast 2013. aasta tühistamisi ja sissenõudmisi käsitlevate aastaaruannete analüüsimist teostavad komisjoni talitused 2013. ja järgmistel aastatel auditi ka teistes liikmesriikides.

7.   RAHALISE TOETUSE ANDMISE MEHHANISMID

Käesolevas lisas antakse täielik ülevaade ELi rahalise toetuse andmise mehhanismidest lisaks teabele, mis on esitatud lisas 2. Lisa esimene osa (7.1) sisaldab teavet komisjoni hallatava ELi laenuvõtmise ja -andmise kohta. Lisa teine osa (7.2) kajastab selliseid riikidevahelisi finantsstabiilsuse mehhanisme, mis ei kuulu ELi lepingu raamistikku ning seetõttu ei mõjuta ELi eelarvet.

2

7.1

7.2

7.1   KOMISJONI HALLATAV LAENUVÕTMISE JA -ANDMISE TEGEVUS

KOMISJONI HALLATAV LAENUVÕTMISE JA -ANDMISE TEGEVUS

7.1.1   
  Laenuvõtmise ja -andmise tegevus - ülevaade

Laenuvõtmise ja -andmise tegevus - ülevaade

Summad bilansilises maksumuses

Summad bilansilises maksumuses

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Likvideeritav ESTÜ | Kokku 31.12.2012 | Kokku 31.12.2011 |
| Antud laenud
  (lisa 2.4.2) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 | 41 281 |
| Võetud laenud
  (lisa 2.14) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 | 41 251 |
| Eespool on summad esitatud bilansilises maksumuses, allpool olevates tabelites aga nimiväärtuses. |

miljonites eurodes

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Likvideeritav ESTÜ

Kokku 31.12.2012

Kokku 31.12.2011

Antud laenud

(lisa 2.4.2)

2.4.2

549

425

11 623

44 476

221

57 294

57 294

41 281

Võetud laenud

(lisa 2.14)

2.14

549

425

11 623

44 476

194

57 267

57 267

41 251

Eespool on summad esitatud bilansilises maksumuses, allpool olevates tabelites aga nimiväärtuses.

ELile on Euroopa Liidu lepinguga antud õigus võtta vastu laenuvõtmise programme, et kaasata oma volituste täitmiseks vajalikke rahalisi vahendeid. Euroopa Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi (makromajanduslik finantsabi (MFA), maksebilansi toetamise mehhanism ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)), mille raames ta võib anda laenusid ja rahastada neid võlainstrumentide emiteerimise teel, pakkudes neid kapitaliturgudel või otse finantsasutustele.

Nende kolme rahastamisvahendi puhul väärivad äramärkimist peamiselt järgmised asjaolud või aspektid:

| — | ELi laenusid võetakse kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja mitte eelarvest, sest ELil ei ole lubatud võtta laenusid oma tavapäraste eelarveliste kulude ega eelarvepuudujäägi rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

ELi laenusid võetakse kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja mitte eelarvest, sest ELil ei ole lubatud võtta laenusid oma tavapäraste eelarveliste kulude ega eelarvepuudujäägi rahastamiseks.

| — | Võetud laenude maht kõigub väikestest suunatud emissioonidest, mille maht miljonites eurodes on ühe- või kahekohaline, kuni sihttasemepõhiste tehinguteni maksebilansi toetamise mehhanismi laenude ja EFSMi raames. |
| --- | --- |

—

Võetud laenude maht kõigub väikestest suunatud emissioonidest, mille maht miljonites eurodes on ühe- või kahekohaline, kuni sihttasemepõhiste tehinguteni maksebilansi toetamise mehhanismi laenude ja EFSMi raames.

| — | Kaasatud vahendid laenatakse abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ja samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on võlakirjast tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi võlakirjamaksete tähtaegse ja täieliku tasumise. Seda arvesse võttes nõutakse maksebilansi toetamise mehhanismist abi saajatelt, et nad teeksid tagasimaksed seitse päeva enne maksetähtaega, ja EFSMist abi saajatelt, et nad teeksid need 14 päeva varem, mis annab komisjonile piisavalt aega tähtaegse makse tagamiseks mis tahes asjaoludel. |
| --- | --- |

—

Kaasatud vahendid laenatakse abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ja samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on võlakirjast tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi võlakirjamaksete tähtaegse ja täieliku tasumise. Seda arvesse võttes nõutakse maksebilansi toetamise mehhanismist abi saajatelt, et nad teeksid tagasimaksed seitse päeva enne maksetähtaega, ja EFSMist abi saajatelt, et nad teeksid need 14 päeva varem, mis annab komisjonile piisavalt aega tähtaegse makse tagamiseks mis tahes asjaoludel.

| — | Iga riigi programmi puhul otsustavad nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvad osamaksed, konkreetse laenu lõpptähtaja ja laenupaketi maksimaalse keskmise lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abisaav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, sh osamaksed ja nende osade maksmise. Lisaks sellele olenevad kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, rangete tingimuste täitmisest, mis ELi/IMFi ühise finantsabi andmise puhul sarnanevad IMFi toetuste kokkulepitud tingimustega, mis on veel üks rahastamise ajastamist mõjutav tegur. |
| --- | --- |

—

Iga riigi programmi puhul otsustavad nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvad osamaksed, konkreetse laenu lõpptähtaja ja laenupaketi maksimaalse keskmise lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abisaav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, sh osamaksed ja nende osade maksmise. Lisaks sellele olenevad kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, rangete tingimuste täitmisest, mis ELi/IMFi ühise finantsabi andmise puhul sarnanevad IMFi toetuste kokkulepitud tingimustega, mis on veel üks rahastamise ajastamist mõjutav tegur.

| — | See tähendab, et emissiooni ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest. |
| --- | --- |

—

See tähendab, et emissiooni ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest.

| — | Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 5-30 aastat. |
| --- | --- |

—

Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 5-30 aastat.

| — | Võetud laenud on ELi otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii 28 liikmesriiki. |
| --- | --- |

—

Võetud laenud on ELi otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii 28 liikmesriiki.

| — | Kui abisaaval riigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast sularahahalduse vahendite saldost. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 12) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile. |
| --- | --- |

—

Kui abisaaval riigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast sularahahalduse vahendite saldost. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 12) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile.

| — | Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk. |
| --- | --- |

—

Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk.

Ka Euratom võtab juriidilise isikuna (keda esindab komisjon) laenusid, et anda nii liikmesriikidele kui ka kolmandatele riikidele laenusid energeetikarajatistega seonduvate projektide rahastamiseks. Lisaks omandas likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ) 2002. ja 2007. aastal pärast kohustusi mittetäitva võlgniku võlgade ümberstruktureerimist EIP-lt lihtveksleid, mille reiting on AAA. Bilansipäeva seisuga oli nende lihtvekslite raamatupidamislik väärtus 221 miljonit eurot.

Euratom

ESTÜ

Täpsem teave iga nimetatud rahastamisvahendi kohta on esitatud allpool. Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

| Antud laenud | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,298 % – 4,5 4 % | 1,58513 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,431 % – 5,76 % | 1,067 % – 5,76 % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| EFSM | 2,375 % – 3,750 % | 2,375 % – 3,50 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 5,2354 % – 5,8103 % | 1,158 % – 5,8103 % |

Antud laenud

31.12.2012

31.12.2011

Makromajanduslik finantsabi

0,298 % – 4,5 4 %

1,58513 % – 4,54 %

Euratom

0,431 % – 5,76 %

1,067 % – 5,76 %

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

EFSM

2,375 % – 3,750 %

2,375 % – 3,50 %

Likvideeritav ESTÜ

5,2354 % – 5,8103 %

1,158 % – 5,8103 %

| Võetud laenud | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,298 % – 4,54 % | 1,58513 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,351 % – 5,6775 % | 0,867 % – 5,6775 % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| EFSM | 2,375 % – 3,750 % | 2,375 % – 3,50 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 6,92 % – 9,78 % | 1,158 % – 9,2714 % |

Võetud laenud

31.12.2012

31.12.2011

Makromajanduslik finantsabi

0,298 % – 4,54 %

1,58513 % – 4,54 %

Euratom

0,351 % – 5,6775 %

0,867 % – 5,6775 %

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

EFSM

2,375 % – 3,750 %

2,375 % – 3,50 %

Likvideeritav ESTÜ

6,92 % – 9,78 %

1,158 % – 9,2714 %

7.1.2   
  Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

EFSM nimiväärtuses

EFSM nimiväärtuses

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| Antud laenud kokku | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| 31.12.2011 seisuga välja makstud | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| 2012. aastal välja makstud | 7 800 | 8 000 | 15 800 |
| 31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| 31.12.2012 seisuga tagasimakstud laenud (14) | 0 | 0 | 0 |
| 31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| 31.12.2012 seisuga kasutamata summad | 800 | 3 900 | 4 700 |

miljonites eurodes

Iirimaa

Portugal

Kokku

Antud laenud kokku

Antud laenud kokku

22 500

22 500

26 000

26 000

48 500

48 500

31.12.2011 seisuga välja makstud

13 900

14 100

28 000

2012. aastal välja makstud

7 800

8 000

15 800

31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud

31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

31.12.2012 seisuga tagasimakstud laenud (14)

14

0

0

0

31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud

31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

31.12.2012 seisuga kasutamata summad

800

3 900

4 700

11. mail 2010 võttis nõukogu vastu Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (nõukogu määrus (EL) nr 407/2010), et säilitada finantsstabiilsus Euroopas. Mehhanism põhineb ELi toimimise lepingu artikli 122 lõikel 2 ning võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. Abi võidakse anda laenu või krediidiliini vormis. Komisjon laenab ELi nimel vahendeid kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja laenab need vahendid abi saavale liikmesriigile. Iga riigi suhtes, kes saab EFSMi raames laenu, koostatakse enne laenu osamakse väljamaksmist kvartalihinnang laenu saamise poliitikatingimuste täitmise kohta.

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta järeldustega kehtestati mehhanismi maksimaalseks mahuks 60 miljardit eurot, kuid seadusjärgne ülemmäär on sätestatud nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 artikli 2 lõikes 2, mille kohaselt on veel tagasimaksmata laenude või krediidiliinide laenujääk piiratud omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. EFSMi raames välja makstud laenudega seoses võetud laenud on tagatud ELi eelarvega; seega on eelarvele 31. detsembri 2012. aasta seisuga avalduv maksimaalne võimalik risk nende laenude puhul 44 476 miljonit eurot (eespool märgitud 43,8 miljardi euro näol on tegemist nimiväärtusega). Kuna EFSMi raames võetud laenud on tagatud ELi eelarvega, teostab Euroopa Parlament komisjoni EFSMi tehingute üle järelevalvet ja rakendab kontrolli eelarvemenetluse ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus.

Nõukogu tegi 2010. aasta detsembris rakendusotsuse maksimaalselt 22,5 miljardi euro suuruse laenu andmiseks Iirimaale ja 2011. aasta mais maksimaalselt 26 miljardi euro suuruse laenu andmiseks Portugalile. Algsetes rakendusotsustes nähti ette marginaaliga intressimäär, et tulemuseks oleks IMFi toetusega sarnased tingimused. 11. oktoobri 2011. aasta rakendusotsustega 2011/682/EL ja 2011/683/EL tühistas nõukogu intressimäära marginaali tagasiulatuvalt ja pikendas laenude maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega 7,5 aastalt 12,5 aastale ning nende üksikute osade tagasimaksetähtaega kuni 30 aastani. 12. aprillil 2013 nõustus majandus- ja rahandusministrite nõukogu pikendama Iirimaale ja Portugalile antud EFSMi laenu maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega 7 aastat 19,5 aastani. Tähtaja pikendamise eesmärk on parandada võla lunastamise tingimusi ja vähendada võla refinantseerimise vajadust programmijärgsel ajal.

ELil on kavas emiteerida EFSMi raames 2013. aasta viimases kvartais täiendavaid võlakirjasid kogusummas 3 miljardit eurot, et rahastada Iirimaale ja Portugalile antavaid laenusid. EFSM ei algata uusi rahastamis- ega laenuprogramme, kuid jätkab käimasolevate Portugali ja Iirimaa programmide rahastamist (vt ka lisa 7.2.2).

7.2.2

7.1.3   
  Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism on poliitiline rahastamisvahend, millest antakse ELi liikmesriikidele keskpika tähtajaga finantsabi. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Kõnealusest rahastamisvahendist võib toetada üksnes neid liikmesriike, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. Rahastamisvahendist antavate laenude jäägi ülempiir on 50 miljardit eurot. Maksebilansi toetamise mehhanismi laenudega seoses võetud laenud on tagatud ELi eelarvega; seega on eelarvele 31. detsembri 2012. aasta seisuga avalduv maksimaalne võimalik risk nende laenude puhul 11 625 miljonit eurot (allpool märgitud 11,4 miljardi euro näol on tegemist nimiväärtusega).

Maksebilansi toetamise mehhanism nimiväärtuses

Maksebilansi toetamise mehhanism nimiväärtuses

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Ungari | Läti | Rumeenia | Kokku |
| Antud laenud kokku | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| 2008. aastal välja makstud | 2 000 | — | — | 2 000 |
| 2009. aastal välja makstud | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| 2010. aastal välja makstud | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| 2011. aastal välja makstud | — | — | 1 350 | 1 350 |
| 2012. aastal välja makstud | — | — | — | — |
| 31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| 31.12.2012 seisuga tagasimakstud laenud | (2 000) | — | — | (2 000) |
| 31.12.2012 seisuga tagasimaksmata summa | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| 31.12.2012 seisuga kasutamata summad | 0 | 0 | 1 400 | 1 400 |
| Käesoleva lisa lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik. |

miljonites eurodes

Ungari

Läti

Rumeenia

Kokku

Antud laenud kokku

Antud laenud kokku

6 500

6 500

3 100

3 100

6 400

6 400

16 000

16 000

2008. aastal välja makstud

2 000

—

—

2 000

2009. aastal välja makstud

3 500

2 200

1 500

7 200

2010. aastal välja makstud

—

700

2 150

2 850

2011. aastal välja makstud

—

—

1 350

1 350

2012. aastal välja makstud

—

—

—

—

31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud

31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud

5 500

5 500

2 900

2 900

5 000

5 000

13 400

13 400

31.12.2012 seisuga tagasimakstud laenud

(2 000)

—

—

(2 000)

31.12.2012 seisuga tagasimaksmata summa

31.12.2012 seisuga tagasimaksmata summa

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

31.12.2012 seisuga kasutamata summad

0

0

1 400

1 400

Käesoleva lisa lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik.

Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2012. aasta lõpuni anti Ungarile, Lätile ja Rumeeniale laenusid kokku 16 miljardi euro suuruses summas, millest 13,4 miljardit eurot oli 2012. aasta lõpuks välja makstud. Tuleks märkida, et Ungari jaoks mõeldud maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 2010. aasta novembris (1 miljard eurot jäi sealjuures kasutamata) ja esimene tagasimakse summas 2 miljardit eurot laekus tähtaegselt 2011. aasta detsembris. Läti jaoks mõeldud maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 1. jaanuaril 2012, kusjuures kasutamata jäi 200 miljonit eurot). Rumeenia jaoks mõeldud maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 2012. aasta mais ja selle raames maksti välja kogu eraldatud summa.

Rumeenia taotles 2011. aasta veebruaris maksebilansi toetamise mehhanismi raames järelmeetmena ennetavat finantsabi, et toetada majanduskasvu taaskäivitumist. 12. mail 2011 otsustas nõukogu ELi maksebilansi toetamise mehhanismi raames teha Rumeeniale ennetavalt kättesaadavaks kuni 1,4 miljardit eurot (nõukogu otsus 2011/288/EL), mis taotluse korral antakse välja kuni seitsmeaastase tähtajaga laenuna. See ennetav abimeede aegus 2013. aasta märtsi lõpus ilma, et seda oleks kasutatud.

Järgmises tabelis on esitatud ülevaade EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenusummade (nominaalväärtuses) kavandatud tagasimaksegraafikust aruandele allakirjutamise kuupäeva seisuga:

| miljardites eurodes |
| --- |
| Aasta | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Kokku |
| Ungari | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| 2014 | 2,0 | 1,0 | | 3,0 | | | | 3,0 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5,0 | | 5,0 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kokku | 3,5 | 2,9 | 5,0 | 11,4 | 21,7 | 22,1 | 43,8 | 55,2 |

miljardites eurodes

Aasta

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Kokku

Ungari

Läti

Rumeenia

Kokku

Iirimaa

Portugal

Kokku

2014

2,0

1,0

3,0

3,0

2015

1,2

1,5

2,7

5,0

5,0

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2032

3,0

3,0

3,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Kokku

3,5

2,9

5,0

11,4

21,7

22,1

43,8

55,2

7.1.4   
  Makromajanduslik finantsabi, EURATOM ja likvideeritav ESTÜ

Makromajanduslik finantsabi, EURATOM ja likvideeritav ESTÜ

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega ELi territooriumile geograafiliselt lähedal asuvatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli komisjon sõlminud 100 miljoni euro suuruses summas täiendavaid laenulepinguid, mida teine lepingupool ei olnud enne eelarveaasta lõppu veel kasutusse võtnud.Komisjon ei ole saanud neile laenudele tagatisi kolmandatelt isikutelt, kuid neid laenusid tagab tagatisfond (vt lisa 2.4).

Makromajanduslik finantsabi

2.4

Euratom on ELi alla kuuluv juriidiline isik, keda esindab Euroopa Komisjon. Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikides investeerimisprojekte, mis on seotud elektrienergia tööstusliku tootmise tuumaelektrijaamades ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega. Euratom annab laene ka kolmandatele riikidele, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust. Nende laenude katteks on saadud kolmandelt isikutelt tagatisi 423 miljoni euro suuruses summas (2011. aastal 447 miljoni euro suuruses summas).

Euratom

ESTÜ laenud hõlmavad laenusid, mille likvideeritav ESTÜ on andnud laenatud vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklitele 54 ja 56, ning kolme noteerimata võlakirja, mille EIP on emiteerinud maksekohustusi mittetäitva võlgniku võlgade katteks. Neid võlakirju hoitakse kuni nende lõpptähtajani (2017 ja 2019), et katta nendega seoses võetud laenude teeninduskulusid. Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside ning soetamisel makstud hinnalisandite ja kantud tehingukulude aastase amortisatsiooni summa muutusele, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

ESTÜ laenud

7.2   VALITSUSTEVAHELISED FINANTSSTABIILSUSMEHHANISMID VÄLJASPOOL ELi LEPINGU RAAMISTIKKU

VALITSUSTEVAHELISED FINANTSSTABIILSUSMEHHANISMID VÄLJASPOOL ELi LEPINGU RAAMISTIKKU

7.2.1   
  Euroopa Finantsstabiilsuse Fond (EFSF)

Euroopa Finantsstabiilsuse Fond (EFSF)

Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) asutasid euroala liikmesriigid pärast 9. mail 2010. aastal toimunud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kohtumisel tehtud otsuseid. EFSFi ülesandeks on kaitsta finantsstabiilsust Euroopas, andes finantsabi euroala liikmesriikidele. Kooskõlas kehtiva raamlepinguga ei anna EFSF pärast 1. juulit 2013 enam uusi laenusid (vt lisa 7.2.2). Euroala riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 2011. aasta juulis saavutatud kokkuleppe kohaselt on EFSFil lubatud kasutada järgmisi rahastamisvahendeid, mis on seotud asjakohaste tingimuste täitmisega:

7.2.2

| — | anda laenusid finantsraskustes riikidele; |
| --- | --- |

—

anda laenusid finantsraskustes riikidele;

| — | sekkuda võlakirjade esmas- ja järelturul. Järelturul sekkumine võib toimuda ainult Euroopa Keskpanga analüüsi põhjal, võttes arvesse erakorraliste asjaolude olemasolu finantsturgudel ja finantsstabiilsusele avalduvaid riske; |
| --- | --- |

—

sekkuda võlakirjade esmas- ja järelturul. Järelturul sekkumine võib toimuda ainult Euroopa Keskpanga analüüsi põhjal, võttes arvesse erakorraliste asjaolude olemasolu finantsturgudel ja finantsstabiilsusele avalduvaid riske;

| — | tegutseda ennetava programmi alusel; |
| --- | --- |

—

tegutseda ennetava programmi alusel;

| — | rahastada finantsasutuste rekapitaliseerimist valitsustele antavate laenude kaudu; |
| --- | --- |

—

rahastada finantsasutuste rekapitaliseerimist valitsustele antavate laenude kaudu;

| — | pakkuda haavatavate liikmesriikide uute emissioonidega kaasnevaid sertifikaate osalise kaitse kohta riskide vastu. |
| --- | --- |

—

pakkuda haavatavate liikmesriikide uute emissioonidega kaasnevaid sertifikaate osalise kaitse kohta riskide vastu.

EFSFile on kohustunud andma garantii 17 euroala liikmesriiki kogusummas 780 miljardit eurot ja maksimaalselt on sellest võimalik anda laenusid 440 miljardi euro ulatuses. See fond ei ole tagatud ELi eelarvega. EFSF on Luksemburgis registreeritud äriühing, mis kuulub euroala liikmesriikidele väljaspool ELi aluslepingute raamistikku ning seega ei ole see ELi asutus, vaid täiesti eraldiseisev majandusüksus, mis ei ole ELi raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud. Sellest tulenevalt sellel ELi raamatupidamise aastaaruandele mõju puudub, välja arvatud allpool kirjeldatud võimaliku karistustest saadava tulu osas.

Komisjon vastutab finantsabiga seotud poliitikatingimuste üle peetavate läbirääkimiste ja nende tingimuste täitmise jälgimise eest. Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1173/2011 on lubatud kehtestada euroala liikmesriikidele trahvide vormis karistusi. Selliseid trahve, mille summa on 0,2 % liikmesriigi eelneva aasta SKPst, saab kohaldada juhul, kui liikmesriik ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks või kui statistikaga on manipuleeritud. Samamoodi on määrusega (EL) nr 1174/2011, mis käsitleb makromajanduslikku tasakaalustamatust, euroala liikmesriigile ette nähtud iga-aastane trahv summas on 0,1 % SKPst juhul, kui see liikmesriik ei ole võtnud nõutud parandusmeetmeid või kui esitatud on ebapiisav parandusmeetmete kava. Määrusega (EL) nr 1177/2011 ajakohastati määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta. Selle ajakohastatud määrusega nähakse ette võimalus määrata euroala liikmesriikidele trahve (summas 0,2 % SKPst, millele liidetakse muutuv trahviosa). Kooskõlas nende kolme määrusega kantakse komisjonile laekunud mis tahes trahvid üle EFSFi või seda tulevikus asendavasse võimalikku mehhanismi. Praegu on ette nähtud, et sellised trahvid kantakse esmalt ELi eelarvesse ja sealt EFSFi. See tähendab, et selliseid summasid kajastatakse nii eelarve tuludena kui ka kuludena, mistõttu kokkuvõttes neil mõju eelarvele puudub. Samuti puudub neil mõju ka ELi finantsaruannetes esitatud eelarveaasta tulemile.

EFSF nimiväärtuses

EFSF nimiväärtuses

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Iirimaa | Portugal | Kreeka (15) | Kokku |
| Antud laenud kokku | 17 700 | 26 000 | 144 600 | 188 300 |
| 31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |
| 31.12.2012 seisuga tagasimakstud laenud | — | — | — | — |
| 31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |

miljonites eurodes

Iirimaa

Portugal

Kreeka (15)

15

Kokku

Antud laenud kokku

Antud laenud kokku

17 700

17 700

26 000

26 000

144 600

144 600

188 300

188 300

31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud

12 000

18 200

108 300

138 500

31.12.2012 seisuga tagasimakstud laenud

—

—

—

—

31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud

31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud

12 000

12 000

18 200

18 200

108 300

108 300

138 500

138 500

7.2.2   
  Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM)

Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM)

Euroopa Ülemkogu leppis 17. detsembril 2010 kokku, et euroala liikmesriikidel on vaja luua alaline stabiilsusmehhanism - Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM), mis on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel väljaspool Euroopa Liidu lepingu raamistikku tegutsev valitsustevaheline organisatsioon. Euroala 17 liikmesriiki kirjutasid Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule alla 2. veebruaril 2012 ning see rakendus 2012. aasta oktoobris. ESM võttis üle EFSMi ülesanded ning alates 1. juulist 2013 ka EFSFi ülesanded. See on nüüd ainus püsiv mehhanism, mille kaudu euroala liikmesriikidele antakse nende taotlusel finantsabi. EFSF ja EFSM ei osale enam uutes rahastamisprogrammides ega sõlmi uusi laenukorralduse lepinguid, kuid nad jätkavad käimasolevate Portugali, Iirimaa ja Kreeka programmide rahastamist. EFSMist juba antud laenude puhul jätkatakse välja- ja tagasimaksete tegemist EFSMi eeskirjade kohaselt, nii et nendega seoses võetud laenusid tagatakse ELi eelarvega ja need jäävad ELi bilanssi. ESMi loomine ei mõjuta seega EFSMi raames võetud olemasolevaid siduvaid kohustusi. Samuti tuleks märkida, et ESMi võetud laenud ei ole ELi eelarvega tagatud.

ESMi toetab tugev kapitalistruktuur: selle märgitud kapitali kogusumma on 700 miljardit eurot, millest 80 miljardit moodustab euroala liikmesriikide sissemakstud kapital. Sellise kapitaliga peaks tema laenude maksimaalne võimalik kogumaht ulatuma põhimõtteliselt 500 miljardi euroni. ESMist antava abi suhtes rakendatakse valitud abi rahastamisvahendi puhul asjakohaste tingimuste täitmise nõuet. Abi saavatele liikmesriikidele laenude andmise tingimuseks on range majanduslike ja eelarvekohanduste programmi rakendamine kooskõlas kehtiva korraga. Kuna selle mehhanismi näol on tegemist eraldi juriidilise isikuga ja seda rahastavad euroala liikmesriigid otse, siis ei ole tegemist ELi asutusega ning ELi raamatupidamise aastaaruandele ega ELi eelarvele see mõju ei avalda, välja arvatud allpool kirjeldatud võimaliku karistustest saadava tulu osas. Komisjon vastutab finantsabiga seotud poliitikatingimuste üle peetavate läbirääkimiste ja nende tingimuste täitmise jälgimise eest (nagu ka eespool kirjeldatud EFSFi puhul). Iga EFMist finantsabi saava riigi puhul koostatakse enne iga osamakse väljamaksmist regulaarselt hinnanguid poliitikatingimuste täitmise kohta.

Nagu eespool kirjeldatud, lähevad määruste (EL) nr 1173/2011, (EL) nr 1174/2011 ja (EL) nr 1177/2011 alusel laekunud trahvid kõigepealt ELi eelarvesse ja kantakse sealt üle ESMi pärast seda, kui EFSF enam ei tegutse. Lisaks sellele on stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus, millele on alla kirjutanud 25 liikmesriiki (v.a Ühendkuningriik ja Tšehhi Vabariik), nähtud mis tahes lepingupoolele ette karistusmaksed, mida rakendatakse juhul, kui see liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid puudujäägi kriteeriumi rikkumise kõrvaldamiseks. Kui määratud karistusmakseid (mis ei tohi ületada 0,1 % SKPst) rakendatakse euroala liikmesriikide suhtes, tuleb need maksta ESMi (sel juhul nagu eespool kirjeldatud EFSFi puhulgi mõju eelarve täitmise tulemusele puudub), ja kui euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes, siis ELi eelarvesse (vt lepingu artikli 8 lõige 2). Viimasena nimetatud juhul on karistusmakse summa näol tegemist ELi eelarve tuluga ja seda kajastatakse selliselt ka ELi raamatupidamise aastaaruandes.

ESM nimiväärtuses

ESM nimiväärtuses

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Hispaania |
| Antud laenud kokku | 100 000 |
| 31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud | 39 468 |
| 31.12.2012 seisuga tagasimakstud laenud | — |
| 31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud | 39 468 |
| 31.12.2012 seisuga kasutamata summa | 60 532 |

miljonites eurodes

Hispaania

Antud laenud kokku

Antud laenud kokku

100 000

100 000

31.12.2012 seisuga väljamakstud laenud

39 468

31.12.2012 seisuga tagasimakstud laenud

—

31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud

31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud

39 468

39 468

31.12.2012 seisuga kasutamata summa

60 532

8.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

ELi finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgnevaga:

| — | laenutegevus, mida Euroopa Komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi (MFA), Euratomi meetmete ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus, mida Euroopa Komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi (MFA), Euratomi meetmete ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu;

| — | Euroopa Komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid, ning |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid, ning

| — | välistegevuse tagatisfond. |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfond.

8.1   RISKI LIIGID

RISKI LIIGID

Tururisk on oht, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski (märkimisväärne muu hinnarisk ELil puudub).

Tururisk

| 1. | Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes. |
| --- | --- |

1.

Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

Valuutarisk

| 2. | Intressimäärarisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi. |
| --- | --- |

2.

Intressimäärarisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

Intressimäärarisk

Krediidirisk on kahjumi oht, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi või nende mõlema) tagasimakse tegematajätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Maksekohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

Krediidirisk

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev oht, näiteks oht, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

Likviidsusrisk

8.2   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Euroopa Liit teostab laenutehinguid ning nendega seotud sularahahaldust vastavalt asjaomastele nõukogu otsustele, kui need on olemas, ja sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist ning sularahahaldust käsitlevad kirjalikud menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Üldjuhul intressimäära muutuste ja vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta, sest laenude andmise tehinguid rahastatakse tavaliselt laenude võtmise tehingutega, millel on kompensatsioonitehingute iseloom ning millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone. Antud ja võetud laenude tingimuste omavahelist vastavust kontrollitakse regulaarselt.

Likvideeritava ESTÜ kohustuste likvideerimist haldab Euroopa Komisjon ning uute laenude andmist ega nende rahastamist ei ole ette nähtud. Uued laenud, mida ESTÜ võib võtta, peavad piirduma refinantseerimisega, mille eesmärk on vahendite kulude vähendamine. Sularahahalduse tehingute puhul kohaldatakse konservatiivse haldamise põhimõtet eesmärgiga piirata finantsriske.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (muudetud nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 ja (EÜ, Euratom) nr 105/2009) ning finantsmääruses (nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, muudetud nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, (EÜ) nr 1525/2007 ja (EL, Euratom) nr 1081/2010) ja selle rakenduseeskirjades (komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, muudetud komisjoni määrustega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005, (EÜ, Euratom) nr 1248/2006 ja (EÜ, Euratom) nr 478/2007).

Eespool nimetatud määrustest tulenevalt kohaldatavatest põhimõtetest on olulisemad järgmised:

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsusega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsusega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast.

| — | Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse ja maksetehingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollinõuetele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid.

Komisjoni sularahahalduse ja maksetehingute juhtimine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Need käsitlevad erinevaid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja rahavoogude juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. Lisaks sellele vahetavad eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat teavet riskijuhtimise ja riskipositsioonide asjakohase taseme kohta.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat laekunud summad jäävad kontodele pankades, mis on valitud spetsiaalselt välja ajutiselt makstavate trahvide hoiustamiseks. Panga valimine toimub vastavalt finantsmääruses ettenähtud hankemenetlusele. Vahendite hoiustamist konkreetsetes pankades tingib sisemine riskijuhtimispoliitika, mille raames on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja kindlaks määratud summad, mida võib hoiustada vastavalt vastaspoole omakapitali suurusele. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Alates 2010. aastast investeeritakse ajutiselt makstud trahvisummad spetsiaalselt selle jaoks loodud fondi BUFI. Ajutiselt makstud trahvide varahaldust teostab komisjon kooskõlas sisesuuniste ja varahalduse suunistega. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks sularahahaldust käsitlevad menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Varahalduse tegevuse eesmärk on investeerida komisjonile makstud trahvid selliselt, et:

| a) | tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal |
| --- | --- |

a)

tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal

| b) | saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis on keskmiselt võrdne BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahega. |
| --- | --- |

b)

saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis on keskmiselt võrdne BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahega.

Investeeringud piirduvad põhimõtteliselt järgmiste kategooriatega: tähtajalised hoiused euroala keskpankades, euroala riikide võlakohustuste haldamise ametites, täielikult riigile kuuluvates või riigi poolt tagatud pankades või riigiülestes asutustes; võlakirjad, lühiajalised võlakirjad ja hoiusesertifikaadid, mille on emiteerinud riiklikud üksused ja millest tuleneb otsene nõue euroala riigi vastu, või mille on emiteerinud riigiülesed asutused.

Pangatagatised

Pangatagatised

Komisjon hoiab märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisa 2.9.1). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Tagatisi hallatakse sisemise riskijuhtimise poliitika raames. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

2.9.1

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted (vt lisa 2.4) on sätestatud Euroopa Komisjoni ja EIP 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja 23. septembrist 1996, 8. maist 2002, 25. veebruarist 2008 ja 9. novembrist 2010. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiriski. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

2.4

8.3   VALUUTARISK

VALUUTARISK

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Enamikku finantsvaradest ja -kohustustest hoitakse eurodes ning sel juhul ELil välisvaluutarisk puudub. Siiski annab EL Euratomi rahastamisvahendi kaudu USA dollarites laenusid, mida rahastatakse samas summas USA dollarites võetud laenudega (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga ELil Euratomiga seoses välisvaluutarisk puudub. Likvideeritaval ESTÜ-l on väike välisvaluuta riskipositsioon, mille väärtus euro ekvivalendina on 1,35 miljonit eurot ja mis tuleneb eluasemelaenudest, mille summa euro ekvivalendina 1,13 miljonit eurot, ja arvelduskontode saldodest, mille summa euro ekvivalendina on 0,22 miljonit eurot.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Kooskõlas omavahendeid käsitleva määrusega hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud nimetatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed Ameerika Ühendriikide dollarites, Šveitsi frankides ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb, ja selle tulemusena ei kajasta nende saldod valuutariski positsiooni.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Kuna kõik trahvid määratakse ja makstakse eurodes, siis nende puhul valuutarisk puudub.

Tagatisfond

Tagatisfond

Finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub.

8.4   INTRESSIMÄÄRARISK

INTRESSIMÄÄRARISK

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused. Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames muutuva intressimääraga võetud laenudest tuleneb ELi jaoks intressirisk. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressiriske oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga oli ELil 0,7 miljardi euro väärtuses (väljendatuna nimiväärtuses) muutuva intressimääraga laene, mille ümberhindlus toimub iga kuue kuu järel (2011. aastal 0,8 miljardit eurot).

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames ka fikseeritud intressimääraga laenud, mille kogusumma 2012. aastal oli 271 miljonit eurot (2011. aastal 236 miljonit eurot) ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (25 miljonit eurot) või üle viie aasta (246 miljonit eurot). Olulisemad on siiski ELi poolt maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud 10 fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2012. aastal oli 11,4 miljardit eurot (2011. aastal 11,4 miljardit eurot) ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (8,4 miljardit eurot) või üle viie aasta (3,0 miljardit eurot). EFSMi rahastamisvahendi raames on ELil 18 fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2012. aastal oli 43,8 miljardit eurot ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (9,8 miljardit eurot) või üle viie aasta (34 miljardit eurot).

Likvideeritava ESTÜ puhul esineb tema tegevuse laadi tõttu intressirisk. Võetud laenudest tulenevat intressiriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud. Mis puutub varahaldustehingutesse, siis 4 % ESTÜ portfellist moodustavad muutuva intressimääraga võlakirjad. Nullkupongvõlakirjad moodustasid bilansipäev seisuga 8 % võlakirjade portfellist.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse üksus ei laena raha. Seetõttu intressimäära risk puudub. Siiski teenib ta intressi oma eri pangakontode saldodelt. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tema pangakontodelt regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist.

Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades või keskpankades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Kõigi muude keskpankades hoitavate summade puhul oleneb tasu iga panga pakutavatest konkreetsetest tingimustest; kohaldatakse muutuvaid intressimäärasid, mida kohandatakse vastavalt turukõikumistele.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud EONIAga (euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäär) ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Mõnede kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud Euroopa Keskpanga peamiste refinantseerimistehingute puhul kasutatava laenamise püsivõimaluse intressimääraga. Selle tulemusel puudub risk, et komisjon teeniks turuintressimääradest madalamat intressi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Hoiuste ja pangatagatiste puhul intressimäära risk puudub. Hoiustelt teenitav intress kajastab turul pakutavaid intressimäärasid ja nende kõikumist. Muutuva intressimääraga võlakirjasid BUFI portfellis ei ole.

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondis hoitavatele muutuva intressimääraga emiteeritud võlaväärtpaberitele avaldab mõju kõnealuste intressimäärade volatiilsus, samal ajal kui fikseeritud intressimääraga võlaväärtpaberite puhul esineb nende õiglase väärtusega seonduv risk. Fikseeritud intressimääraga võlakirjad moodustavad bilansipäeva seisuga investeerimisportfellist umbes 67 % (2011. aastal 83 %).

8.5   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul), seejärel võimalusega saada vajalikud vahendid liikmesriikides asuvatelt komisjoni omavahendite kontodelt ja lõpuks ELi eelarve kaudu. Omavahendeid käsitlevate õigusaktidega on omavahendite maksete ülemmääraks kehtestatud 1,23 % liikmesriikide kogurahvatulust ning 2012. aastal kasutati sellest maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 0,93 %. See tähendab, et 31. detsembri 2012. aasta seisuga jäi kõnealuste tagatiste kasutamisel 0,3 % varu. Välistegevuse tagatisfond loodi 1994. aastal, et maandada maksejõuetuse riski laenude puhul, mis on võetud kolmandatele riikidele antud laenude rahastamiseks. Krediidiriski leevendab alati võimalus kasutada liikmesriikides asuvatel komisjoni omavahendite kontodel olevaid vahendeid, mis ületavad neil kontodel olevaid varasid, juhul kui võlglane ei suuda summasid täies ulatuses tagasi maksta. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELi õiguslike kohustuste täieliku täitmise laenuandjate ees.

Sularahahalduse tehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid suuniseid. Seda silmas pidades saab tegevüksus sõlmida tehinguid üksnes kehtestatud tingimustele vastavate pankadega, millel on piisavad vastaspoole piirangud.

ESTÜ krediidiriski juhitakse regulaarse analüüsi abil, millega hinnatakse laenuvõtjate võimet täita oma intressi ja laenu põhiosa maksekohustusi. Krediidiriski maandatakse ka tagatise ning riigi, äriühingu või isikliku garantii nõudmisega. Sularahahalduse tehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid suuniseid. Tegevüksusel on lubatud sõlmida tehinguid üksnes kehtestatud tingimustele vastavate pankadega, millel on piisavad vastaspoole piirangud.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Enamikku komisjoni sularahavarudest hoitakse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega. Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni sularahavarudesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtimise sularahahalduse süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed (kokkuvõttes keskmiselt 20–100 miljonit eurot, mis jaguneb rohkem kui 20 konto peale), mis tagab, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos sularahahalduse vahendite kogusaldodega, mis kõiguvad vahemikus 1–35 miljardit eurot, ning 2012. aastal tehtud maksete kogusummaga, mis on 139,5 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida:

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut.

| — | Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi vähemalt kord kuus või vajaduse korral ka sagedamini. Tõhustatud jälgimismeetmed ja kommertspankade krediidireitingute igapäevane läbivaatamine võeti kasutusele seoses finantskriisiga ja neid rakendati ka 2012. aastal. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi vähemalt kord kuus või vajaduse korral ka sagedamini. Tõhustatud jälgimismeetmed ja kommertspankade krediidireitingute igapäevane läbivaatamine võeti kasutusele seoses finantskriisiga ja neid rakendati ka 2012. aastal.

| — | Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat ajutiselt makstud trahve hoiustavad pangad valitakse välja hankemenetluse teel kooskõlas riskijuhtimispoliitikaga, mille raames on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja proportsionaalselt vastaspoole omakapitalile hoiustatavate summade suurus.

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et saada makseid ajutiselt makstavate trahvide (piirangutega raha) eest, nõutakse üldjuhul ka kõigi kolme peamise reitinguagentuuri pikaajalist A (S&P) või sellega võrdväärset krediidireitingut ja lühiajalist A-1 (S&P) või sellega võrdväärset krediidireitingut. Sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest ja sõltub iga panga reitingust. Selle piirangu arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud. Hoiuse jäägi vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvidega seoses on komisjon avatud krediidiriskile, s.o riskile, et vastaspool ei ole võimeline summasid tähtaegselt täielikult tasuma. Riski kontsentratsioon on suurim Prantsusmaa ja Saksamaa puhul, sest need riigid esindavad portfelli kogumahust vastavalt 53 % ja 24 %.

Pangatagatised

Pangatagatised

Komisjon hoiab ka märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisa 2.9.1). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Selliste tagatiste aktsepteerimise suhtes kohaldatav riskijuhtimispoliitika on läbi vaadatud 2012. aastal ja uus kombinatsioon krediidireitingule esitatavatest nõuetest ja piiratud protsendimääradest (proportsionaalsed vastaspoole omavahenditega) on määratletud, arvestades praegust finantskeskkonda ELis. See tagab komisjoni jaoks jätkuvalt kõrge krediidikvaliteedi. Kehtivate tagatiste vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

2.9.1

Tagatisfond

Tagatisfond

ELi ja EIP vahelise tagatisfondi haldamist käsitleva kokkuleppe kohaselt peab kõigi pankadevaheliste investeeringute puhul olema reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne. 31. detsembri 2012. aasta seisuga olid tähtajalised hoiused (242 miljonit eurot; 2011. aastal 300 miljonit eurot) tehtud selliste vastaspooltega.

8.6   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. Seoses maksebilansi toetamise mehhanismiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikides asuvate komisjoni omavahendite kontode kaudu. EFSMi puhul on sarnane menetlus ette nähtud nõukogu määrusega nr 407/2010.

Likvideeritava ESTÜ varade ja kohustuste haldamise raames haldab komisjon likviidsusnõudeid, mis põhinevad väljamaksete prognoosidel, mis on saadud vastutavate komisjoni talitustega konsulteerimise tulemusel.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveaasta jaoks ettenähtud sularaha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on seega võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Siiski laekuvad liikmesriikide osamaksud 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kogu aasta peale, samal ajal kui maksete puhul esineb teatav hooajalisus. Lisaks sellele, vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (omavahendite määrus) muutuvad liikmesriikide osamaksud, mis tulenevad (parandus)eelarvetest, mis kiidetakse heaks pärast asjaomase kuu (N kuu) 16. kuupäeva, kasutatavaks alles N+2 kuul, kuid nendega seotud maksete assigneeringuid saab kohe kasutada. Selleks et sularahavarud oleksid alati piisavad mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, on sisse seatud regulaarsed sularaha prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite või täiendavate vahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt ka ettemaksena, kui täidetud on teatavad tingimused. Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud sularahahalduse töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

Tagatisfond

Tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varadel peab olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisav likviidsuse ja vahendite kättesaadavuse tase. Fond peab hoidma vähemalt 100 miljonit eurot alla 12 kuise tähtajaga portfellis, mis investeeritakse rahainstrumentidesse. 31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustasid need investeeringud (sh raha) 250 miljonit eurot. Lisaks sellele moodustavad vähemalt 20 % fondi nimiväärtusest rahainstrumendid, kuni üheaastase järelejäänud tähtajaga fikseeritud intressimääraga võlakirjad ja ujuva intressimääraga võlakirjad. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli nende instrumentide osakaal 52 %.

9.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

9.1   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

ELi seotud osapooled on teised ELi konsolideeritud üksused ja nende üksuste juhtivtöötajad. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

9.2   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ELi ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

| | 1. kategooria: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja kohtu president; |
| --- | --- |

1. kategooria: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja kohtu president;

1. kategooria:

| | 2. kategooria: komisjoni asepresident ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid; |
| --- | --- |

2. kategooria: komisjoni asepresident ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

2. kategooria:

| | 3. kategooria: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Üldkohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor; |
| --- | --- |

3. kategooria: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Üldkohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

3. kategooria:

| | 4. kategooria: kontrollikoja president ja liikmed; |
| --- | --- |

4. kategooria: kontrollikoja president ja liikmed;

4. kategooria:

| | 5. kategooria: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad. |
| --- | --- |

5. kategooria: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

5. kategooria:

Allpool on esitatud kokkuvõte nende peamistest rahalistest õigustest; täpsem teave on esitatud Euroopa Liidu Teatajas (EÜT 187, 8.8.1967, viimati muudetud nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 904/2012 (ELT L 33, 4.10.2012), ja EÜT L 268 20.10.1977, viimati muudetud nõukogu määrusega nr 1293/2004 (EÜ, Euratom) (ELT L 243 15.7.2004)). Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivtöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

Euroopa Liidu Teatajas

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

| eurodes |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Põhipalk (kuupalk) | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | 11 681,17
  –18 370,84 |
| Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Peretoetused: |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Õppetoetus või | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| töökohavälise koolituse toetus | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 500–810,74 | — | — |
| Esindustasud | 1 418,07 | 0–911,38 | 500–607,71 | — | — |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | Jah |
| Ülekanded liikmesriikidesse: |
| Õppetoetus (16) | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah |
| % palgast (16) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | — | — |
| Ametisse asumine: |
| Sisseseadmiskulud | 50 703,52 | 45 927,10
  –47 764,18 | 36 741,68
  –41 334,40 | 39 681,02
  –42 252,94 | hüvitatud |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Ametist lahkumine: |
| Ümberasumiskulud | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | hüvitatud |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (17) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Ravikindlustus | kaetud | kaetud | kaetud | kaetud | vabatahtlik |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| Mahaarvamised: |
| Ühenduse maks | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 11,6 % |
| Inimeste arv eelarveaasta lõpu seisuga | 3 | 8 | 91 | 27 | 109 |

eurodes

Rahaline õigus (töötaja kohta)

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

11 681,17

–18 370,84

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Ülalpeetava lapse toetus

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Eelkooliealise lapse toetus

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Õppetoetus või

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

töökohavälise koolituse toetus

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

500–810,74

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1 418,07

0–911,38

500–607,71

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

Jah

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (16)

16

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

% palgast (16)

16

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

50 703,52

45 927,10

–47 764,18

36 741,68

–41 334,40

39 681,02

–42 252,94

hüvitatud

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

hüvitatud

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (17)

17

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

Ravikindlustus

kaetud

kaetud

kaetud

kaetud

vabatahtlik

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Ühenduse maks

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Palkadele rakendatav erimaks

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

11,6 %

Inimeste arv eelarveaasta lõpu seisuga

Inimeste arv eelarveaasta lõpu seisuga

3

3

8

8

91

91

27

27

109

109

10.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande allakirjutamise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub esitatud teabes.

11.   KONSOLIDEERIMISE ULATUS

11.1   KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (51)

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (51)

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

| | Euroopa Parlament |
| --- | --- |

Euroopa Parlament

| | Euroopa Ülemkogu |
| --- | --- |

Euroopa Ülemkogu

| | Euroopa Komisjon |
| --- | --- |

Euroopa Komisjon

| | Regioonide Komitee |
| --- | --- |

Regioonide Komitee

| | Euroopa Liidu Kohus |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Kohus

| | Euroopa välisteenistus |
| --- | --- |

Euroopa välisteenistus

| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| --- | --- |

Euroopa Andmekaitseinspektor

| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| --- | --- |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| | Euroopa Ombudsman |
| --- | --- |

Euroopa Ombudsman

| | Euroopa Kontrollikoda |
| --- | --- |

Euroopa Kontrollikoda

| | Euroopa Liidu Nõukogu |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Nõukogu

2.   ELi ametid (38)

ELi ametid (38)

2.1.   Rakendusametid (6)

Rakendusametid (6)

| | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus |
| --- | --- |

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

| | Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet |
| --- | --- |

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

| | Teadusuuringute Rakendusamet |
| --- | --- |

Teadusuuringute Rakendusamet

| | Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus |
| --- | --- |

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

| | Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet |
| --- | --- |

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

| | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet |
| --- | --- |

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

2.2.   Detsentraliseeritud asutused (32)

Detsentraliseeritud asutused (32)

| | Euroopa Meresõiduohutuse Amet |
| --- | --- |

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

| | Euroopa Ravimiamet |
| --- | --- |

Euroopa Ravimiamet

| | Euroopa GNSSi Agentuur (GSA) |
| --- | --- |

Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)

| | Euroopa Kemikaaliamet |
| --- | --- |

Euroopa Kemikaaliamet

| | Ühisettevõte "Fusion for Energy" (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte) |
| --- | --- |

Ühisettevõte "Fusion for Energy" (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut |
| --- | --- |

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

| | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur |
| --- | --- |

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

| | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus |
| --- | --- |

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

| | Euroopa Keskkonnaagentuur |
| --- | --- |

Euroopa Keskkonnaagentuur

| | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus |
| --- | --- |

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

| | Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet |
| --- | --- |

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

| | Euroopa Pangandusjärelevalve |
| --- | --- |

Euroopa Pangandusjärelevalve

| | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (18) |
| --- | --- |

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (18)

18

| | Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo |
| --- | --- |

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo

| | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur |
| --- | --- |

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

| | Euroopa Toiduohutusamet |
| --- | --- |

Euroopa Toiduohutusamet

| | Euroopa Raudteeagentuur |
| --- | --- |

Euroopa Raudteeagentuur

| | Ühenduse Sordiamet |
| --- | --- |

Ühenduse Sordiamet

| | Euroopa Kalanduskontrolli Amet |
| --- | --- |

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

| | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus |
| --- | --- |

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

| | Euroopa Politseikolledž |
| --- | --- |

Euroopa Politseikolledž

| | Euroopa Politseiamet (EUROPOL) |
| --- | --- |

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

| | Euroopa Lennundusohutusamet |
| --- | --- |

Euroopa Lennundusohutusamet

| | Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet |
| --- | --- |

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

| | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

| | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve |
| --- | --- |

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

| | Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

| | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve |
| --- | --- |

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

| | Euroopa Koolitusfond |
| --- | --- |

Euroopa Koolitusfond

| | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond |
| --- | --- |

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

| | ELi Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) |
| --- | --- |

ELi Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

3.   Muud kontrollitavad üksused (2)

Muud kontrollitavad üksused (2)

| | (Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus |
| --- | --- |

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

| | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut |
| --- | --- |

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

B.   ÜHISETTEVÕTTED (5)

ÜHISETTEVÕTTED (5)

| | ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon |
| --- | --- |

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon

| | Ühisettevõte SESAR |
| --- | --- |

Ühisettevõte SESAR

| | Ühisettevõte FCH |
| --- | --- |

Ühisettevõte FCH

| | Likvideeritav ühisettevõte Galileo |
| --- | --- |

Likvideeritav ühisettevõte Galileo

| | Ühisettevõte IMI |
| --- | --- |

Ühisettevõte IMI

C.   SIDUSETTEVÕTTED (4)

SIDUSETTEVÕTTED (4)

| | Euroopa Investeerimisfond |
| --- | --- |

Euroopa Investeerimisfond

| | Ühisettevõte „Clean Sky” |
| --- | --- |

Ühisettevõte „Clean Sky”

| | Ühisettevõte ARTEMIS |
| --- | --- |

Ühisettevõte ARTEMIS

| | Ühisettevõte ENIAC |
| --- | --- |

Ühisettevõte ENIAC

11.2   KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED

KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED

Kuigi EL haldab allpool käsitletud üksuste varasid, ei vasta need üksused nõuetele, mis võimaldaksid neid konsolideerida, ja seepärast ei ole neid ELi raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud.

11.2.1   
  Euroopa Arengufond (EAF)

Euroopa Arengufond (EAF)

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend, mille kaudu antakse ELi abi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMT) tehtava arengukoostöö raames. EAFi loomine sätestati 1957. aastal sõlmitud Rooma lepingus eesmärgiga anda tehnilist ja rahalist abi, mis algselt piirdus Aafrika riikidega, millega mõnedel liikmesriikidel olid ajaloolised sidemed.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest, vaid liikmesriikide otseste osamaksudega, mis lepitakse kokku valitsustevahelise tasandi läbirääkimiste teel. EAFi vahendeid haldavad komisjon ja EIP. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks. Alates esimese partnerluslepingu sõlmimisest 1964. aastal on EAFi programmitöö tsüklid üldiselt järginud partnerluslepingute omi.

EAFi tegevust reguleerib tema enda finantsmäärus (ELT L 78, 19.3.2008), millega on ette nähtud tema raamatupidamise aastaaruande esitamine ELi omast eraldi. EAFi raamatupidamise aastaaruande ja vahendite haldamise suhtes rakendavad väliskontrolli Euroopa Kontrollikoda ja Euroopa Parlament. Teabe huvides on järgnevalt esitatud kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi bilanss ja kasumiaruanne:

Bilanss - kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

Bilanss - kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Põhivara | 438 | 380 |
| Käibevara | 2 094 | 2 510 |
| Aktiva kokku | 2 532 | 2 890 |
| Lühiajalised kohustused | (1 057) | (1 033) |
| Pikaajalised kohustused | (40) | — |
| Passiva kokku | (1 097) | (1 033) |
| Netovara | 1 435 | 1 857 |
| VAHENDID ja RESERVID |
| Sissenõutud vahendid | 29 579 | 26 979 |
| Muud reservid | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | (27 374) | (24 674) |
| Eelarveaasta majandustulemus | (3 023) | (2 700) |
| Netovara | 1 435 | 1 857 |

miljonites eurodes

31.12.2012

31.12.2011

Põhivara

438

380

Käibevara

2 094

2 510

Aktiva kokku

2 532

2 890

Lühiajalised kohustused

(1 057)

(1 033)

Pikaajalised kohustused

(40)

—

Passiva kokku

(1 097)

(1 033)

Netovara

Netovara

1 435

1 435

1 857

1 857

VAHENDID ja RESERVID

Sissenõutud vahendid

29 579

26 979

Muud reservid

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(27 374)

(24 674)

Eelarveaasta majandustulemus

(3 023)

(2 700)

Netovara

Netovara

1 435

1 435

1 857

1 857

Kaheksanda, üheksandea ja kümenda EAFi kasumiaruanne

Kaheksanda, üheksandea ja kümenda EAFi kasumiaruanne

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Põhitegevustulud | 124 | 99 |
| Põhitegevuskulud | (3 017) | (2 702) |
| Halduskulud | (107) | (75) |
| KAHJUM PÕHITEGEVUSEST | (3 001) | (2 679) |
| Finantstegevus | (22) | (21) |
| EELARVEAASTA TULEM | (3 023) | (2 700) |

miljonites eurodes

2012

2011

Põhitegevustulud

124

99

Põhitegevuskulud

(3 017)

(2 702)

Halduskulud

(107)

(75)

KAHJUM PÕHITEGEVUSEST

KAHJUM PÕHITEGEVUSEST

(3 001)

(3 001)

(2 679)

(2 679)

Finantstegevus

(22)

(21)

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(3 023)

(3 023)

(2 700)

(2 700)

11.2.2   
  Ravikindlustusskeem

Ravikindlustusskeem

Ravikindlustusskeem on skeem, mis annab ELi eri asutuste töötajatele ravikindlustuse. Skeemi vahendid on tema enda omandis ega ole ELi kontrolli all, kuigi tema finantsvarasid haldab komisjon. Skeemi rahastatakse skeemi liikmete (töötajate) ja tööandjate (institutsioonid/ametid/asutused) osamaksudest. Võimalik ülejääk jääb skeemi.

Skeemil on neli eraldiseisvat üksust – põhiskeem, millega on kaetud institutsioonide ja ELi ametite töötajad, ja kolm väiksemat skeemi, millega on kaetud Euroopa Ülikooli Instituudi ja Euroopa koolide töötajad ning väljaspool ELi (näiteks ELi delegatsioonides) töötavad töötajad. Skeemi varade kogumaksumus 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli 296 miljonit eurot (2011. aastal 294 miljonit eurot).

11.2.3   
  Osalejate tagatisfond

Osalejate tagatisfond

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist; 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli väljamakstud eelmaksete kogusumma 4 miljardit eurot (2011. aastal 3,3 miljardit eurot). See fond on Euroopa Komisjonist eraldiseisev majandusüksus ega ole käesolevas raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud.

Osalejate tagatisfond on vastastikust tagatist pakkuv rahastamisvahend, mis on loodud selleks, et on katta ELi ja osalejate finantsriske seitsmenda raamprogrammi kaudsete meetmete rakendamisel ning selle kapital ja intressid kujutavad endast täitmistagatist. Kõik toetuste vormis rakendatavates kaudsetes meetmetes osalejad maksavad meetme kestuse ajaks osalejate tagatisfondi kapitali osamaksu, mis moodustab 5 % ELi kogu toetusest. Seetõttu on osalejad tagatisfondi omanikud, samal ajal kui EL (keda esindab komisjon) tegutseb fondi haldajana. Kaudse meetme lõppedes makstakse osalejatele nende osamaks täies ulatuses tagasi, välja arvatud juhul, kui osalejate tagatisfond on kandnud maksekohustusi mittetäitvate abisaajate tõttu kahjumit - sel juhul makstakse osalejatele nende osamaks tagasi vähemalt 80 % ulatuses. Osalejate tagatisfond tagab seega nii ELi kui ka osalejate finantshuvide kaitse.

31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi koguvarad 1 452 miljonit eurot (2011. aastal 1 171 miljonit eurot). Osalejate tagatisfondi vahendid on tema enda omandis ega ole ELi kontrolli all, sest tema finantsvarasid haldab EIP.

II   OSA.

EELARVE TÄITMISE KOONDARUANNE JA SELLE LISAD
   (19)

EELARVE TÄITMISE KOONDARUANNE JA SELLE LISAD

19

SISUKORD

SISUKORD

1.   ELi eelarve täitmise tulemuse aruanne

ELi eelarve täitmise tulemuse aruanne

| 1.1. | ELi eelarve täitmise tulemus |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eelarveaasta tulemi ja eelarve täitmise tulemuse võrdlus |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eelarve- ja tegelike summade võrdluse aruanne |
| --- | --- |

1.3.

Eelarve täitmise koondaruanne

Eelarve täitmise koondaruanne

| 2. | Tulud: Koondaruanne eelarve tulude laekumise kohta |
| --- | --- |

2.

Tulud

3.   Kulud:

Kulud:

| 3.1. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Maksete assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Täitmata kulukohustuste muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Maksete assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Täitmata kulukohustuste muutumine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

3.10.

4.   Institutsioonid ja ametid

Institutsioonid ja ametid

| 4.1. | Koondaruanne eelarve tulude laekumise kohta institutsioonide lõikes |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine institutsioonide lõikes |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ametite tulu: eelarve prognoosid, nõuded ja laekunud summad |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ametite lõikes |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Eelarve tulemi aruanne (sealhulgas ametid) |
| --- | --- |

4.5.

1.   ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

1.1   ELi eelarve täitmise tulemus

ELi eelarve täitmise tulemus

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Eelarveaasta tulud | 139 541 | 130 000 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (137 738) | (128 043) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (936) | (1 019) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | 92 | 457 |
| Aastased vahetuskursi erinevused | 60 | 97 |
| Eelarve täitmise tulemus
   (20) | 1 019 | 1 492 |

miljonites eurodes

2012

2011

Eelarveaasta tulud

139 541

130 000

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(137 738)

(128 043)

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(936)

(1 019)

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

92

457

Aastased vahetuskursi erinevused

60

97

Eelarve täitmise tulemus
   (20)

Eelarve täitmise tulemus

20

1 019

1 019

1 492

1 492

ELi eelarve ülejääk (1 023 miljonit eurot) tagastatakse liikmesriikidele järgneva aasta jooksul nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

1.2   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| EELARVEAASTA TULEM | (5 329) | (1 789) |
| Tulud |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (2 000) | (371) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 4 582 | 2 072 |
| Viitlaekumised (neto) | (38) | (236) |
| Kulud |
| Kumuleerunud kulud (neto) | (1 933) | 3 410 |
| Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud | (2 695) | (936) |
| Eelmaksete netomõju | 1 210 | 1 131 |
| Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud | (4 666) | (1 211) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 4 768 | 2 000 |
| Eraldiste muutused | 7 805 | (2 109) |
| Muud | (670) | (378) |
| Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem | (15) | (91) |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 1 019 | 1 492 |

miljonites eurodes

2012

2011

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(2 000)

(371)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

4 582

2 072

Viitlaekumised (neto)

(38)

(236)

Kulud

Kulud

Kumuleerunud kulud (neto)

(1 933)

3 410

Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud

(2 695)

(936)

Eelmaksete netomõju

1 210

1 131

Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud

(4 666)

(1 211)

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

4 768

2 000

Eraldiste muutused

7 805

(2 109)

Muud

(670)

(378)

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

(15)

(15)

(91)

(91)

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

1 019

1 019

1 492

1 492

1.3   EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

1.3.1   TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve | Tegelikud tulud |
| 1. | Omavahendid |

miljonites eurodes

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

Tegelikud tulud

1.

Omavahendid

127 512

128 655

128 886

sellest tollimaksudel põhinevad

sellest tollimaksudel põhinevad

19 171

19 171

16 701

16 701

16 261

16 261

sellest käibemaksul põhinevad

sellest käibemaksul põhinevad

14 499

14 499

14 546

14 546

14 648

14 648

sellest kogurahvatulul põhinevad

sellest kogurahvatulul põhinevad

93 719

93 719

97 284

97 284

97 856

97 856

| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine |
| --- | --- |

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

0

1 994

2 041

| 4. | Liidu institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud |
| --- | --- |

4.

Liidu institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud

1 312

1 312

1 236

| 5. | Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud |
| --- | --- |

5.

Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud

60

68

612

| 6. | Liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed |
| --- | --- |

6.

Liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

50

50

2 928

| 7. | Viivised ja trahvid |
| --- | --- |

7.

Viivised ja trahvid

123

3 648

3 807

| 8. | Laenutehingud |
| --- | --- |

8.

Laenutehingud

0

0

0

| 9. | Mitmesugused tulud |
| --- | --- |

9.

Mitmesugused tulud

30

30

31

Kokku

129 088

135 758

139 541

1.3.2   KULUKOHUSTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (21) | Kulukohustused |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (21)

21

Kulukohustused

1.

Jätkusuutlik kasv

67 506

70 842

69 000

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

59 976

62 198

60 817

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 065

2 994

2 892

| 4. | ELi ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4.

ELi ülemaailmne roll

9 406

9 931

9 753

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

8 280

9 113

8 822

| 6. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioon

0

0

0

Kokku

147 232

155 077

151 284

1.3.3   KULUKOHUSTUSED POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (22) | Kulukohustused |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (22)

22

Kulukohustused

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

611

536

535

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

1 148

1 276

1 236

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

92

96

94

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 581

11 818

11 782

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

58 587

60 877

59 514

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

1 664

1 754

1 713

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

493

508

496

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

5 930

7 618

7 059

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 678

1 985

1 878

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

411

932

494

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

1 033

1 011

1 007

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

101

107

101

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

42 045

42 662

42 647

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

143

147

144

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

2 697

3 292

3 088

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

262

271

265

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

687

653

639

| 18 | Siseasjad |
| --- | --- |

18

Siseasjad

1 264

1 322

1 290

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

4 817

4 969

4 872

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

104

106

104

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 498

1 733

1 719

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 088

1 166

1 135

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

900

1 299

1 294

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

79

79

79

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

194

204

196

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 017

1 200

1 149

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

69

63

61

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

12

12

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

134

144

135

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 335

1 321

1 318

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

399

477

435

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

718

764

731

| 33 | Õigusküsimused |
| --- | --- |

33

Õigusküsimused

218

233

222

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

759

461

0

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

3 464

3 983

3 841

Kokku

147 232

155 077

151 284

1.3.4   KULUD FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (23) | Tehtud maksed |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (23)

23

Tehtud maksed

1.

Jätkusuutlik kasv

55 337

63 753

61 585

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

57 034

60 409

59 096

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 484

2 477

2 375

| 4. | ELi ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4.

ELi ülemaailmne roll

6 955

7 182

7 064

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

8 278

9 824

8 564

| 6. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioon

0

0

0

Kokku

129 088

143 644

138 683

1.3.5   KULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (24) | Tehtud maksed |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (24)

24

Tehtud maksed

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

511

493

484

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

1 079

1 395

1 271

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

92

103

92

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

9 075

11 755

11 699

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

55 880

59 242

57 948

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

1 079

1 156

1 105

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

393

409

382

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

4 218

6 245

5 307

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 357

1 776

1 501

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

404

893

466

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

806

757

745

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

98

112

99

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

35 538

38 282

38 254

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

110

140

130

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

2 112

3 059

2 761

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

253

278

256

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

592

652

635

| 18 | Siseasjad |
| --- | --- |

18

Siseasjad

756

860

835

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

3 276

3 271

3 233

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

102

111

105

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 310

1 475

1 429

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

921

976

943

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

842

1 141

1 128

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

74

83

71

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

193

219

195

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 001

1 343

1 149

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

69

73

61

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

12

13

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

122

148

128

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 335

1 321

1 318

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

399

501

433

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

1 339

782

723

| 33 | Õigusküsimused |
| --- | --- |

33

Õigusküsimused

187

206

190

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

90

0

0

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

3 464

4 376

3 596

Kokku

129 088

143 644

138 683

Esialgses vastuvõetud eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 1. detsembril 2011, oli maksete assigneeringute summa 129 088 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma 127 512 miljonit eurot. Esialgses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse üldiselt eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Kogurahvatulu põhiste omavahendite korrigeerimised tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

Tulud:

Tulud:

2012. eelarveaasta jooksul võeti vastu kuus paranduseelarvet. Neid arvesse võttes oli 2012. aasta eelarve lõplik kogutulu 135 758 miljonit eurot, mida rahastati kokku 128 655 miljoni euro ulatuses (seega esialgu prognoositust 1 143 miljoni euro võrra rohkem) omavahenditest ja ülejäänud osas muudest tuludest. Maksete assigneeringute rahastamise vajaduse suurenemise kattis peamiselt trahvide ja viivistega seonduva 3 525 miljoni euro kandmine muu tulu hulka paranduseelarvega nr 6/2012.

Mis puutub omavahendite laekumist, siis traditsiooniliste omavahendite puhul oli see lähedane prognoositud summadele. Seda peamiselt seetõttu, et paranduseelarve nr 4/2012 koostamise käigus muudetud eelarveprognoose (kooskõlas 2012. aasta kevade uute makromajanduslike prognoosidega vähendati neid 1 520 miljoni euro võrra) muudeti taas paranduseelarvega nr 6/2012, et võtta arvesse laekumise tegelikku rütmi. Neid vähendati taas 950 miljoni euro võrra.

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga üsna täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus tulenes erinevusest eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursi ja sel hetkel kehtinud vahetuskursi vahel, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Kulud:

Kulud:

2012. aasta oli praeguse 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi eelviimane, kuues aasta. Kõik peamised programmid olid täielikult käivitunud ning, nagu ikka perioodi lõpul, esitati väga palju maksetaotlusi. Võttes arvesse liikmesriikide eelarve konsolideerimist, oli 2012. aasta heakskiidetud eelarve üsna konservatiivne. Lisaks oli 2011. aastal jäänud tasumata märkimisväärsel hulgal maksenõudeid ja suurenes hüvitamistaotluste hulk, mis suurendas maksete assigneeringute vajadust. Olukorra lahendamine nõudis erilist hoolikust eelarve täitmisel kogu aasta jooksul ja lõpuks ka paranduseelarve vastuvõtmist.

Kulukohustusi ja seega seatud poliitilisi eesmärke täideti täielikult (99,6 %), nagu see oli heakskiidetud eelarves kavandatud. 2012. aasta märkimisväärseim paranduseelarvega tehtud eelarvkohandus oli ITERi eelarve suurendamine 650 miljoni euro võrra kooskõlas ITERI rahastamist käsitleva 2011. aasta detsembri kokkuleppega ning 688 miljoni euro kasutusele võtmine Euroopa Liidu solidaarsusfondist, mis on juba oma laadilt ettenägematu kulu. Paranduseelarvega nr 6/2012 vähendati kulukohustusi 142 miljonit eurot, paigutades kasutamata summad tagasi varusse. Tagastamine puudutas eelkõige rahvusvaheliste kalanduslepingute reservi ning loomahaiguste likvideerimise ja seire programmide reservi.

Eelarveaasta lõpus suurendati paranduseelarvega nr 6/2012 maksete assigneeringute kogusummat 6 miljardi euro võrra, mis suurendas esialgset eelarvet 4,8 %. Maksete assigneeringuid oli vajaka peaaegu kõigis rubriikides, eelkõige aga alamrubriigis 1b „Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”. Tuleb ka meeles pidada, et kokkulepitud 6 miljardit eurot oli siiski 3 miljardit eurot vähem, kui komisjon oli taotlenud. 2012. aasta lõpuks ulatus ühtekuuluvuspoliitika käimasoleva programmiperioodi (2007–2013) täitmata maksenõuete summa 16,2 miljardi euroni, millele lisandub 1,1 miljardit eurot nõudeid, mis on seotud 2000.–2006. aasta programmide lõpetamisega. Need summad tuleb tasuda 2013. aastal. Lisaks kulukohustuste assigneeringutele lisati eelarveaasta jooksul ELi solidaarsusfondi eelarvereale ka 688 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Heakskiidetud maksete assigneeringutest jäi kasutamata 1 102 miljonit eurot (2011. aastal 1 582 miljonit eurot) ning pärast 2013. aastasse ülekandmist tühistatakse kokku 166 miljonit eurot (2011. aastal 562 miljonit eurot).

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2012. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande A osas („Eelarve tasandi ülevaade”) ja B osas, kus käsitletakse eraldi iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki.

ELi EELARVE TÄITMISE ARUANDE LISAD

ELi EELARVE TÄITMISE ARUANDE LISAD

1.   ÜLDINE ÜLEVAADE

ÜLDINE ÜLEVAADE

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 298, 26.10.2012) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 29. oktoober 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, millega on kehtestatud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad.Üldeelarve on liidu finantspoliitika põhiline vahend, millega nähakse ette ja kinnitatakse liidu iga-aastased tulud ja kulud.

Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioonide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu oma seisukoha, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Parlamendi president kuulutab ühise eelarveprojekti lõplikult vastuvõetuks, mis annab eelarvele õigusliku jõu. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

Komisjoni eelarve jaguneb haldusassigneeringuteks ja tegevusassigneeringuteks. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Need on ette nähtud peamiselt mitmeaastaste meetmete rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

eelarve jaguneb

| — | Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud. |
| --- | --- |

—

Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud.

Kulukohustuste assigneeringud

| — | Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Maksete assigneeringud

Assigneeringute allikad

Assigneeringute allikad

Assigneeringute põhiallikas on Euroopa Liidu aruandeaasta eelarve. Samas on ka muud liiki assigneeringuid, mis tulenevad finantsmääruse sätetest. Need pärinevad eelnevatest eelarveaastatest või eelarvevälistest allikatest.

| — | Aruandeaasta jaoks vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringuid saab täiendada eelarveridade vaheliste ümberpaigutustega ja paranduseelarvetega. |
| --- | --- |

—

Aruandeaasta jaoks vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringuid saab täiendada eelarveridade vaheliste ümberpaigutustega ja paranduseelarvetega.

esialgse eelarve assigneeringuid

ümberpaigutustega

| — | Aruandeaasta eelarvet täiendavad ka eelnevast eelarveaastast ülekantud või uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. Nende hulka kuuluvad i) liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda; ii) institutsioonide otsusega järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud ühel kahest järgmisest juhust: kui ettevalmistavad etapid on läbitud või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks. Vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kättesaadavaks teha, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud. |
| --- | --- |

—

Aruandeaasta eelarvet täiendavad ka eelnevast eelarveaastast ülekantud või uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. Nende hulka kuuluvad i) liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda; ii) institutsioonide otsusega järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud ühel kahest järgmisest juhust: kui ettevalmistavad etapid on läbitud või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks. Vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kättesaadavaks teha, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud.

ülekantud

assigneeringud

| — | Sihtotstarbeline tulu, mis koosneb järgmisest:






  i) | tagasimaksed, mille summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu, ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda; |
| --- | --- | --- |

—

Sihtotstarbeline tulu, mis koosneb järgmisest:

Sihtotstarbeline tulu

i)

tagasimaksed, mille summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu, ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda;

| ii) | EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingus on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ELi eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ELi eelarve III lisas. Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osaluse võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele; |
| --- | --- |

ii)

EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingus on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ELi eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ELi eelarve III lisas. Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osaluse võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele;

| iii) | tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt / teistelt riikidelt, kes on sõlminud ELiga lepingud, millega on ette nähtud rahaline osalus ELi tegevuses. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kantakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda; |
| --- | --- |

iii)

tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt / teistelt riikidelt, kes on sõlminud ELiga lepingud, millega on ette nähtud rahaline osalus ELi tegevuses. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kantakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda;

| iv) | kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ELi uurimiskeskused osutada teenuseid kolmandatele isikutele. Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandate isikute heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda, ja |
| --- | --- |

iv)

kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ELi uurimiskeskused osutada teenuseid kolmandatele isikutele. Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandate isikute heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda, ja

| v) | ettemaksete tagasimaksete arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud: need on ELi vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda. |
| --- | --- |

v)

ettemaksete tagasimaksete arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud: need on ELi vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda.

Kättesaadavate assigneeringute liigitus

Kättesaadavate assigneeringute liigitus

| — | Esialgne eelarve = aasta N-1 detsembris parlamendis vastuvõetud assigneeringud; |
| --- | --- |

—

Esialgne eelarve = aasta N-1 detsembris parlamendis vastuvõetud assigneeringud;

| — | ; |
| --- | --- |

—

Formula;

| — | . |
| --- | --- |

—

Formula.

1.1   EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral kuulub tulude hulka ka eelneva eelarveaasta tulem. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta maksekohustustega seotud assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud kõik kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta maksete assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist aastal N-1 kuni 15. oktoobrini aastal N, tingimusel et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks aastal N+1. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: ELi eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusega seotud eelarve täitmise tulemust. Omavahendeid käsitleva määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 15 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu; |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu;

| — | kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgnev:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid; |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid;

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo.

Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksude ja nendele osutatud teenustega seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab, miks eelnevast eelarveaastast üle kantud summad 2012. aasta eelarve täitmise aruandes erinevad järgnevasse eelarveaastasse üle kantud summadest 2011. aasta eelarve täitmise aruandes. Taaskasutatavaid maksete assigneeringuid ja ettemaksete tagasimaksmise järel taaskasutatavaks muudetud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud hõlmavad automaatseid ülekandmisi ja otsuse alusel ülekandmisi. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näidatud need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel. Samuti hõlmab see järgmisse eelarveaastasse ülekantud sihtotstarbelise tulu assigneeringute vähenemist võrreldes 2011. aastaga.

1.2   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveaasta tulem on arvutatud tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Eelarve täitmise tulemus põhineb finantsmääruse kohaselt aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna mõlemad on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad summadele, mis on sisse nõutud seoses eelarveaasta jooksul ja eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt põllumajandusmaksude viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Viitlaekumiste netosumma

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt järgmisse eelarveaastasse ülekantud kumuleerunud kuludest, st ühenduse vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud komisjonile veel aruandeid esitanud.

Kumuleerunud kulude netosumma

Samal ajal kui kumuleerunud kulusid ei loeta eelarve kuluks, kuuluvad eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed aruandeaasta kulude hulka.

eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest, ja 2) aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitatav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algne eelmakse kajastatakse eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse nr 1150/2000 artiklile 15) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid

üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt

Eraldiste muutused seonduvad tekkepõhises raamatupidamisarvestuses eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad mitmesugused rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

Eraldiste muutused

Muude võrreldavate summade

2.   EELARVE TÄITMISE ARUANDED: TULUD

EELARVE TÄITMISE ARUANDED: TULUD

Eelarve täitmise aruanne esitatakse pärast käesolevaid lisasid.

Suur enamik tulust saadakse omavahenditest. See on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 311, milles öeldakse, et „Eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid.” Põhiosa eelarvelistest kuludest rahastatakse omavahenditest. Muud tulud moodustavad kogu rahastamisest üksnes väikese osa.

Omavahendid võib jagada järgmistesse kategooriatesse:

| (1) | Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Tollimakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt +/-13 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

(1)

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Tollimakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt +/-13 % omavahenditest saadavast tulust.

| (2) | Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

(2)

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust.

| (3) | Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt ± 75 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

(3)

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt ± 75 % omavahenditest saadavast tulust.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuses 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (edaspidi "2007. aasta otsus"). 2007. aasta omavahendite otsus jõustus 1. märtsil 2009. Siiski hakati seda kohaldama 1. jaanuaril 2007. Seda silmas pidades on 2009. eelarveaastal arvesse võetud selle tagasiulatuvat mõju.

2.1   TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

Traditsioonilised omavahendid: kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühele kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest:

| — | määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis;

| — | määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda. |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda.

Eraldi raamatupidamisarvestuse kohta saadavad liikmesriigid komisjonile kvartaliaruandeid, milles on esitatud:

| — | eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo; |
| --- | --- |

—

eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo;

| — | kõnealuse kvartali jooksul kindlaksmääratud nõuded; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul kindlaksmääratud nõuded;

| — | arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; |
| --- | --- |

—

arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul;

| — | mahakantud summad (mida määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt ei saa kättesaadavaks teha); |
| --- | --- |

—

mahakantud summad (mida määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt ei saa kättesaadavaks teha);

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad;

| — | kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Traditsioonilised omavahendid tuleb kanda kas riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või sissenõudmise, kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest. Tingimuslikke omavahendite nõudeid korrigeeritakse vastavalt nende sissenõudmise tõenäosusele.

2.2   KÄIBEMAKSUPÕHISED JA KOGURAHVATULU PÕHISED OMAVAHENDID

KÄIBEMAKSUPÕHISED JA KOGURAHVATULU PÕHISED OMAVAHENDID

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mis on määratud vastavalt 2007. aasta omavahendite otsuse artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud eeskirjadele. Ühtseks määraks on kehtestatud 0,30 %, välja arvatud ajavahemiku 2007-2013 puhul, mil Austria puhul on sissenõudmise määraks 0,225 %, Saksamaa puhul 0,15 % ning Madalmaade ja Rootsi puhul 0,10 %. Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % kogurahvatulust.

Kogurahvatulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muude tulude summat. Tulu leitakse ühtse määra kohaldamisel kõigi liikmesriikide kogurahvatulude summa suhtes. Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid määratakse kindlaks käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ning summasid ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil.

Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite arvestusbaaside tegelikud andmed saadakse alles järgneva eelarveaasta jooksul. Erinevuse arvutamisel liikmesriikide võlgnetavatest summadest lähtub komisjon tegelikest arvestusbaasidest ja (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult makstud summadest. Tulemuseks saadud positiivse või negatiivse käibemaksu ja kogurahvatulu saldo nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta detsembri esimeseks tööpäevaks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Varem arvutatud saldot korrigeeritakse ja erinevus nõutakse sisse/tagastatakse samal ajal eelneva eelarveaasta käibemaksu ja kogurahvatulu saldoga.

Käibemaksu aruannete ja kogurahvatulu andmete kontrolli teostamisel võib komisjon teatada liikmesriikidele oma reservatsioonidest seoses teatavate punktidega, millel võivad olla tagajärjed nende omavahendite osamaksudele. Reservatsioonid võivad tuleneda näiteks nõuetekohaste andmete puudumisest või vajadusest töötada välja sobiv metoodika. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja kogurahvatulu saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

2.3   ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES KOHALDATAV KORRIGEERIMINE

ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES KOHALDATAV KORRIGEERIMINE

Kõnealune mehhanism vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid proportsionaalselt tema „eelarvetasakaalu hälbega” ja suurendab vastavalt teiste liikmesriikide omavahendite makseid. Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel (1984. aasta juunis) ja selle tulemusel vastu võetud 7. mai 1985. aasta omavahendeid käsitleva otsusega. Mehhanismi eesmärk oli vähendada Ühendkuningriigi eelarvetasakaalu hälvet tema poolt ELile tehtavate maksete vähendamise kaudu. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalmaade kasuks kohaldatakse korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud ühe neljandikuga nende tavapärasest osast).

2.4   BRUTOMAKSETE VÄHENDAMINE

BRUTOMAKSETE VÄHENDAMINE

15.– 16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel otsustas Euroopa Ülemkogu oma järeldustes, et Madalmaad ja Rootsi suhtes kohaldatakse ajavahemikus 2007-2013 nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist. Selle kompensatsioonimehhanismiga on ette nähtud, et Madalmaade puhul kohaldatakse kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist 605 miljoni euro ja Rootsi puhul 150 miljoni euro võrra (2004. aasta hindades).

3.   EELARVE TÄITMISE ARUANDED: KULUD

EELARVE TÄITMISE ARUANDED: KULUD

Eelarve täitmise aruanded esitatakse pärast käesolevaid lisasid.

3.1   Finantsraamistik aastateks 2007–2013

Finantsraamistik aastateks 2007–2013

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Jätkusuutlik kasv

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ELi ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4.

ELi ülemaailmne roll

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioon

445

207

210

0

0

0

0

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Maksete assigneeringud kokku

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

Käesolevas jaos on kirjeldatud ELi põhilisi kululiike, liigitatuna 2007.-2013. aasta finantsraamistiku rubriikide lõikes. 2012. eelarveaasta oli kuues 2007.–2013. aasta finantsraamistiku aasta. 2012. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 148 049 miljonit eurot, mis moodustab 1,13 % kogurahvatulust. Vastav maksekohustustega seotud assigneeringute ülemmäär on 141 360 miljonit eurot, st 1,08 % kogurahvatulust. Eespool esitatud tabelis on finantsraamistikku kajastatud jooksevhindades.

Rubriik 1 –   Jätkusuutlik kasv

Rubriik 1 –

Jätkusuutlik kasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks:

| — | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| — | 1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

—

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2 –   Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriik 2 –

Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika, maaelu arengu ning keskkonnameetmeid, eeskätt meedet „Natura 2000”. Ühise põllumajanduspoliitika jaoks sihtotstarbeliselt eraldatud summa kajastab kokkulepet, milleni jõuti 2002. aasta oktoobris toimunud Euroopa Ülemkogul.

Rubriik 3 –   Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Rubriik 3 –

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Uus rubriik 3 (kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus) peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud uusi ülesandeid, nagu õigusküsimused ja siseasjad, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, rahvatervis ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega. See jaguneb kaheks osaks:

| — | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

—

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus

| — | 3b. Kodakondsus |
| --- | --- |

—

3b. Kodakondsus

Rubriik 4 –   ELi ülemaailmne roll

Rubriik 4 –

ELi ülemaailmne roll

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas ühinemiseelseid rahastamisvahendeid. Kuigi komisjon tegi ettepaneku kaasata finantsraamistikku ka Euroopa Arengufond (EAF), leidsid Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament, et selle peaks siiski välja jätma.

Rubriik 5 -   Haldus

Rubriik 5 -

Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Kõigi muude institutsioonide kui komisjoni puhul on need ainsad kulud, kuid ametitel ja muudel asutustel on nii haldus- kui ka tegevuskulud.

Rubriik 6 -   Kompensatsioon

Rubriik 6 -

Kompensatsioon

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid.

3.2   Poliitikavaldkonnad

Poliitikavaldkonnad

Tegevuspõhise juhtimise raames rakendab komisjon oma planeerimis- ja haldusmenetlustes tegevuspõhist eelarvestamist. Tegevuspõhise eelarvestamise puhul on eelarve ehitatud üles selliselt, et poliitikavaldkondadele vastavad eelarve jaotised ja tegevusaladele eelarve peatükid. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on pakkuda selget raamistikku komisjoni poliitika eesmärkide teostamiseks kas seadusandlike, finants- või mis tahes muude avaliku poliitika vahendite abil. Komisjoni töö liigendamine tegevusalade kaupa annab selge pildi sellest, mida komisjon teeb, ja loob samas ühise raamistiku prioriteetide seadmiseks. Vahendite eraldamisel eelarvemenetluse käigus kasutatakse eri tegevusalasid "plokkidena", millest eelarve üles ehitatakse. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on tagada iga tegevusala ja selleks eraldatud vahendite vahel sellise seose loomise kaudu komisjoni vahendite kasutamise tõhusus ja tulemuslikkus.

Poliitikavaldkonna võib määratleda komisjoni töö osaks olevate, otsuste tegemise protsessi puhul asjakohaste tegevusalade homogeense rühmana. Iga poliitikavaldkond vastab üldiselt ühele peadirektoraadile ja hõlmab keskmiselt 6 või 7 eri tegevusala. Poliitikavaldkonnad on peamiselt tegevuspõhised, sest nende raamesse kuuluvate peamiste tegevusalade eesmärk on tuua asjaomases valdkonnas kasu kolmandatest isikutest abisaajatele. Tegevuseelarvet täiendavad iga poliitikavaldkonna jaoks vajalikud halduskulud.

4.   INSTITUTSIOONID JA AMETID

INSTITUTSIOONID JA AMETID

Eelarve täitmise aruanded esitatakse pärast käesolevaid lisasid.

Nagu varasematelgi aastatel, on ELi üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve. Ametitel puudub ELi eelarve raames eraldi eelarve ja neid rahastatakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega.

Euroopa välisteenistuse puhul tuleks märkida, et välisteenistus saab lisaks omaenda eelarvele rahalist toetust ka komisjonilt (212 miljonit eurot) ja EAFilt (53 miljonit eurot). 2011. aastal olid need summad vastavalt 202 miljonit eurot ja 50 miljonit eurot. Need eelarvevahendid antakse Euroopa välisteenistuse käsutusse (sihtotstarbelise tuluna), et katta eeskätt ELi delegatsioonides töötavate komisjoni töötajate kulusid, kuna nende delegatsioonide haldusjuhtimisega tegeleb Euroopa välisteenistus.

Ametite kohta kogu asjakohase teabe andmiseks on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande eelarve poolel esitatud eraldi aruanded traditsiooniliste konsolideeritud ametite eelarvete täitmise kohta.

KOONDAASTAARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA
   (25)

KOONDAASTAARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA

25

2.   KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| miljonites eurodes |
| --- |
| Jaotis | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 1. | Omavahendid |

miljonites eurodes

Jaotis

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

1.

Omavahendid

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine |
| --- | --- |

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

| 4. | ELi institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud |
| --- | --- |

4.

ELi institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud

1 312

1 312

1 235

6

1 241

1 230

6

1 236

94,15 %

5

| 5. | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu |
| --- | --- |

5.

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

60

68

619

22

641

594

18

612

896,16 %

29

| 6. | Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed |
| --- | --- |

6.

Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

50

50

3 163

291

3 453

2 776

152

2 928

5 856,15 %

525

| 7. | Viivised ja trahvid |
| --- | --- |

7.

Viivised ja trahvid

123

3 648

1 821

12 761

14 582

13

3 795

3 807

104,37 %

10 775

| 8. | Laenutehingud |
| --- | --- |

8.

Laenutehingud

0

0

63

159

222

0

0

0

222

| 9. | Mitmesugused tulud |
| --- | --- |

9.

Mitmesugused tulud

30

30

29

10

39

26

5

31

101,61 %

9

Kokku

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

1. jaotis:   Omavahendid

1. jaotis:

Omavahendid

| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 11. | Suhkrumaksud |

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

11.

Suhkrumaksud

123

123

193

0

193

193

0

193

156,04 %

0

| 12. | Tollimaksud |
| --- | --- |

12.

Tollimaksud

19 171

16 701

16 277

29

16 306

16 258

2

16 261

97,37 %

45

| 13. | Käibemaks |
| --- | --- |

13.

Käibemaks

14 499

14 546

14 648

0

14 648

14 648

0

14 648

100,70 %

0

| 14. | Kogurahvatulu |
| --- | --- |

14.

Kogurahvatulu

93 719

97 284

97 856

0

97 856

97 856

0

97 856

100,59 %

0

| 15. | Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine |
| --- | --- |

15.

Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

0

0

(74)

0

(74)

(74)

0

(74)

0

| 16. | Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate osamaksude vähendamine |
| --- | --- |

16.

Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate osamaksude vähendamine

0

0

2

0

2

2

0

2

0

Kokku

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

3. jaotis:   Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

3. jaotis:

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 30. | Ülejääk eelnevast eelarveaastast |

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

30.

Ülejääk eelnevast eelarveaastast

0

1 497

1 497

0

1 497

1 497

0

1 497

100,00 %

0

| 31. | Käibemaksu saldod |
| --- | --- |

31.

Käibemaksu saldod

0

218

223

23

246

223

23

246

112,94 %

0

| 32. | Kogurahvatulu saldod |
| --- | --- |

32.

Kogurahvatulu saldod

0

280

204

80

284

204

80

284

101,42 %

0

| 34. | Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon |
| --- | --- |

34.

Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon

0

0

(3)

0

(3)

(3)

0

(3)

0

| 35. | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine — korrektsioonid |
| --- | --- |

35.

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine — korrektsioonid

0

0

3

0

3

3

0

3

0

| 36. | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – vahearvestus |
| --- | --- |

36.

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – vahearvestus

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Kokku

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

3.1   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

1

Jätkusuutlik kasv

67 506

636

36

2 664

2 700

70 842

55 337

5 137

187

3 092

3 279

63 753

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

59 976

(126)

23

2 325

2 348

62 198

57 034

982

78

2 315

2 393

60 409

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 065

688

41

199

240

2 994

1 484

729

47

216

263

2 477

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

9 406

(2)

178

349

527

9 931

6 955

(178)

52

354

405

7 182

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

8 280

0

22

811

833

9 113

8 278

0

711

835

1 546

9 824

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

Kokku

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.2   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbe- lisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbe- lisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

1

Jätkusuutlik kasv

70 842

67 653

36

1 311

69 000

97,40 %

1 354

28

1 381

1,95 %

461

0

0

461

0,65 %

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

62 198

59 825

23

969

60 817

97,78 %

1 356

2

1 357

2,18 %

24

0

0

24

0,04 %

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 994

2 741

41

110

2 892

96,62 %

89

0

89

2,96 %

13

0

0

13

0,42 %

| 4 | ELi ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4

ELi ülemaailmne roll

9 931

9 364

178

211

9 753

98,21 %

138

2

140

1,41 %

38

0

0

38

0,38 %

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

9 113

8 184

22

617

8 822

96,81 %

195

0

195

2,14 %

96

0

0

96

1,05 %

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

Kokku

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.3   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

1

Jätkusuutlik kasv

63 753

60 288

168

1 129

61 585

96,60 %

128

26

1 963

2 117

3,32 %

32

19

0

51

0,08 %

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

60 409

57 960

72

1 064

59 096

97,83 %

32

4

1 251

1 287

2,13 %

20

5

0

26

0,04 %

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 477

2 192

46

136

2 375

95,86 %

8

1

80

88

3,57 %

13

1

0

14

0,57 %

| 4 | ELi ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4

ELi ülemaailmne roll

7 182

6 741

31

291

7 064

98,35 %

26

4

63

92

1,28 %

6

20

0

26

0,37 %

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

9 824

7 475

628

461

8 564

87,18 %

706

1

373

1 081

11,01 %

95

83

0

178

1,81 %

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

Kokku

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.4   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud / ümberhindamine/ tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud / ümberhindamine/ tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

1

Jätkusuutlik kasv

159 707

(850)

(54 901)

103 957

69 000

(6 684)

(1)

62 314

166 271

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

25 302

(137)

(12 983)

12 182

60 817

(46 113)

0

14 703

26 886

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 130

(332)

(547)

1 251

2 892

(1 827)

0

1 065

2 316

| 4 | ELi ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4

ELi ülemaailmne roll

19 567

(827)

(4 870)

13 870

9 753

(2 193)

(1)

7 558

21 429

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

737

(90)

(628)

19

8 822

(7 936)

4

890

909

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

Kokku

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.5   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Kokku

1

Jätkusuutlik kasv

1 222

6 765

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

66

739

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

14

5

28

86

241

314

562

1 065

2 316

| 4 | ELi ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4

ELi ülemaailmne roll

672

650

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

0

0

0

0

0

0

19

890

909

Kokku

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

3.6   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused / paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused / paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused / paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused / paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

611

(94)

0

19

19

536

511

(42)

7

17

24

493

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

1 148

(4)

0

132

132

1 276

1 079

121

21

174

195

1 395

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

92

(1)

0

5

5

96

92

(1)

7

5

12

103

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 581

191

34

12

46

11 818

9 075

2 601

66

12

78

11 755

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

58 587

(22)

0

2 311

2 311

60 877

55 880

989

70

2 303

2 373

59 242

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

1 664

(1)

0

91

91

1 754

1 079

(40)

6

110

116

1 156

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

493

(1)

0

17

17

508

393

(20)

18

17

35

409

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

5 930

643

0

1 045

1 045

7 618

4 218

632

30

1 366

1 396

6 245

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 678

(2)

0

309

309

1 985

1 357

33

13

373

387

1 776

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

411

0

0

521

521

932

404

1

44

444

488

893

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

1 033

(48)

23

3

26

1 011

806

(56)

4

3

7

757

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

101

(2)

0

7

7

107

98

1

7

7

13

112

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

42 045

569

40

8

48

42 662

35 538

2 686

49

8

57

38 282

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

143

(1)

0

5

5

147

110

18

7

5

12

140

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

2 697

(8)

0

602

603

3 292

2 112

280

16

651

667

3 059

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

262

1

0

8

8

271

253

3

14

8

22

278

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

687

(68)

0

34

34

653

592

16

12

33

45

652

| 18 | Siseasjad |
| --- | --- |

18

Siseasjad

1 264

(1)

3

56

59

1 322

756

29

7

68

75

860

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

4 817

(51)

44

158

202

4 969

3 276

(188)

17

166

183

3 271

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

104

(1)

0

3

3

106

102

0

6

3

9

111

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 498

(2)

127

110

237

1 733

1 310

21

33

111

144

1 475

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 088

3

8

68

75

1 166

921

(1)

4

51

55

976

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

900

378

0

21

21

1 299

842

259

7

34

40

1 141

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

79

0

0

0

0

79

74

2

7

0

7

83

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

194

(1)

0

11

11

204

193

(1)

16

11

27

219

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 017

62

0

120

120

1 200

1 001

74

146

122

268

1 343

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

69

(12)

0

7

7

63

69

(12)

9

7

16

73

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

12

0

0

1

1

12

12

0

1

1

1

13

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

134

(6)

0

16

16

144

122

(1)

6

22

27

148

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 335

(14)

0

0

0

1 321

1 335

(14)

0

0

0

1 321

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

399

(9)

0

87

87

477

399

(9)

24

87

111

501

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

718

(1)

0

47

47

764

1 339

(622)

6

60

66

782

| 33 | Õigusküsimused |
| --- | --- |

33

Õigusküsimused

218

0

0

15

15

233

187

2

3

14

17

206

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

759

(298)

0

0

0

461

90

(90)

0

0

0

0

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

3 464

0

22

498

519

3 983

3 464

0

393

519

912

4 376

Kokku

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.7   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta eelarve assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta eelarve assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

536

517

0

18

535

99,66 %

2

0

2

0,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

1 276

1 144

0

92

1 236

96,84 %

40

0

40

3,13 %

0

0

0

0

0,03 %

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

96

91

0

3

94

97,42 %

2

0

2

2,43 %

0

0

0

0

0,15 %

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 818

11 742

34

7

11 782

99,70 %

6

24

30

0,25 %

6

0

0

6

0,05 %

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

60 877

58 550

0

964

59 514

97,76 %

1 347

2

1 349

2,22 %

13

0

0

13

0,02 %

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

1 754

1 651

0

61

1 713

97,65 %

29

0

29

1,67 %

12

0

0

12

0,68 %

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

508

486

0

10

496

97,58 %

7

0

7

1,47 %

5

0

0

5

0,95 %

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

7 618

6 573

0

486

7 059

92,66 %

559

0

559

7,34 %

0

0

0

0

0,00 %

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 985

1 675

0

203

1 878

94,60 %

106

0

107

5,37 %

1

0

0

1

0,03 %

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

932

411

0

83

494

53,04 %

438

0

438

46,95 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

1 011

982

23

1

1 007

99,60 %

1

0

1

0,12 %

3

0

0

3

0,28 %

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

107

99

0

2

101

94,46 %

5

0

5

4,72 %

1

0

0

1

0,82 %

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

42 662

42 601

40

6

42 647

99,96 %

2

3

5

0,01 %

10

0

0

10

0,02 %

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

147

142

0

2

144

97,76 %

3

0

3

2,20 %

0

0

0

0

0,04 %

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

3 292

2 689

0

399

3 088

93,79 %

204

0

204

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

271

262

0

4

265

97,92 %

4

0

4

1,60 %

1

0

0

1

0,48 %

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

653

616

0

24

639

97,96 %

10

0

10

1,53 %

3

0

0

3

0,51 %

| 18 | Siseasjad |
| --- | --- |

18

Siseasjad

1 322

1 253

3

35

1 290

97,57 %

21

0

21

1,62 %

11

0

0

11

0,80 %

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

4 969

4 765

44

63

4 872

98,06 %

95

0

95

1,91 %

1

0

0

1

0,02 %

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

106

103

0

2

104

98,26 %

1

0

2

1,58 %

0

0

0

0

0,16 %

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 733

1 494

127

99

1 719

99,19 %

12

2

14

0,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 166

1 090

8

37

1 135

97,38 %

30

0

30

2,61 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

1 299

1 277

0

17

1 294

99,61 %

4

0

4

0,34 %

1

0

0

1

0,05 %

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,03 %

0

0

0

0

0,16 %

| 25 | Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

204

191

0

5

196

96,51 %

5

0

5

2,51 %

2

0

0

2

0,98 %

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 200

1 078

0

71

1 149

95,78 %

50

0

50

4,15 %

1

0

0

1

0,08 %

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

63

56

0

4

61

95,47 %

3

0

3

4,42 %

0

0

0

0

0,11 %

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

12

11

0

0

12

96,23 %

0

0

0

3,04 %

0

0

0

0

0,73 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

144

124

0

11

135

93,94 %

5

0

5

3,38 %

4

0

0

4

2,68 %

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

477

390

0

45

435

91,20 %

42

0

42

8,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

764

716

0

16

731

95,67 %

32

0

32

4,15 %

1

0

0

1

0,17 %

| 33 | Õigusküsimused |
| --- | --- |

33

Õigusküsimused

233

216

0

6

222

95,30 %

10

0

10

4,12 %

1

0

0

1

0,58 %

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

461

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

461

0

0

461

100,00 %

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

3 983

3 376

22

444

3 841

96,43 %

54

0

54

1,36 %

88

0

0

88

2,21 %

Kokku

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.8   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

493

463

6

15

484

98,13 %

6

0

2

8

1,64 %

0

1

0

1

0,23 %

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

1 395

1 180

19

72

1 271

91,12 %

19

0

103

121

8,70 %

1

2

0

3

0,18 %

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

103

83

6

2

92

89,72 %

7

0

3

10

9,78 %

0

0

0

1

0,50 %

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 755

11 629

63

7

11 699

99,53 %

13

24

5

43

0,36 %

9

4

0

13

0,11 %

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

59 242

56 829

66

1 053

57 948

97,82 %

23

4

1 250

1 276

2,15 %

13

4

0

18

0,03 %

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

1 156

1 031

5

69

1 105

95,57 %

6

0

41

47

4,03 %

3

1

0

5

0,40 %

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

409

355

17

10

382

93,39 %

17

1

6

24

5,89 %

1

2

0

3

0,72 %

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

6 245

4 827

25

455

5 307

84,97 %

23

0

911

934

14,95 %

0

5

0

5

0,08 %

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 776

1 375

12

114

1 501

84,54 %

14

0

259

273

15,36 %

1

1

0

2

0,10 %

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

893

357

40

69

466

52,13 %

48

0

375

423

47,35 %

0

5

0

5

0,52 %

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

757

742

2

1

745

98,45 %

3

0

1

5

0,64 %

5

2

0

7

0,91 %

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

112

92

6

2

99

88,71 %

5

0

5

11

9,47 %

1

1

0

2

1,82 %

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

38 282

38 200

48

6

38 254

99,93 %

12

0

2

14

0,04 %

12

1

0

14

0,04 %

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

140

121

7

2

130

92,66 %

7

0

3

10

7,04 %

0

0

0

0

0,30 %

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

3 059

2 379

14

368

2 761

90,23 %

13

0

284

296

9,69 %

1

2

0

2

0,08 %

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

278

240

13

3

256

92,16 %

14

0

5

19

6,84 %

1

1

0

3

1,00 %

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

652

596

11

28

635

97,34 %

11

0

5

16

2,48 %

0

1

0

1

0,18 %

| 18 | Siseasjad |
| --- | --- |

18

Siseasjad

860

769

6

61

835

97,15 %

4

1

7

12

1,44 %

11

2

0

12

1,41 %

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

3 271

3 073

10

150

3 233

98,83 %

13

0

16

30

0,90 %

2

7

0

9

0,27 %

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

111

98

6

1

105

94,79 %

4

0

2

5

4,86 %

0

0

0

0

0,34 %

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 475

1 319

19

90

1 429

96,87 %

10

0

21

31

2,11 %

1

14

0

15

1,03 %

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

976

914

3

27

943

96,68 %

3

3

25

31

3,21 %

0

1

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

1 141

1 093

6

29

1 128

98,84 %

7

0

5

12

1,01 %

1

0

0

2

0,15 %

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

83

66

5

0

71

85,23 %

8

2

0

10

11,95 %

0

2

0

2

2,82 %

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

219

176

14

5

195

88,73 %

15

1

6

21

9,62 %

1

2

0

4

1,64 %

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 343

963

136

51

1 149

85,59 %

111

0

72

183

13,60 %

1

10

0

11

0,81 %

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

73

49

9

3

61

83,74 %

7

0

4

11

15,45 %

0

1

0

1

0,80 %

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

13

11

1

0

12

91,60 %

0

0

0

1

7,06 %

0

0

0

0

1,34 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

148

115

5

8

128

86,27 %

5

0

13

19

12,64 %

1

1

0

2

1,08 %

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

501

370

22

41

433

86,56 %

20

0

46

66

13,17 %

0

1

0

1

0,27 %

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

782

706

5

12

723

92,51 %

6

0

48

53

6,82 %

4

1

0

5

0,66 %

| 33 | Õigusküsimused |
| --- | --- |

33

Õigusküsimused

206

183

1

6

190

92,16 %

4

1

8

13

6,13 %

2

2

0

4

1,71 %

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

4 376

2 934

340

322

3 596

82,19 %

442

0

197

638

14,59 %

88

53

0

141

3,22 %

Kokku

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.9   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud / ümberhindamine/ tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud / ümberhindamine/ tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

582

(9)

(143)

429

535

(341)

0

194

623

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

2 155

(31)

(850)

1 274

1 236

(421)

0

814

2 088

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

7

0

(6)

0

94

(86)

0

8

8

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

29 625

(40)

(11 226)

18 359

11 782

(473)

0

11 309

29 668

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

22 357

(76)

(11 972)

10 308

59 514

(45 975)

0

13 539

23 847

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

2 809

(100)

(879)

1 830

1 713

(226)

0

1 487

3 317

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

898

(11)

(243)

645

496

(138)

0

358

1 003

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

9 200

(170)

(2 983)

6 047

7 059

(2 324)

0

4 734

10 781

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

2 269

(51)

(782)

1 436

1 878

(720)

0

1 158

2 594

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

184

(13)

(114)

57

494

(352)

0

142

199

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

2 062

(33)

(538)

1 490

1 007

(207)

0

800

2 290

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

22

(2)

(16)

4

101

(83)

0

18

21

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

108 413

(498)

(36 781)

71 133

42 647

(1 473)

(1)

41 174

112 307

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

92

(13)

(55)

24

144

(75)

0

69

93

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

1 921

(53)

(839)

1 028

3 088

(1 921)

0

1 167

2 195

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

122

(13)

(86)

24

265

(170)

0

95

119

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

719

(81)

(317)

321

639

(318)

0

321

642

| 18 | Siseasjad |
| --- | --- |

18

Siseasjad

1 458

(235)

(268)

954

1 290

(567)

0

723

1 677

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

10 232

(528)

(2 379)

7 324

4 872

(854)

0

4 018

11 343

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

20

(1)

(13)

6

104

(93)

0

12

18

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

3 281

(119)

(970)

2 192

1 719

(459)

0

1 260

3 453

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

2 864

(16)

(769)

2 079

1 135

(175)

(1)

960

3 039

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

670

(4)

(417)

248

1 294

(711)

0

583

831

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

34

(7)

(15)

12

79

(56)

0

23

35

| 25 | Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

19

(3)

(15)

0

196

(179)

0

17

17

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

184

(12)

(161)

11

1 149

(988)

0

160

171

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

9

(1)

(9)

0

61

(52)

0

8

8

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

115

(9)

(45)

61

135

(82)

0

53

114

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

0

0

0

0

1 318

(1 318)

0

0

0

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

24

(1)

(22)

0

435

(411)

0

24

24

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

4 522

(12)

(622)

3 888

731

(102)

0

629

4 518

| 33 | Õigusküsimused |
| --- | --- |

33

Õigusküsimused

181

(34)

(67)

80

222

(122)

0

99

179

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

397

(57)

(325)

15

3 841

(3 272)

4

573

588

Kokku

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.10   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA POLIITIKA-VALDKONDADE LÕIKES

TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA POLIITIKA-VALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Kokku

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

11

35

10

0

20

167

185

194

623

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

10

5

17

97

101

546

498

814

2 088

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

384

1 507

57

267

1 241

5 457

9 446

11 309

29 668

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

7

456

0

2

152

1 437

8 254

13 539

23 847

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

15

27

124

103

271

494

797

1 487

3 317

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

9

12

57

88

138

151

189

358

1 003

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

114

73

177

381

814

1 728

2 760

4 734

10 781

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

12

8

31

83

207

372

724

1 158

2 594

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

0

3

1

10

10

11

21

142

199

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

51

271

5

18

71

411

663

800

2 290

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

0

0

0

0

0

1

3

18

21

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

836

5 328

21

1 875

7 437

20 613

35 024

41 174

112 307

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

0

0

0

0

0

4

20

69

93

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

2

0

47

77

150

255

497

1 167

2 195

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

0

0

0

0

1

6

17

95

119

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

9

3

7

43

42

83

133

321

642

| 18 | Siseasjad |
| --- | --- |

18

Siseasjad

4

0

17

64

208

249

412

723

1 677

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

266

235

498

846

1 236

1 725

2 518

4 018

11 343

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

0

0

0

0

0

2

4

12

18

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

113

63

71

193

365

578

810

1 260

3 453

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

69

86

129

236

310

513

735

960

3 039

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

0

1

1

9

16

58

163

583

831

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

0

0

1

1

2

2

6

23

35

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

0

0

0

0

0

0

0

17

17

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

0

0

0

0

0

0

11

160

171

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

2

2

1

1

3

17

36

53

114

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

60

43

28

101

1 365

1 671

621

629

4 518

| 33 | Õigusküsimused |
| --- | --- |

33

Õigusküsimused

0

0

1

4

12

18

45

99

179

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

0

0

0

0

0

0

15

573

588

Kokku

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

4.1   KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| Euroopa Parlament | 147 | 147 | 174 | 26 | 200 | 172 | 4 | 176 | 119,41 % | 25 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 58 | 58 | 99 | 11 | 109 | 88 | 10 | 98 | 168,80 % | 11 |
| Komisjon | 128 761 | 135 431 | 137 081 | 13 342 | 150 423 | 134 783 | 4 066 | 138 849 | 102,52 % | 11 573 |
| Euroopa Kohus | 44 | 44 | 51 | 0 | 51 | 51 | 0 | 51 | 115,64 % | 0 |
| Kontrollikoda | 21 | 21 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 90,58 % | 0 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 133,47 % | 0 |
| Regioonide Komitee | 8 | 8 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 250,50 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 97,10 % | 0 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 77,36 % | 0 |
| Euroopa välisteenistus | 35 | 35 | 309 | 0 | 310 | 309 | 0 | 309 | 889,83 % | 0 |
| Kokku | 129 088 | 135 758 | 137 771 | 13 379 | 151 150 | 135 460 | 4 080 | 139 541 | 102,79 % | 11 610 |

miljonites eurodes

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

Euroopa Parlament

147

147

174

26

200

172

4

176

119,41 %

25

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

58

58

99

11

109

88

10

98

168,80 %

11

Komisjon

128 761

135 431

137 081

13 342

150 423

134 783

4 066

138 849

102,52 %

11 573

Euroopa Kohus

44

44

51

0

51

51

0

51

115,64 %

0

Kontrollikoda

21

21

19

0

19

19

0

19

90,58 %

0

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

12

12

16

0

16

16

0

16

133,47 %

0

Regioonide Komitee

8

8

20

0

20

20

0

20

250,50 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

97,10 %

0

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

1

0

1

1

0

1

77,36 %

0

Euroopa välisteenistus

35

35

309

0

310

309

0

309

889,83 %

0

Kokku

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

4.2   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbelisest tulust | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta eelarve assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| Euroopa Parlament | 1 862 | 1 693 | 22 | 116 | 1 831 | 98,32 % | 6 | 0 | 6 | 0,34 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 1,33 % |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 612 | 490 | 0 | 42 | 532 | 86,89 % | 36 | 0 | 36 | 5,92 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 7,19 % |
| Komisjon | 151 094 | 144 390 | 279 | 2 774 | 147 443 | 97,58 % | 3 077 | 31 | 3 108 | 2,06 % | 543 | 0 | 0 | 543 | 0,36 % |
| Euroopa Kohus | 351 | 344 | 0 | 1 | 345 | 98,36 % | 1 | 0 | 1 | 0,28 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,36 % |
| Kontrollikoda | 143 | 137 | 0 | 0 | 138 | 96,12 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 3,59 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee; | 133 | 125 | 0 | 4 | 128 | 96,62 % | 0 | 0 | 0 | 0,25 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 3,13 % |
| Regioonide Komitee | 99 | 85 | 0 | 12 | 97 | 98,43 % | 0 | 0 | 0 | 0,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,54 % |
| Ombudsman | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 95,86 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,12 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,79 % |
| Euroopa välisteenistus | 767 | 486 | 0 | 268 | 754 | 98,37 % | 10 | 0 | 10 | 1,26 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,37 % |
| Kokku | 155 077 | 147 766 | 300 | 3 218 | 151 284 | 97,55 % | 3 131 | 31 | 3 162 | 2,04 % | 631 | 0 | 0 | 631 | 0,41 % |

miljonites eurodes

Institutsioon

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbelisest tulust

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta eelarve assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

Euroopa Parlament

1 862

1 693

22

116

1 831

98,32 %

6

0

6

0,34 %

25

0

0

25

1,33 %

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

612

490

0

42

532

86,89 %

36

0

36

5,92 %

44

0

0

44

7,19 %

Komisjon

151 094

144 390

279

2 774

147 443

97,58 %

3 077

31

3 108

2,06 %

543

0

0

543

0,36 %

Euroopa Kohus

351

344

0

1

345

98,36 %

1

0

1

0,28 %

5

0

0

5

1,36 %

Kontrollikoda

143

137

0

0

138

96,12 %

0

0

0

0,30 %

5

0

0

5

3,59 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee;

133

125

0

4

128

96,62 %

0

0

0

0,25 %

4

0

0

4

3,13 %

Regioonide Komitee

99

85

0

12

97

98,43 %

0

0

0

0,03 %

2

0

0

2

1,54 %

Ombudsman

10

9

0

0

9

95,86 %

0

0

0

0,02 %

0

0

0

0

4,12 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

8

7

0

0

7

95,21 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

4,79 %

Euroopa välisteenistus

767

486

0

268

754

98,37 %

10

0

10

1,26 %

3

0

0

3

0,37 %

Kokku

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| Euroopa Parlament | 2 092 | 1 388 | 214 | 22 | 1 623 | 77,58 % | 305 | 0 | 108 | 413 | 19,76 % | 25 | 31 | 0 | 56 | 2,67 % |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 661 | 444 | 36 | 44 | 524 | 79,31 % | 46 | 0 | 41 | 87 | 13,13 % | 44 | 6 | 0 | 50 | 7,56 % |
| Komisjon | 139 268 | 131 722 | 605 | 2 759 | 135 087 | 97,00 % | 458 | 36 | 3 533 | 4 028 | 2,89 % | 78 | 76 | 0 | 154 | 0,11 % |
| Euroopa Kohus | 369 | 326 | 16 | 1 | 343 | 92,92 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,15 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 1,93 % |
| Kontrollikoda | 156 | 125 | 11 | 0 | 136 | 87,11 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 8,41 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 4,48 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 141 | 117 | 7 | 4 | 127 | 90,15 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,19 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 3,66 % |
| Regioonide Komitee | 108 | 77 | 7 | 12 | 96 | 89,53 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 7,37 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombudsman | 10 | 8 | 1 | 0 | 9 | 89,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,74 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,15 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 81,28 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,68 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % |
| Euroopa välisteenistus | 831 | 444 | 49 | 238 | 731 | 88,06 % | 42 | 0 | 46 | 88 | 10,58 % | 3 | 8 | 0 | 11 | 1,36 % |
| Kokku | 143 644 | 134 656 | 946 | 3 081 | 138 683 | 96,55 % | 900 | 36 | 3 730 | 4 666 | 3,25 % | 166 | 128 | 0 | 295 | 0,21 % |

miljonites eurodes

Institutsioon

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

Euroopa Parlament

2 092

1 388

214

22

1 623

77,58 %

305

0

108

413

19,76 %

25

31

0

56

2,67 %

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

661

444

36

44

524

79,31 %

46

0

41

87

13,13 %

44

6

0

50

7,56 %

Komisjon

139 268

131 722

605

2 759

135 087

97,00 %

458

36

3 533

4 028

2,89 %

78

76

0

154

0,11 %

Euroopa Kohus

369

326

16

1

343

92,92 %

18

0

1

19

5,15 %

5

2

0

7

1,93 %

Kontrollikoda

156

125

11

0

136

87,11 %

13

0

0

13

8,41 %

5

2

0

7

4,48 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

141

117

7

4

127

90,15 %

8

0

1

9

6,19 %

4

1

0

5

3,66 %

Regioonide Komitee

108

77

7

12

96

89,53 %

8

0

0

8

7,37 %

2

2

0

3

3,10 %

Ombudsman

10

8

1

0

9

89,11 %

1

0

0

1

6,74 %

0

0

0

0

4,15 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

9

6

1

0

7

81,28 %

1

0

0

1

10,68 %

0

0

0

1

8,05 %

Euroopa välisteenistus

831

444

49

238

731

88,06 %

42

0

46

88

10,58 %

3

8

0

11

1,36 %

Kokku

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

4.3   AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD

AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo | Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub |
| Energeetikasektorit reguleerivate asutuste Euroopa koostööamet | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 7 | 2 | 2 | 0 | 18 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 150 | 116 | 115 | 1 | 06 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur | 90 | 76 | 76 | 0 | 18 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 19 | 20 | 20 | 1 | 15 |
| Euroopa Politseikolledž | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 33 | 35 | 35 | 0 | 02 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 58 | 58 | 58 | 0 | 17 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 21 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 16 | 14 | 14 | 0 | 12 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 42 | 52 | 51 | 1 | 07 |
| Euroopa Politseiamet | 84 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 20 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 77 | 77 | 77 | 0 | 17 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet | 13 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 344 | 379 | 379 | 0 | 08 |
| Eurojust | 33 | 33 | 33 | 0 | 18 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 59 | 54 | 53 | 0 | 06 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 175 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Euroopa Ravimiamet | 222 | 254 | 224 | 31 | 02 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet | 3 | 3 | 3 | 0 | 09 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 21 | 21 | 21 | 0 | 18 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 78 | 77 | 77 | 0 | 15 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 48 | 49 | 45 | 4 | 15 |
| Euroopa Koolitusfond | 21 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Ühenduse Sordiamet | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 16 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 46 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Kokku | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 | |

miljonites eurodes

Amet

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub

Energeetikasektorit reguleerivate asutuste Euroopa koostööamet

7

7

7

0

06

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

7

2

2

0

18

Euroopa Lennundusohutusamet

150

116

115

1

06

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

90

76

76

0

18

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

19

20

20

1

15

Euroopa Politseikolledž

8

9

9

0

18

Euroopa Kemikaaliamet

33

35

35

0

02

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

58

58

58

0

17

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

16

16

16

0

18

Euroopa Pangandusjärelevalve

21

19

19

0

12

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

16

14

14

0

12

Euroopa Keskkonnaagentuur

42

52

51

1

07

Euroopa Politseiamet

84

83

83

0

18

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

20

19

19

0

12

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

10

10

10

0

11

Euroopa Toiduohutusamet

77

77

77

0

17

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

8

8

8

0

04

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

13

21

21

0

06

Ühisettevõte Fusion for Energy

344

379

379

0

08

Eurojust

33

33

33

0

18

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

59

54

53

0

06

Siseturu Ühtlustamise Amet

175

176

176

0

12

Euroopa Ravimiamet

222

254

224

31

02

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

8

8

8

0

09

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet

3

3

3

0

09

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

21

21

21

0

18

Euroopa Raudteeagentuur

26

26

26

0

06

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

15

15

15

0

04

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

78

77

77

0

15

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

48

49

45

4

15

Euroopa Koolitusfond

21

20

20

0

15

Ühenduse Sordiamet

13

13

13

0

17

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

21

21

21

0

04

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

50

50

50

0

15

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

16

17

17

0

06

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

39

39

39

0

08

Teadusuuringute Rakendusamet

46

47

47

0

08

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

7

7

7

0

17

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

10

10

10

0

06

Kokku

1 936

1 963

1 925

38

| miljonites eurodes |
| --- |
| Tulu liik | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo |
| Komisjoni toetus | 1 304 | 1 276 | 1 272 | 5 |
| Tulu teenustasudest | 465 | 490 | 460 | 30 |
| Muu tulu | 168 | 197 | 193 | 4 |
| Kokku | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 |

miljonites eurodes

Tulu liik

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni toetus

1 304

1 276

1 272

5

Tulu teenustasudest

465

490

460

30

Muu tulu

168

197

193

4

Kokku

1 936

1 963

1 925

38

4.4   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud |
| Energeetikasektorit reguleerivate asutuste Euroopa koostööamet | 7 | 7 | 0 | 8 | 5 | 2 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 7 | 5 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 164 | 132 | 27 | 176 | 117 | 53 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur | 90 | 89 | 1 | 128 | 99 | 22 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 22 | 21 | 1 | 22 | 19 | 3 |
| Euroopa Politseikolledž | 9 | 8 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 99 | 96 | 0 | 113 | 94 | 15 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 58 | 55 | 0 | 69 | 55 | 10 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 0 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 21 | 18 | 0 | 22 | 13 | 7 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 16 | 14 | 0 | 16 | 11 | 4 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 69 | 52 | 16 | 73 | 45 | 27 |
| Euroopa Politseiamet | 85 | 84 | 1 | 100 | 79 | 17 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 20 | 17 | 0 | 22 | 15 | 4 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 9 | 9 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 79 | 78 | 0 | 90 | 80 | 9 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 8 | 7 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet | 106 | 58 | 47 | 55 | 33 | 22 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 1 482 | 1 482 | 0 | 384 | 362 | 7 |
| Eurojust | 35 | 34 | 1 | 41 | 35 | 5 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 57 | 53 | 1 | 61 | 53 | 2 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 429 | 189 | 0 | 461 | 180 | 37 |
| Euroopa Ravimiamet | 226 | 222 | 0 | 262 | 215 | 41 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 8 | 8 | 0 | 9 | 9 | 1 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 21 | 21 | 0 | 28 | 23 | 5 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 26 | 25 | 0 | 30 | 26 | 2 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 17 | 15 | 1 | 20 | 15 | 5 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 97 | 95 | 0 | 83 | 71 | 7 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 48 | 42 | 0 | 52 | 41 | 4 |
| Euroopa Koolitusfond | 20 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Ühenduse Sordiamet | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 22 | 21 | 0 | 26 | 20 | 5 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 50 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 17 | 16 | 0 | 18 | 16 | 1 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 39 | 38 | 0 | 41 | 38 | 2 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 46 | 44 | 0 | 50 | 43 | 4 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Kokku | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

miljonites eurodes

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Energeetikasektorit reguleerivate asutuste Euroopa koostööamet

7

7

0

8

5

2

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

7

5

0

6

2

2

Euroopa Lennundusohutusamet

164

132

27

176

117

53

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

90

89

1

128

99

22

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

22

21

1

22

19

3

Euroopa Politseikolledž

9

8

0

11

8

2

Euroopa Kemikaaliamet

99

96

0

113

94

15

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

58

55

0

69

55

10

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

17

16

0

17

16

0

Euroopa Pangandusjärelevalve

21

18

0

22

13

7

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

16

14

0

16

11

4

Euroopa Keskkonnaagentuur

69

52

16

73

45

27

Euroopa Politseiamet

85

84

1

100

79

17

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

20

17

0

22

15

4

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

9

9

0

11

10

1

Euroopa Toiduohutusamet

79

78

0

90

80

9

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

8

7

0

11

8

2

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

106

58

47

55

33

22

Ühisettevõte Fusion for Energy

1 482

1 482

0

384

362

7

Eurojust

35

34

1

41

35

5

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

57

53

1

61

53

2

Siseturu Ühtlustamise Amet

429

189

0

461

180

37

Euroopa Ravimiamet

226

222

0

262

215

41

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

8

8

0

9

9

1

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet

3

3

0

3

2

1

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

21

21

0

28

23

5

Euroopa Raudteeagentuur

26

25

0

30

26

2

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

17

15

1

20

15

5

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

97

95

0

83

71

7

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

48

42

0

52

41

4

Euroopa Koolitusfond

20

20

0

21

20

1

Ühenduse Sordiamet

14

13

0

14

12

0

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

22

21

0

26

20

5

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

50

49

0

55

48

6

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

17

16

0

18

16

1

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

39

38

0

41

38

2

Teadusuuringute Rakendusamet

46

44

0

50

43

4

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

7

7

0

8

7

1

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

10

10

0

11

9

1

Kokku

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

| Kulu liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| --- | --- | --- |
| Assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Assigneeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud |
| Töötajad | 813 | 781 | 2 | 829 | 777 | 18 |
| Halduskulud | 305 | 292 | 1 | 377 | 277 | 79 |
| Põhitegevuskulud | 2 442 | 2 102 | 95 | 1 421 | 899 | 242 |
| Kokku | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Kulu liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Assigneeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Töötajad

813

781

2

829

777

18

Halduskulud

305

292

1

377

277

79

Põhitegevuskulud

2 442

2 102

95

1 421

899

242

Kokku

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

4.5   EELARVE TÄITMISE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID)

EELARVE TÄITMISE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa Liidu | Ametid | Ametitele antud toetuste elimineerimine | Kokku |
| Eelarveaasta tulud | 139 541 | 1 925 | (1 272) | 140 194 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (137 738) | (1 739) | 1 272 | (138 205) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (936) | (338) | 0 | (1 274) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 92 | 171 | 0 | 263 |
| Aastased vahetuskursi erinevused | 60 | (8) | 0 | 52 |
| Eelarve täitmise tulemus | 1 019 | 12 | 0 | 1 031 |

miljonites eurodes

Euroopa Liidu

Ametid

Ametitele antud toetuste elimineerimine

Kokku

Eelarveaasta tulud

139 541

1 925

(1 272)

140 194

140 194

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(137 738)

(1 739)

1 272

(138 205)

(138 205)

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(936)

(338)

0

(1 274)

(1 274)

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

92

171

0

263

263

Aastased vahetuskursi erinevused

60

(8)

0

52

52

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

1 019

1 019

12

12

0

0

1 031

1 031

---

(1)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

1

(2)  Euroopa Parlament võttis 13. detsembril 2012 vastu eelarve, milles on ette nähtud Euroopa Liidu lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2013. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise.

2

(3)  EÜT L 298, 26.10.2012, lk 1

3

(4)  EÜT L 362, 31.12.2012, lk 1.

4

(5)  Komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad kuuluvad tagatisfondile ja on seega elimineeritud.

5

(6)  Komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad kuuluvad tagatisfondile ja on seega elimineeritud.

6

(7)  Tagatisfondile kuuluvad komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad, mis on vaja elimineerida.

7

(8)  Algsaldos on arvesse võetud 2011. aasta näitajates tehtud korrektsioone.

8

(9)  Haldusega seotud näitajaid ei ole varem kajastatud.

9

(10)  Haldusega seotud näitajaid ei ole varem kajastatud.

10

(11)  Mõned eelnevalt finantskorrektsioonidena kajastatud summad on nüüd esitatud sissenõudmiste all.

11

(12)  Auditi järeldustest nähtub, et Prantsusmaa sertifitseerimisasutusel tuleb oluliselt parandada aruandlust EKFi sissenõudmisi käsitlevate andmete kohta.

12

(13)  Lõpparuannete ning asjaomastes liikmesriikides võetud auditi järelmeetmete põhjal koostati auditijäreldused, mis esitati eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile.

13

(14)  Lisa 7.1.3 lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik.

14

7.1.3

(15)  Teine programm

15

(16)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

16

(17)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

17

(18)  Esmakordselt konsolideeritud 2012. eelarveaastal.

18

(19)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes eelarvetabelites esitatud andmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

19

(20)  EFTA tulemus moodustas sellest 2012. aastal (4) miljonit eurot ja 2011. aastal (5) miljonit eurot.

20

(21)  Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

21

Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu

(22)  Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

22

Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu

(23)  Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

23

Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu

(24)  Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

24

Sealhulgas paranduseelarved, järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu

(25)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes eelarvetabelites esitatud andmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

25

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/122

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

2013/C 334/02

| I. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon 26. juulil 2013 heaks kiitis; |
| --- | --- | --- |

I.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon 26. juulil 2013 heaks kiitis;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| II. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevused, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

II.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevused, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

Audiitori kohustused

| III. | Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| IV. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollisüsteemi. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldisele esitluslaadile. |
| --- | --- |

IV.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollisüsteemi. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldisele esitluslaadile.

| V. | Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

V.

Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni.

| VI. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud („kuludena kajastatud maksed”). Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise hetkel. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemise näol aktsepteerinud. |
| --- | --- |

VI.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud („kuludena kajastatud maksed”). Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise hetkel. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemise näol aktsepteerinud.

| VII. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuste esitamiseks.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| VIII. | Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2012. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2012. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| IX. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Kulukohustused

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulukohustuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| X. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad kulukohustused kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

X.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad kulukohustused kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| XI. | Kontrollikoda on seisukohal, et läbivaadatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad (punkt VI). Kõik tegevuskulusid hõlmavad poliitikavaldkondade rühmad on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kuludena kajastatud maksete kõige tõenäolisem veamäär 4,8% (3). |
| --- | --- |

XI.

Kontrollikoda on seisukohal, et läbivaadatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad (punkt VI). Kõik tegevuskulusid hõlmavad poliitikavaldkondade rühmad on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kuludena kajastatud maksete kõige tõenäolisem veamäär 4,8% (3).

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| XII. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

XII.

Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

5. september 2013

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Konsolideeritud eelarve täitmise aruanded sisaldavad aruandeid ja selgitavaid lisasid.

2

(3)  Varasematel aastatel kasutatud valimikontrolli meetodi alusel oleks hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär olnud 4,5 %.

3

---