# Eiropas Savienības C 334/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.334.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 334 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 15. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.334.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 334

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 15. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 334/01 | Komisijas paziņojums Eiropas parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības konsolidētie pārskati – 2012. finanšu gads | 1 |
| 2013/C 334/02 | Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīgā revidenta ziņojums | 122 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 334/01

Komisijas paziņojums Eiropas parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības konsolidētie pārskati – 2012. finanšu gads

1

2013/C 334/02

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīgā revidenta ziņojums

122

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

EIROPAS SAVIENĪBAS KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI – 2012. FINANŠU GADS

2013/C 334/01

SATURS

Konsolidēto finanšu pārskatu piezīme

ES budžets: no sagatavošanas līdz izpildei

| I DAĻA: | Konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi |
| --- | --- |

I DAĻA:

Bilance

Finanšu darbības rezultātu pārskats

Naudas plūsmas pārskats

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi

| II DAĻA: | Kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi un paskaidrojumi |
| --- | --- |

II DAĻA:

ES budžeta izpildes rezultāti un paskaidrojumi

Kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi

KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪME

Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie finanšu pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 148. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas IX sadaļas prasībām un saskaņā ar finanšu pārskatu paskaidrojumos izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati no visiem būtiskajiem viedokļiem sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmu.

[paraksts]

Manfred KRAFF

Komisijas grāmatvedis

2013. gada 24. jūlijā

ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS LĪDZ IZPILDEI

ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS LĪDZ IZPILDEI

Eiropas Savienības (ES) konsolidētie gada finanšu pārskati sniedz informāciju par ES iestāžu, aģentūru un citu struktūru darbībām, ņemot vērā budžetu un uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Šajos finanšu pārskatos nav ietverti dalībvalstu gada finanšu pārskati.

1.   GADA BUDŽETS

GADA BUDŽETS

No ES budžeta tiek finansēti dažādi politikas virzieni un programmas visā ES. Atbilstoši dalībvalstu noteiktajām prioritātēm daudzgadu finanšu shēmā Komisija īsteno konkrētas programmas, darbības un projektus konkrētā jomā. Tas var būt, piemēram, atbalsts izglītības projektiem studentu un pasniedzēju mobilitātes veicināšanai, atbalsts zemniekiem, produktīviem ieguldījumiem darbavietu radīšanai vai saglabāšanai, atbalsts attīstībai, kā arī projekti, kuru mērķis ir nodrošināt labāku darba vidi strādājošiem ES un uzlabot ārējo robežu kontroli.

Vairāk nekā 90 % no ES budžeta tiek izmantoti tādu ES politikas virzienu un darbību finansēšanai, par kuriem ir vienojušās visas dalībvalstis. Tiešu sasaisti starp gada budžetu un ES politikas virzieniem nodrošina budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. Klasifikācija budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām ļauj skaidri noteikt ES politikas jomas un katrai jomai piešķirto kopējo līdzekļu apmēru.

Politikas jomas tiek iedalītas apmēram 200 darbībās, no kurām vairāk nekā 110 darbības ietver darbības budžeta pozīcijas un attiecīgi tiek atspoguļotas budžeta klasifikācijā kā budžeta nodaļas. Šīs politikas jomas ir galvenokārt vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķis ir palīdzēt trešām personām to attiecīgās darbības sfērā. Tomēr citas politikas jomas, piemēram, „Koordinācija un juridiskās konsultācijas” un „Budžets”, ir horizontālas un nodrošina pienācīgu Komisijas darbību. Dalījums darbībās nodrošina kopēju ietvaru prioritāšu noteikšanai, plānošanai, budžeta veidošanai, uzraudzībai un pārskatu sniegšanai, un tā galvenais mērķis ir veicināt saimniecisku, efektīvu un racionālu līdzekļu izmantošanu.

Budžetu sagatavo Komisija, un Parlaments un Padome par to parasti vienojas decembra vidū atbilstīgi Līguma par ES darbību 314. pantā noteiktajai procedūrai.

2.   KĀ TIEK FINANSĒTA ES

KĀ TIEK FINANSĒTA ES

ES ir pieejamas divas finansējuma kategorijas: pašu resursu ieņēmumi un dažādi ieņēmumi.

2.1.   Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi ES tiek uzkrāti automātiski, ļaujot ES finansēt savu budžetu un negaidot valstu iestāžu attiecīgo lēmumu. Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopējo apmēru nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Kopējais pašu resursu apmērs nedrīkst pārsniegt 1,23 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedalīt tradicionālajos pašu resursos, pašu resursos, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un resursos, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI).

2.2.   Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi no ES darbībām parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem. Tos veido, piemēram, soda naudas par konkurences noteikumu pārkāpšanu un rīkojumi atgūt līdzekļus no privātā un publiskā sektora parādniekiem saistībā ar ES projektu pārvaldību. Šajā kategorijā ietilpst arī Tiesas piespriestie soda maksājumi no dalībvalstīm, kuras nepilda kādu konkrētu spriedumu. Par jebkuru laikā nesamaksātu parādu tiek aprēķināti soda procenti. Ja parādu nav nomaksājusi kāda trešā persona, kas nav dalībvalsts, Komisija (un Padome) var pieņemt lēmumus, kas uzliek pienākumu maksāt, un tie izpildāmi tieši un atbilstoši spēkā esošajai civilprocesa kārtībai teritorijā, kurā lēmums jāpilda. Parādniekiem, kuri nepilda saistības, piemēro parādu iekasēšanas procedūras, ko veic Komisijas Juridiskais dienests, izmantojot ārējus juridiskos birojus.

3.   KĀ PĀRVALDA UN TĒRĒ ES BUDŽETU

KĀ PĀRVALDA UN TĒRĒ ES BUDŽETU

3.1.   Primārie darbības izdevumi

Primārie darbības izdevumi

ES darbības izdevumi aptver finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādi veidi atkarībā no tā, kā tiek izmaksāta un pārvaldīta nauda. Finanšu pārskatos 2012. gadam Komisijas izdevumiem piemēro:

| | tiešu centralizētu pārvaldību — gadījumos, kad budžetu tieši pilda Komisijas dienesti; |
| --- | --- |

tiešu centralizētu pārvaldību — gadījumos, kad budžetu tieši pilda Komisijas dienesti;

tiešu centralizētu pārvaldību

| | netiešu centralizētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai valstu tiesību aktos paredzētām struktūrām, piemēram, publisko tiesību ES aģentūrām vai struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu; |
| --- | --- |

netiešu centralizētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai valstu tiesību aktos paredzētām struktūrām, piemēram, publisko tiesību ES aģentūrām vai struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu;

netiešu centralizētu pārvaldību

| | decentralizētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija deleģē noteiktus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm; |
| --- | --- |

decentralizētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija deleģē noteiktus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm;

decentralizētu pārvaldību

| | dalītu pārvaldību — saskaņā ar šo pārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šajā kategorijā ir lielākā daļa izdevumu, un tiek aptvertas tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības; |
| --- | --- |

dalītu pārvaldību — saskaņā ar šo pārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šajā kategorijā ir lielākā daļa izdevumu, un tiek aptvertas tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības;

dalītu pārvaldību

| | kopīgu pārvaldību — saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus kādai starptautiskai organizācijai. |
| --- | --- |

kopīgu pārvaldību — saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus kādai starptautiskai organizācijai.

kopīgu pārvaldību

Šī klasifikācija mainīsies 2014. gadā, stājoties spēkā atjauninātajai Finanšu regulai.

3.2.   Dažādie finanšu dalībnieki Komisijā

Dažādie finanšu dalībnieki Komisijā

Komisāru kolēģija uzņemas kopīgu politisku atbildību, bet praksē pati neīsteno tai piešķirtās budžeta izpildes pilnvaras. Katru gadu tā deleģē šos uzdevumus atsevišķiem ierēdņiem, kuri atskaitās kolēģijai un ievēro Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus. Attiecīgos darbiniekus — parasti ģenerāldirektorus un dienestu vadītājus — sauc par deleģētajiem kredītrīkotājiem. Tie savukārt var tālāk deleģēt budžeta izpildes uzdevumus pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem.

Komisāru kolēģija

Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu: tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda sāktās darbības no darbības un budžeta viedokļa, tostarp uzņemas juridiskas saistības, uzrauga darbības rezultātus, veic maksājumus un nepieciešamības gadījumā atgūst līdzekļus. Katrā dienestā pareiza finanšu pārvaldība un pienācīga atbildība tiek nodrošināta, no iekšējās revīzijas un darbības atbilstības kontroles nodalot pārvaldības kontroli (ko īsteno kredītrīkotāji), nosakot skaidrus iekšējās kontroles standartus (pamatojoties uz starptautiskiem standartiem), ex-ante un ex-post kontroli, neatkarīgu iekšējo revīziju, pamatojoties uz riska novērtējumiem, un regulāru pārskatu sniegšanu par darbībām atsevišķiem komisāriem.

Kredītrīkotāji

ex-ante

ex-post

Katram kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats par tā pārziņā esošajām darbībām. Pārskatā kredītrīkotājs ziņo par politikas rezultātiem un sniedz pamatotu apliecinājumu, ja tam tāds ir, ka pārskatā norādītajām darbībām piešķirtie līdzekļi izmantoti paredzētajam mērķim atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem un izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Pamatojoties uz Finanšu regulas 66. pantu, Komisija pieņem kopsavilkuma ziņojumu (sintēzes ziņojumu) par visiem gada darbības pārskatiem, iekšējā revidenta vispārēju atzinumu, saskaņā ar kuru Komisija uzņemas vispārēju politisku atbildību par ES budžeta pārvaldību atbilstīgi LESD 317. pantam. Pārskats un gada darbības pārskati pieejami vietnē http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_lv.htm.

Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājumu rīkojumus un rīkojumus par līdzekļu atgūšanu un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un iestādes gada finanšu pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada finanšu pārskati, apliecinot, ka tie no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbības rezultātus un naudas plūsmas.

Grāmatvedis

3.3.   Saistības izmantot ES budžetu

Saistības izmantot ES budžetu

Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas (piemēram, parakstīt līgumu vai dotāciju nolīgumu), gada budžetā jābūt budžeta pozīcijai attiecīgās darbības veikšanai. Budžeta pozīcijā jābūt arī pietiekamiem līdzekļiem izdevumu segšanai. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, nepieciešamie līdzekļi jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā.

Līdzekļus no ES budžeta nedrīkst tērēt, kamēr kredītrīkotājs nav uzņēmies juridiskas saistības.

Pēc apstiprināšanas budžeta saistības tiek reģistrētas budžeta grāmatvedības sistēmā un apropriācijas tiek atbilstīgi izmantotas. Tomēr tas neietekmē finanšu kontus (virsgrāmatu), jo izdevumi vēl nav radušies.

3.4.   Maksājuma veikšana

Maksājuma veikšana

3.4.1.   Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

Maksājumu nevar veikt, ja budžeta saistības nav apstiprinājis kredītrīkotājs, kas veic attiecīgo darbību. Pēc maksājuma apstiprināšanas grāmatvedības sistēmā tiek veikts pārvedums uz saņēmēja kontu. Komisija veic vairāk nekā 1,8 miljonus maksājumu gadā. Komisija ir SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication; Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) dalībniece.

SWIFT

Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication

3.4.2.   Priekšfinansējums, izmaksu pārskati un izdevumu attiecināmība

Priekšfinansējums, izmaksu pārskati un izdevumu attiecināmība

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts saskaņā ar konkrētajām juridiskajām saistībām. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto paredzētajam mērķim juridiskajās saistībās noteiktā perioda laikā vai atmaksā: ja saņēmējam nav attiecināmo izdevumu, tam priekšfinansējums jāatdod ES. Tādējādi samaksātais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti attiecīgie nolīguma noteikumi, tāpēc to grāmato ES bilancē aktīvos tad, kad tiek veikts sākotnējais maksājums. Priekšfinansējuma aktīva summa tiek samazināta (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atmaksātās summas.

Kādu laiku pēc priekšfinansējuma maksājuma veikšanas attiecīgā ES struktūra saņems izmaksu pieprasījumu, kas pamato to, kā saņēmējs iztērējis priekšfinansējuma summu atbilstīgi juridiskajām saistībām. Gada laikā nosūtīto izmaksu pieprasījumu biežums mainās atkarībā no finansējamā pasākuma veida un nosacījumiem, un izmaksu pieprasījumi nav obligāti jāsaņem gada beigās.

Attiecināmības kritēriji ir noteikti pamatdokumentā, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, citos dotāciju saņēmējiem paredzētos informatīvos dokumentos un/vai dotāciju nolīgumu pantos. Pēc analīzes attiecināmās summas tiek grāmatotas izdevumos un saņēmējs tiek informēts par neattiecināmām summām.

4.   AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS

AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS

Saskaņā ar pamatdokumentiem, kuri izriet no ES līguma, ES ir pilnvarota pieņemt aizņemšanās programmas, lai mobilizētu finanšu resursus, kuri ir nepieciešami finanšu palīdzības sniegšanai dalībvalstīm un valstīm, kas nav dalībvalstis. Eiropas Komisija, darbojoties ES vārdā, patlaban īsteno trīs svarīgākās programmas: Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) atbalstu un makrofinansiālo atbalstu; saskaņā ar šīm programmām tā var piešķirt aizdevumus un finansējumu, emitējot parāda instrumentus kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes. Tā kā piesaistītais finansējums ir paralēla darbība, tas tieši neietekmē ES budžetu, tomēr no juridiskā viedokļa ES pienākums ir apkalpot aizņemtos līdzekļus kā parādu.

5.   ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA: FINANŠU KOREKCIJAS UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA: FINANŠU KOREKCIJAS UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

Finanšu regula un citi piemērojamie tiesību akti, īpaši par lauksaimniecību un kohēzijas politiku, piešķir tiesības veikt izdevumu pārbaudes vairākus gadus pēc tam, kad izdevumi ir radušies. Konstatējot kļūdas, neatbilstības vai krāpšanu, piemēro līdzekļu atmaksāšanu vai finanšu korekcijas. Kļūdu, neatbilstību vai krāpšanas konstatēšana un koriģēšana ir pēdējais posms kontroles sistēmās, un tās ir nozīmīgas pareizas finanšu pārvaldības parādīšanai.

Dotāciju gadījumā uz budžetu attiecināmo izdevumu atbilstību pārbauda attiecīgie ES dienesti vai dalībvalstis dalītas pārvaldības gadījumā, pamatojoties uz pamatojuma dokumentiem, kas norādīti piemērojamos tiesību aktos vai katras dotācijas nosacījumos. Lai panāktu mērķi, kas ir optimālāka sasaiste starp kontroles sistēmu izmaksām un ieguvumiem, pamatojuma dokumentu pārbaudes saistībā ar galīgajiem pieprasījumiem saskaņā ar tiešo centralizēto pārvaldību ir daudz intensīvākas nekā starpposma pieprasījumiem, tādēļ starpposma maksājumos konstatētās kļūdas tiek labotas, veicot galīgā maksājuma korekciju. Turklāt ES un/vai dalībvalstij ir pienākums pārbaudīt pamatojuma dokumentu īstumu, veicot pārbaudes pieprasījuma iesniedzēja atrašanās vietā finansējamās darbības īstenošanas laikā un/vai pēc īstenošanas (ex-post). Piemērojamos tiesību aktos ir noteiktas dažādas procedūras Komisijas un dalībvalstu konstatētu kļūdu, neatbilstību vai krāpšanas gadījumiem; sīkāku informāciju skatīt finanšu pārskatu 6. paskaidrojumā.

ex-post

6.

6.   FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

ES finanšu pārskatus veido divas atsevišķas, bet savstarpēji saistītas daļas:

| a) | finanšu pārskati; |
| --- | --- |

a)

finanšu pārskati;

| b) | pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta sīkāka informācija par budžeta izpildi. |
| --- | --- |

b)

pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta sīkāka informācija par budžeta izpildi.

Komisija pieņem gada finanšu pārskatus un iesniedz vispirms Revīzijas palātai revīzijas veikšanai un tad Eiropas Parlamentam un Padomei izpildes procesa ietvaros.

Papildus gada pārskatiem tiek sagatavoti arī mēneša pārskati par budžeta izpildi.

6.1.   Finanšu pārskati

Finanšu pārskati

Komisijas grāmatveža pienākums ir sagatavot ES finanšu pārskatus un nodrošināt, ka tie no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli, darbības rezultātus un naudas plūsmas. Finanšu pārskati tiek sagatavoti atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti. Sīkāku informāciju skatīt finanšu pārskatu 1. paskaidrojumā.

1.

6.2.   Budžeta konti

Budžeta konti

Komisijas grāmatveža pienākums ir sagatavot pārskatus par budžeta izpildi gan mēneša, gan gada griezumā. Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir iekļautas tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā ir nošķirtas divu veidu apropriācijas: nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (tās atbilst gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas tika ieviestas, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Ar tām tiek plānots aptvert galvenokārt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

| — | saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kuras ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairākus gadus; |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kuras ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairākus gadus;

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

maksājumu apropriācijas

Pēc diferencēto apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp uzņemtajām saistībām un veiktajiem maksājumiem. Minētā starpība atbilst nenokārtotām saistībām un atspoguļo laika nobīdi starp brīdi, kad saistības rodas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi. To sauc par RAL („Reste à Liquider”).

RAL

Reste à Liquider

7.   REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

7.1.   Revīzija

Revīzija

ES gada finanšu pārskatu un līdzekļu pārvaldības revīziju veic Revīzijas palāta kā ārējie revidenti, un Palāta sagatavo ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Palātas galvenais uzdevums ir veikt ārēju, neatkarīgu ES gada finanšu pārskatu revīziju. Savas darbības ietvaros Palāta sagatavo:

| 1) | ikgadēju ziņojumu par darbībām, kas tiek finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada finanšu pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem; |
| --- | --- |

1)

ikgadēju ziņojumu par darbībām, kas tiek finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada finanšu pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem;

| 2) | atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kurš parādās gada pārskatā kā ticamības deklarācija, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

2)

atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kurš parādās gada pārskatā kā ticamības deklarācija, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem;

| 3) | īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās jomās veikto revīziju konstatējumi. |
| --- | --- |

3)

īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās jomās veikto revīziju konstatējumi.

7.2.   Izpildes apstiprinājums

Izpildes apstiprinājums

Pēdējais budžeta cikla posms ir konkrētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājums. Budžeta izpildi ES apstiprina Eiropas Parlaments. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas un gada finanšu pārskatu pabeigšanas Padomes pienākums ir sagatavot ieteikumu un tad Eiropas Parlaments Komisijai un citām ES struktūrām sniedz izpildes apstiprinājumu par iepriekšējā finanšu gada ES budžeta izpildi. Lēmuma pamatā ir gan gada finanšu pārskatu pārbaude, Komisijas ikgadējais novērtējuma ziņojums un Palātas ikgadējais ziņojums, gan Komisijas atbildes, un tiek ņemtas vērā arī Komisijas sniegtās atbildes un sīkāka informācija, kuru Komisija sniegusi pēc pieprasījuma.

Izpildes apstiprinājums ir budžeta izpildes ārējās kontroles politikas aspekts un lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments pēc Padomes ierosinājuma „atbrīvo” Komisiju (un citas ES struktūras) no pienākuma pārvaldīt konkrētu budžetu, jo tas nozīmē, ka budžets vairs nepastāv. Izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt viens no šādiem trim iznākumiem: izpilde tiek apstiprināta, izpildes apstiprināšana tiek atlikta vai izpilde netiek apstiprināta. Eiropas Parlamenta ikgadējās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras neatņemama daļa ir uzklausīšana, kurā piedalās komisāri, un Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas locekļi tiem uzdod jautājumus par to pārziņā esošajām politikas jomām. Plenārsēdē tiek pieņemts galīgais ziņojums par izpildes apstiprinājumu, tostarp izteikts īpašs lūgums Komisijai veikt pasākumus. ECOFIN pieņem Padomes ierosinājumu apstiprināt izpildi. Uz Eiropas Parlamenta ziņojumu par izpildes apstiprinājumu un Padomes ierosinājumu apstiprināt izpildi attiecas ikgadējais ziņojums par turpmākiem pasākumiem, kurā Komisija ieskicē noteiktus pasākumus, kurus tā veikusi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta izteiktos pieprasījumus un Padomes ierosinājumus.

ECOFIN

I   DAĻA

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI
   (1)

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

1

SATURS

SATURS

Bilance

Finanšu darbības rezultātu pārskats

Naudas plūsmas pārskats

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi:

| 1. | Nozīmīga grāmatvedības politika |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paskaidrojumi par bilanci |
| --- | --- |

2.

| 3. | Paskaidrojumi par finanšu darbības rezultātu pārskatu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Paskaidrojumi par naudas plūsmas pārskatu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iespējamie aktīvi un iespējamās saistības un cita nozīmīga informācija |
| --- | --- |

5.

| 6. | ES budžeta aizsardzība |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finanšu atbalsta mehānismi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Finanšu risku pārvaldība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Informācija par saistītām personām |
| --- | --- |

9.

| 10. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolidācijas darbības joma |
| --- | --- |

11.

BILANCE

BILANCE

| miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1. | 188 | 149 |
| Pamatlīdzekļi | 2.2. | 5 978 | 5 071 |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi | 2.3. | 392 | 374 |
| Finanšu aktīvi | 2.4. | 62 311 | 43 672 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 2.5. | 564 | 289 |
| Priekšfinansējums | 2.6. | 44 505 | 44 723 |
| | | 113 938 | 94 278 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI |
| Krājumi | 2.7. | 138 | 94 |
| Finanšu aktīvi | 2.8. | 1 981 | 3 721 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 2.9. | 14 039 | 9 477 |
| Priekšfinansējums | 2.10. | 13 238 | 11 007 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.11. | 10 674 | 18 935 |
| | | 40 070 | 43 234 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 154 008 | 137 512 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | 2.12. | (42 503) | (34 835) |
| Uzkrājumi | 2.13. | (1 258) | (1 495) |
| Finanšu saistības | 2.14. | (57 232) | (41 179) |
| Citas saistības | 2.15. | (2 527) | (2 059) |
| | | (103 520) | (79 568) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Uzkrājumi | 2.16. | (806) | (270) |
| Finanšu saistības | 2.17. | (15) | (51) |
| Kreditoru parādi | 2.18. | (90 083) | (91 473) |
| | | (90 904) | (91 794) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (194 424) | (171 362) |
| NETO AKTĪVI | | (40 416) | (33 850) |
| Rezerves | 2.19. | 4 061 | 3 608 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2) | 2.20. | (44 477) | (37 458) |
| NETO AKTĪVI | | (40 416) | (33 850) |

miljonos EUR

Paskaidrojums

31.12.2012.

31.12.2011.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

2.1.

2.1.

188

149

Pamatlīdzekļi

2.2.

2.2.

5 978

5 071

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

2.3.

2.3.

392

374

Finanšu aktīvi

2.4.

2.4.

62 311

43 672

Debitoru parādi un atgūstamās summas

2.5.

2.5.

564

289

Priekšfinansējums

2.6.

2.6.

44 505

44 723

113 938

94 278

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Krājumi

2.7.

2.7.

138

94

Finanšu aktīvi

2.8.

2.8.

1 981

3 721

Debitoru parādi un atgūstamās summas

2.9.

2.9.

14 039

9 477

Priekšfinansējums

2.10.

2.10.

13 238

11 007

Nauda un naudas ekvivalenti

2.11.

2.11.

10 674

18 935

40 070

43 234

AKTĪVI KOPĀ

154 008

137 512

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

2.12.

2.12.

(42 503)

(34 835)

Uzkrājumi

2.13.

2.13.

(1 258)

(1 495)

Finanšu saistības

2.14.

2.14.

(57 232)

(41 179)

Citas saistības

2.15.

2.15.

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Uzkrājumi

2.16.

2.16.

(806)

(270)

Finanšu saistības

2.17.

2.17.

(15)

(51)

Kreditoru parādi

2.18.

2.18.

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

SAISTĪBAS KOPĀ

(194 424)

(171 362)

NETO AKTĪVI

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

Rezerves

2.19.

2.19.

4 061

3 608

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2)

2

2.20.

2.20.

(44 477)

(37 458)

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2012 | 2011 |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
| Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaksām | 3.1. | 130 919 | 124 677 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2. | 6 826 | 5 376 |
| | | 137 745 | 130 053 |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI |
| Administratīvie izdevumi | 3.3. | (9 320) | (8 976) |
| Pamatdarbības izdevumi | 3.4. | (124 633) | (123 778) |
| | | (133 953) | (132 754) |
| PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS | | 3 792 | (2 701) |
| Finanšu ieņēmumi | 3.5. | 2 157 | 1 491 |
| Finanšu izdevumi | 3.6. | (1 942) | (1 355) |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | | (8 846) | 1 212 |
| Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficīta daļa | 3.7. | (490) | (436) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | | (5 329) | (1 789) |

miljonos EUR

Paskaidrojums

2012

2011

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaksām

3.1.

3.1.

130 919

124 677

Citi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.

3.2.

6 826

5 376

137 745

137 745

130 053

130 053

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

Administratīvie izdevumi

3.3.

3.3.

(9 320)

(8 976)

Pamatdarbības izdevumi

3.4.

3.4.

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(133 953)

(132 754)

(132 754)

PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS

3 792

3 792

(2 701)

(2 701)

Finanšu ieņēmumi

3.5.

3.5.

2 157

1 491

Finanšu izdevumi

3.6.

3.6.

(1 942)

(1 355)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

(8 846)

1 212

Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficīta daļa

3.7.

3.7.

(490)

(436)

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2012 | 2011 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | | (5 329) | (1 789) |
| Pamatdarbība | 4.2. | | |
| Amortizācija | | 39 | 33 |
| Nolietojums | | 405 | 361 |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | | (16 062) | (27 692) |
| Debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | | (4 837) | 1 605 |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (2 013) | (1 534) |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | | (44) | (3) |
| Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | 299 | 234 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 16 017 | 27 781 |
| Citu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 468 | (45) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | (1 390) | 6 944 |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi | | (1 497) | (4 539) |
| Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas | | 260 | (75) |
| Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 7 668 | (2 337) |
| Ieguldījumu darbība | 4.3. | | |
| Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | | (1 390) | (693) |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (18) | 118 |
| Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums | | (837) | (1 497) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | (8 261) | (3 128) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) | | (8 261) | (3 128) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 2.11. | 18 935 | 22 063 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 2.11. | 10 674 | 18 935 |

miljonos EUR

Paskaidrojums

2012

2011

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Pamatdarbība

Pamatdarbība

4.2.

4.2.

Amortizācija

39

33

Nolietojums

405

361

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(16 062)

(27 692)

Debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(4 837)

1 605

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(2 013)

(1 534)

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

(44)

(3)

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

299

234

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

16 017

27 781

Citu saistību palielinājums/(samazinājums)

468

(45)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

(1 390)

6 944

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi

(1 497)

(4 539)

Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas

260

(75)

Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

7 668

(2 337)

Ieguldījumu darbība

Ieguldījumu darbība

4.3.

4.3.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(1 390)

(693)

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(18)

118

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

(837)

(1 497)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(8 261)

(8 261)

(3 128)

(3 128)

Naudas un naudas ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums)

(8 261)

(3 128)

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

2.11.

2.11.

18 935

22 063

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

2.11.

2.11.

10 674

18 935

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| | Rezerves (A) | No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) | |
| Patiesās vērtības rezerve | Citas rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Gada saimnieciskās darbības rezultāti |
| ATLIKUMS 31.12.2010. | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | | 165 | (165) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | (47) | | | | (47) |
| Citi | | 2 | (30) | | (28) |
| 2010. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētie 2010. gada budžeta rezultāti | | | (4 539) | | (4 539) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | | | | (1 789) | (1 789) |
| ATLIKUMS 31.12.2011. | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | | 168 | (168) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | 258 | | | | 258 |
| Citi | | 21 | (19) | | 2 |
| 2011. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētie 2011. gada budžeta rezultāti | | | (1 497) | | (1 497) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | | | | (5 329) | (5 329) |
| ATLIKUMS 31.12.2012. | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

miljonos EUR

Rezerves (A)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B)

Formula

Patiesās vērtības rezerve

Citas rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

ATLIKUMS 31.12.2010.

ATLIKUMS 31.12.2010.

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

165

(165)

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

(47)

(47)

Citi

2

(30)

(28)

2010. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums

4

17 228

(17 232)

0

Dalībvalstīm kreditētie 2010. gada budžeta rezultāti

(4 539)

(4 539)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(1 789)

(1 789)

ATLIKUMS 31.12.2011.

ATLIKUMS 31.12.2011.

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

168

(168)

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

258

258

Citi

21

(19)

2

2011. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums

6

(1 795)

1 789

0

Dalībvalstīm kreditētie 2011. gada budžeta rezultāti

(1 497)

(1 497)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(5 329)

(5 329)

ATLIKUMS 31.12.2012.

ATLIKUMS 31.12.2012.

150

150

3 911

3 911

(39 148)

(39 148)

(5 329)

(5 329)

(40 416)

(40 416)

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

Eiropas Savienības (ES) finanšu pārskatus kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (EK, Euratom) Nr. 966/2012 (3) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam (turpmāk „Finanšu regula”), un Komisijas 2012. gada 29. oktobra (4) Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas piemērošanai.

3

4

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 143. pantu, pamatojoties uz uzkrāšanas principa grāmatvedības noteikumiem, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Šos Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās iestādēs un ES struktūrās, uz kurām attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publiskā sektora iestādi mērķi ir konkrētāki — sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (vai grāmatvedības principi), kas jāņem vērā, sagatavojot finanšu pārskatus, ir noteikti ES grāmatvedības 2. noteikumā, un tie ir tādi paši kā 1. SPSGS, proti: patiesa uzrādīšana, grāmatošana pēc uzkrāšanas principa, darbības turpināšana, konsekventa uzrādīšana, apkopošana, kompensēšana un salīdzināma informācija.

Šo finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem vadībai ir jāveic aplēses, kuras ietekmē paziņotās summas noteiktos bilances un finanšu darbības rezultātu pārskata posteņos, kā arī uzrādīto informāciju par iespējamajiem aktīviem un saistībām.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas mērogs

Konsolidācijas mērogs

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgākās kontrolētās struktūras (iestādes un aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, proti, 51 kontrolētā struktūra, 5 kopuzņēmumi un 4 asociētās iestādes. Pilns konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 11.1. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2011. gadu konsolidācijas darbības joma ir palielinājusies par vienu kontrolēto struktūru (aģentūra). Šādi papildinājumi būtiski neietekmē konsolidētos finanšu pārskatus.

11.1.

Kontrolētās struktūras

Kontrolētās struktūras

Lēmums iekļaut struktūru konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās struktūras ir visas tās iestādes, kurām ES ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo struktūru darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās struktūras ir pilnībā konsolidētas. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: struktūras izveide ar dibināšanas līgumu vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības iestādēs, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka ir jāizvērtē katra struktūra, lai izlemtu, vai kontroles noteikšanai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem.

Saskaņā ar šo pieeju ES iestādes (izņemot ECB) un aģentūras (izņemot bijušā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi tās tiek konsolidētas. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu struktūru.

Ir izslēgti visi būtiskie savstarpējie darījumi un atlikumi starp ES kontrolētajām struktūrām, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar savstarpējiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru ES un viena vai vairākas personas („uzņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir darbības, kas ietver pakalpojuma potenciālu, kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana.

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst, ņemot vērā izmaksas. ES daļa tās kopīgi kontrolēto struktūru darbības rezultātos ir atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās ir atzīta rezervēs. Kopuzņēmuma bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes).

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no ES un kopīgi kontrolēto struktūru savstarpējiem darījumiem nav būtiski, tāpēc tie nav izslēgti. Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no ES pieņemtās politikas.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir tās iestādes, kuras ES tieši vai netieši būtiski ietekmē, bet nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja ES tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību.

Līdzdalība asociētajās iestādēs tiek uzskaitīta, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji tiek atzīta, ņemot vērā izmaksas. ES daļa tās asociēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās tiek atzīta rezervēs. Asociētās iestādes bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes saņemtā peļņa samazina aktīva uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no ES un tās asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, tāpēc tie nav izslēgti.

Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no ES pieņemtās politikas. Ja ES pieder 20 % vai vairāk ieguldījumu kapitāla fondā, ES to necenšas būtiski ietekmēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par finanšu instrumentiem un iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Nekonsolidētās struktūras, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

Nekonsolidētās struktūras, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

ES darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, taču, tā kā šīs struktūras neatrodas ES kontrolē, tās netiek konsolidētas ES finanšu pārskatos; sīkāku informāciju par attiecīgajām summām skatīt 11.2. paskaidrojumā.

11.2.

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1.   
  Valūta un konvertēšanas bāze

Valūta un konvertēšanas bāze

Darbības un pārskata valūta

Darbības un pārskata valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, un euro ir ES darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Pamatlīdzekļiem un nemateriāliem aktīviem, kuri saglabā savu vērtību euro pēc to iegādes datumā spēkā esošā valūtas maiņas kursa, piemēro dažādas pārrēķina metodes.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās pārrēķina euro pēc kursa 31. decembrī:

EURO kurss

EURO kurss

| Valūta | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,1510 | 25,7870 |
| DKK | 7,4610 | 7,4342 |
| GBP | 0,8161 | 0,8353 |
| HUF | 292,3000 | 314,5800 |
| LVL | 0,6977 | 0,6995 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,0740 | 4,4580 |
| RON | 4,4445 | 4,3233 |
| SEK | 8,5820 | 8,9120 |
| CHF | 1,2072 | 1,2156 |
| JPY | 113,6100 | 100,2000 |
| USD | 1,3194 | 1,2939 |

Valūta

31.12.2012.

31.12.2011.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,1510

25,7870

DKK

7,4610

7,4342

GBP

0,8161

0,8353

HUF

292,3000

314,5800

LVL

0,6977

0,6995

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,0740

4,4580

RON

4,4445

4,3233

SEK

8,5820

8,9120

CHF

1,2072

1,2156

JPY

113,6100

100,2000

USD

1,3194

1,2939

Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro finanšu instrumentu patiesās vērtības pārmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas tiek turēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu instrumentiem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ietver patiesās vērtības rezervē.

1.4.2.   
  Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un izdevumiem, iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   
  Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda, ņemot vērā sākotnējās izmaksas, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumu būtiskie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas to rašanās brīdī atzīst par izdevumiem.

1.5.2.   
  Pamatlīdzekļi

Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu.

Turpmākās izmaksas ietver aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka ES saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Zeme un mākslas darbi netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi, šādi:

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | 4 % |
| Pamatlīdzekļi | no 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles | no 10 % līdz 25 % |
| Aprīkojums | no 10 % līdz 33 % |
| Transportlīdzekļi | 25 % |
| Datortehnika | 25 % |
| Citi materiālie aktīvi | no 10 % līdz 33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

4 %

Pamatlīdzekļi

no 10 % līdz 25 %

Mēbeles

no 10 % līdz 25 %

Aprīkojums

no 10 % līdz 33 %

Transportlīdzekļi

25 %

Datortehnika

25 %

Citi materiālie aktīvi

no 10 % līdz 33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, salīdzinot ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un tos iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Noma

Materiālo aktīvu nomu, kad ES būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē vai nu nomātā aktīva patiesajā vērtībā, vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu nemainīgas likmes piemērošanu nesamaksātajam finanšu atlikumam. Nomas saistības, atskaitot finanšu maksas, ietver pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu likmes daļu atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina vai nu aktīva lietderīgās lietošanas laikā, vai arī nomas termiņā, atkarībā no tā, kurš no šiem termiņiem ir īsāks.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu no riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.5.3.   
  Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4.   
  Ieguldījumi

Ieguldījumi

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalību asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Pašu kapitāla izmaksas koriģē, lai atspoguļotu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto aktīvu palielinājuma vai samazinājuma daļu, kas attiecas uz ES pēc sākotnējās atzīšanas, ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, un daļēji noraksta līdz mazākajai atgūstamajai summai, ja nepieciešams. Atgūstamo summu nosaka, kā aprakstīts 1.5.3. paskaidrojumā. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

1.5.3

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus (skatīt 1.5.5. paskaidrojumu) un attiecīgi uzskaita patiesajā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpības), kas atzītas patiesās vērtības rezervē.

1.5.5.

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi ņemot vērā izmaksas vai attiecināmo neto aktīvu vērtību (NAV), atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Nerealizēto peļņu, kas rodas, nosakot patieso vērtību, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu vērtības samazinājuma zaudējumus un to, vai tie atzīstami kā vērtības samazinājuma zaudējumi finanšu darbības rezultātu pārskatā vai kā pārmaiņas patiesās vērtības rezervē.

1.5.5.   
  Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Klasifikācija

ES savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi un pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikācija tiek noteikta sākotnējās atzīšanas brīdī un pārvērtēta katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi to ātri pārdot vai to šādi iedalījusi ES. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiecīgo debitoru parādu pārdot. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot gadījumus, kad to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

iii)   Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, kurus ES noteikti vēlas turēt līdz termiņa beigām un var tā turēt. Šā finanšu gada laikā ES nebija neviena ieguldījuma šajā kategorijā.

iv)   Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno no tiem atbrīvoties: parasti tas ir atlikušais termiņš bilances datumā. Ieguldījumus nekonsolidētās struktūrās un citus kapitāla ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā (t. i., datumā, kurā ES uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir samaksāta aizņēmējiem avansa veidā. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ir izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Aizdevumus, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, novērtē to nominālsummā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Pamatojams minēts turpmāk.

| — | ES aizdevumiem ir īpaša „tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šāda alternatīvo ieguldījumu iespēja nepastāv, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādu pašu likmi. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav izvēles izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati par sevi nozīmē tirgu. Tā kā izvēles izmaksu „iespēja” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām. |
| --- | --- |

—

ES aizdevumiem ir īpaša „tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šāda alternatīvo ieguldījumu iespēja nepastāv, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādu pašu likmi. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav izvēles izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati par sevi nozīmē tirgu. Tā kā izvēles izmaksu „iespēja” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām.

| — | Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu salīdzinājumam, procentu likme, kas ES jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darījumiem saskaņā ar EFSM, MB un citiem līdzīgiem aizdevumiem, ir pieprasītā procentu likme. |
| --- | --- |

—

Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu salīdzinājumam, procentu likme, kas ES jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darījumiem saskaņā ar EFSM, MB un citiem līdzīgiem aizdevumiem, ir pieprasītā procentu likme.

| — | Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

—

Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un ES būtībā ir nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Turpmākais novērtējums

| i) | Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā „finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas. |
| --- | --- |

i)

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā „finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas.

| ii) | Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tiek tieši atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

ii)

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tiek tieši atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā.

| iii) | Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi. ES patlaban nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu. |
| --- | --- |

iii)

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi. ES patlaban nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu.

| iv) | Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.
  Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus, ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes (tas attiecas arī uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem). Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētās naudas plūsmu analīzi, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki.
  Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu ieguldījumu patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, šādus ieguldījumus novērtē izmaksās, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi. |
| --- | --- |

iv)

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus, ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes (tas attiecas arī uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem). Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētās naudas plūsmu analīzi, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu ieguldījumu patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, šādus ieguldījumus novērtē izmaksās, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

ES katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un zaudējumi no vērtības samazināšanās ir radušies tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi par vērtības samazinājumu viena vai vairāku notikumu rezultātā, kas risinājušies pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē aplēstās finanšu aktīva nākotnes naudas plūsmas, un šādu ietekmi var ticami aplēst.

a)   Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kurus uzskaita amortizētās izmaksās, rada zaudējumus, šo zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītzaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķinā tiek atspoguļotas naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai tiesību atņemšana uz ieķīlātu īpašumu ir ticama vai ne. Ja kādā no nākamajiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

b)   Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Tādu kapitāla ieguldījumu gadījumā, kuri klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, ņem vērā to, vai vērtspapīra patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas jau iepriekš atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

1.5.6.   
  Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita vai nu izmaksās, vai arī neto pārdošanas vērtībā, atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Izmaksas nosaka, izmantojot metodi „pirmais iekšā — pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē vai nu izmaksās, vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās, atkarībā no tā, kuras ir mazākas. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

FIFO

1.5.7.   
  Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā laikposmā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, viņam minētais priekšfinansējums jāatdod ES. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (šo summu atzīst par izdevumiem) un atmaksātās summas.

Gada beigās neizmaksātās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā samaksātajā summā (sākotnējās samaksātajās summās), no kā atskaita: atmaksātās summas, izdevumos ierakstītās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

1.5.8.   
  Debitoru parādi

Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu daļēji noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ES nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, neizpildītajiem rīkojumiem atgūt līdzekļus, kuriem vēl nav piemērota konkrēta daļējā norakstīšana. Skatīt turpmāk 1.5.14. paskaidrojumu par gada beigās uzkrātiem ienākumiem.

1.5.14.

1.5.9.   
  Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā apgrozāmos līdzekļus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus.

1.5.10.   
  Pensijas un citi pabalsti darbiniekiem

Pensijas un citi pabalsti darbiniekiem

Pensiju saistības

Pensiju saistības

ES pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzamo izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistības nav fondētas. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalsta pienākumu aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikta pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot procentu likmes pensiju izmaksāšanas valūtā denominētām valsts obligācijām, kuru dzēšanas termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu pārmaiņām, nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien pārmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

ES nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Ikdienas pārvaldībai izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir „nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā „Pēcnodarbinātības pabalstus darbiniekiem”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē nosaka līdzīgi kā pienākumus attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

1.5.11.   
  Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumi tiek atzīti, ja ES pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami aplēst. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, pienākumu aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību („paredzamās vērtības” metode).

1.5.12.   
  Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina attiecīgi sertifikāti. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas. Turpmāk tos atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu.

1.5.5.

1.5.13.   
  Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos grāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES to ir apstiprinājusi.

1.5.14.   
  Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Uzskaites perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos.

Savukārt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā uzskaites periodā.

1.6.   FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.6.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā ES ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem ES var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.

Resursi, kuru pamatā ir NKI, un PVN resursi

Resursi, kuru pamatā ir NKI, un PVN resursi

Ieņēmumus atzīst par periodu, kad Eiropas Komisija nosūta dalībvalstīm iemaksas pieprasījumu. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir attiecīgā budžeta gada datu aplēses, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parāda summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Komisijai, aplēš un atzīst par uzkrātajiem ieņēmumiem. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī parādnieka apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst par ieņēmumiem, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kurām dalībvalstīm ir tiesības. Turklāt finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība.

Soda naudas

Soda naudas

Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt soda naudu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par soda naudas uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma:

| — | vai nu akceptē lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu); |
| --- | --- |

—

vai nu akceptē lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu);

| — | vai arī neakceptē lēmumu, iesniedzot pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

vai arī neakceptē lēmumu, iesniedzot pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Tomēr pat pārsūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.

Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību attiecībā uz lēmumu un ir veicis soda naudas pagaidu maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta pārsūdzība par ES lēmumu nav pamats soda naudas atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par debitoru parādu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenomaksāto debitoru parādu daļēji noraksta pēc vajadzības. Eiropas Komisijas saņemtos uzkrātos procentus par bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst, kad pircējam nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma noteikumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību daļēji noraksta vērtības samazinājuma zaudējumu rezultātā, šādu zaudējumu aprēķināšanai procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanā lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst, kad rodas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   
  Izdevumi

Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus saistībā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājusi. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi ES un veido tās izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz pārvedumiem līdzekļu saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā risinās pārvedumu pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai arī parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis noteiktus attiecināmības kritērijus, un summu var ticami aplēst.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un grāmato kā uzkrātos izdevumus.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1.   
  Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskie labumi vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

1.7.2.   
  Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retajos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

2.   PASKAIDROJUMI PAR BILANCI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2011. | 301 |
| Iegūšana | 89 |
| Atsavināšana | (11) |
| Citas pārmaiņas | 0 |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2012. | 379 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2011. | (152) |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | (39) |
| Atsavināšana | 4 |
| Citas pārmaiņas | (4) |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2012. | (191) |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2012. | 188 |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2011. | 149 |

miljonos EUR

Summa

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2011.

301

Iegūšana

89

Atsavināšana

(11)

Citas pārmaiņas

0

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2012.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2012.

379

379

Uzkrātā amortizācija 31.12.2011.

(152)

Amortizācija attiecīgajā gadā

(39)

Atsavināšana

4

Citas pārmaiņas

(4)

Uzkrātā amortizācija 31.12.2012.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2012.

(191)

(191)

Neto uzskaites vērtība 31.12.2012.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2012.

188

188

Neto uzskaites vērtība 31.12.2011.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2011.

149

149

Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   PAMATLĪDZEKĻI

PAMATLĪDZEKĻI

Kategorijā „Nepabeigtie pamatlīdzekļi”2012. gada 31. decembrī ir iekļauti aktīvi EUR 660 miljonu apmērā (EUR 219 miljoni 2011. gadā) saistībā ar ES globālo navigācijas satelītu sistēmu — projektu Galileo, kuru veido sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). Kad sistēma tiks pabeigta, tā ietvers 30 satelītus, 2 kontroles centrus un 16 zemes stacijas. Bilancē norādītā summa atspoguļo kapitalizējamās izmaksas, kas Komisijai radušās saistībā ar šo projektu kopš 2011. gada 22. oktobra; tas ir datums, kurā veiksmīgi tika palaisti sistēmas pirmie divi satelīti. Kā paskaidrots iepriekšējā gada pārskatā, pirms šā datuma Komisija uzskatīja, ka projekts atrodas izpētes posmā, tādējādi saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem visas radušās izmaksas tika norakstītas izdevumos. Kopš projekta sākuma un līdz pašreizējās finanšu shēmas beigām plānotais budžets ir EUR 3 837 miljoni. Nākamajā finanšu shēmā paredzēts EUR 5 400 miljonus izlietot šādām darbībām: pilnībā izvērst un izmantot sistēmu, līdz 2020. gadam īstenot Galileo pakalpojumus un sagatavot satelītu konstelācijas nākamo paaudzi; to pilnībā finansēs no ES budžeta. 2012. gadā nekapitalizējamas attīstības izmaksas EUR 13 miljonu apmērā tika atzītas izdevumos.

Galileo

Galileo

Bilances datumā pavisam tikuši palaisti četri satelīti kopš 2011. gada oktobra, un pēc to testēšanas pabeigšanas tiks noslēgts projekta „apstiprināšanas orbītā” (In-Orbit Validation) posms. Šo posmu kopīgi finansēja ES un EKA, un saskaņā ar dotāciju nolīgumu, kas noslēgts starp šīm divām pusēm, EKA veiks izbūvēto aktīvu oficiālu nodošanu ES. Šim juridiskajam aktīvu pārvedumam būs nepieciešams EKA Padomes līgums, jo visas EKA dalībvalstis, izņemot Norvēģiju un Šveici, ir arī ES dalībvalstis. Šobrīd Komisijai nav pamata uzskatīt, ka EKA dalībvalstis varētu bloķēt šādu pārvedumu.

In-Orbit Validation

PAMATLĪDZEKĻI

PAMATLĪDZEKĻI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Zeme Un Ēkas | Aprīkojums un iekārtas | Mēbeles un transport-līdzekļi | Dator-tehnika | Pārējie materiālie aktīvi | Finanšu noma | Nepabeigtie aktīvi | Kopā |
| Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Iegūšana | 96 | 42 | 22 | 52 | 11 | 511 | 583 | 1 317 |
| Atsavināšana | (26) | (23) | (21) | (54) | (11) | 0 | 0 | (135) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 102 | 8 | 0 | 12 | 0 | (14) | (111) | (3) |
| Citas pārmaiņas | 24 | 3 | 3 | 11 | 3 | (1) | 1 | 44 |
| Bruto uzskaites vērtība gada beigās | 4 314 | 558 | 233 | 578 | 231 | 3 181 | 1 118 | 10 213 |
| Uzkrātais nolietojums iepriekšējā gada beigās | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Nolietojuma maksa attiecīgajā gadā | (138) | (45) | (20) | (67) | (21) | (114) | | (405) |
| Atkal iegrāmatotais nolietojums | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Atsavināšana | 3 | 23 | 21 | 51 | 10 | 5 | | 113 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | — | 0 | 0 | (11) | 0 | 14 | | 3 |
| Citas pārmaiņas | (3) | (2) | (1) | (13) | (2) | (7) | | (28) |
| Uzkrātais nolietojums gada beigās | (2 137) | (449) | (166) | (436) | (150) | (897) | | (4 235) |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2012. | 2 177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2 284 | 1 118 | 5 978 |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2011. | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |

miljonos EUR

Zeme Un Ēkas

Aprīkojums un iekārtas

Mēbeles un transport-līdzekļi

Dator-tehnika

Pārējie materiālie aktīvi

Finanšu noma

Nepabeigtie aktīvi

Kopā

Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās

4 118

528

229

557

228

2 685

645

8 990

Iegūšana

96

42

22

52

11

511

583

1 317

Atsavināšana

(26)

(23)

(21)

(54)

(11)

0

0

(135)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

102

8

0

12

0

(14)

(111)

(3)

Citas pārmaiņas

24

3

3

11

3

(1)

1

44

Bruto uzskaites vērtība gada beigās

Bruto uzskaites vērtība gada beigās

4 314

4 314

558

558

233

233

578

578

231

231

3 181

3 181

1 118

1 118

10 213

10 213

Uzkrātais nolietojums iepriekšējā gada beigās

(1 999)

(425)

(166)

(396)

(137)

(796)

(3 919)

Nolietojuma maksa attiecīgajā gadā

(138)

(45)

(20)

(67)

(21)

(114)

(405)

Atkal iegrāmatotais nolietojums

0

0

0

0

0

1

1

Atsavināšana

3

23

21

51

10

5

113

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

—

0

0

(11)

0

14

3

Citas pārmaiņas

(3)

(2)

(1)

(13)

(2)

(7)

(28)

Uzkrātais nolietojums gada beigās

Uzkrātais nolietojums gada beigās

(2 137)

(2 137)

(449)

(449)

(166)

(166)

(436)

(436)

(150)

(150)

(897)

(897)

(4 235)

(4 235)

Neto uzskaites vērtība 31.12.2012.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2012.

2 177

2 177

109

109

67

67

142

142

81

81

2 284

2 284

1 118

1 118

5 978

5 978

Neto uzskaites vērtība 31.12.2011.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2011.

2 119

103

63

161

91

1 889

645

5 071

Izdevumi, kuri vēl jāveic saistībā ar finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, norādīti bilancē kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt 2.15. un 2.18.1. paskaidrojumu). Tos iedala šādi:

2.15.

2.18.1.

FINANŠU NOMA

FINANŠU NOMA

| miljonos EUR |
| --- |
| Apraksts | Kumulatīvie izdevumi | Nākamo periodu maksājumi | Kopējā vērtība | Turpmākie izdevumi par aktīviem | Aktīvu vērtība | Nolietojums | Neto uzskaites vērtība |
| (A) | < 1 gads | > 1 gads | > 5 gadi | Saistības kopā
  (B) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | =(A+B+C+D) |
| Zeme un ēkas | 992 | 63 | 342 | 1 686 | 2 091 | 3 083 | 61 | 3 144 | (877) | 2 267 |
| Pārējie materiālie aktīvi | 18 | 7 | 11 | 1 | 19 | 37 | — | 37 | (20) | 17 |
| Kopā 31.12.2012. | 1 010 | 70 | 353 | 1 687 | 2 110 | 3 120 | 61 | 3 181 | (897) | 2 284 |
| Procenti | | 85 | 307 | 502 | 893 | | | | | |
| Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2012. | | 155 | 660 | 2 189 | 3 003 |
| Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2011. | | 153 | 608 | 1 859 | 2 620 |

miljonos EUR

Apraksts

Kumulatīvie izdevumi

Nākamo periodu maksājumi

Kopējā vērtība

Turpmākie izdevumi par aktīviem

Aktīvu vērtība

Nolietojums

Neto uzskaites vērtība

(A)

< 1 gads

> 1 gads

> 5 gadi

Saistības kopā

(B)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

=(A+B+C+D)

Zeme un ēkas

992

63

342

1 686

2 091

3 083

61

3 144

(877)

2 267

2 267

Pārējie materiālie aktīvi

18

7

11

1

19

37

—

37

(20)

17

17

Kopā 31.12.2012.

1 010

70

353

1 687

2 110

3 120

61

3 181

(897)

2 284

Procenti

85

307

502

893

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2012.

155

660

2 189

3 003

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2011.

153

608

1 859

2 620

2.3.   PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Līdzdalība kopuzņēmumos | 2.3.1. | 42 | 62 |
| Līdzdalība asociētās iestādēs | 2.3.2. | 350 | 312 |
| Kopā | | 392 | 374 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Līdzdalība kopuzņēmumos

2.3.1.

2.3.1.

42

62

Līdzdalība asociētās iestādēs

2.3.2.

2.3.2.

350

312

Kopā

392

374

2.3.1.   
  Līdzdalība kopuzņēmumos

Līdzdalība kopuzņēmumos

| miljonos EUR |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | FCH | Kopā |
| Summa 31.12.2011. | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |
| Iemaksas | — | 70 | 116 | 98 | 54 | 338 |
| Neto rezultātu daļa | — | (70) | (106) | (91) | (91) | (358) |
| Summa 31.12.2012. | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |

miljonos EUR

GJU

SESAR

ITER

IMI

FCH

Kopā

Summa 31.12.2011.

0

0

0

25

37

62

Iemaksas

—

70

116

98

54

338

Neto rezultātu daļa

—

(70)

(106)

(91)

(91)

(358)

Summa 31.12.2012.

Summa 31.12.2012.

0

0

0

0

10

10

32

32

0

0

42

42

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības īpatsvaru:

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Ilgtermiņa aktīvi | 226 | 211 |
| Apgrozāmie līdzekļi | 106 | 123 |
| Ilgtermiņa saistības | 0 | 0 |
| Īstermiņa saistības | (291) | (314) |
| Ieņēmumi | 8 | 8 |
| Izdevumi | (427) | (379) |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Ilgtermiņa aktīvi

226

211

Apgrozāmie līdzekļi

106

123

Ilgtermiņa saistības

0

0

Īstermiņa saistības

(291)

(314)

Ieņēmumi

8

8

Izdevumi

(427)

(379)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (GJU)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

GJU

Kopuzņēmuma Galileo (GJU) likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Tā kā 2012. gadā struktūra nestrādāja un joprojām turpinājās likvidācija, nebija nekādu ieņēmumu vai izdevumu.

Galileo

GJU

Kopuzņēmums SESAR

Kopuzņēmums SESAR

Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētniecības un izstrādes centienus ES. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 46,12 % no līdzdalības SESAR. Kopējais (orientējošais) paredzētais Komisijas ieguldījums SESAR (no 2007. līdz 2013. gadam) ir EUR 700 miljoni. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 157 miljoni.

SESAR

SESAR

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER

ITER ietilpst ES, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Japāna un ASV. ITER tika izveidota, lai: pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tās mērķa sasniegšanai. ES (Euratom), tostarp arī dalībvalstu un Šveices, ieguldījumu ITER International nodrošina ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nepieder daļas ITER. Tā kā ES juridiski pieder līdzdalības daļa kopuzņēmumā ITER International, Komisijai šī līdzdalība ir jāatzīst savos pārskatos. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 44,25 % no līdzdalības ITER. Kopējais (orientējošais) paredzētais Euratom ieguldījums ITER (no 2007. līdz 2041. gadam) ir EUR 8 949 miljoni.

ITER

ITER

ITER

ITER

Euratom

ITER International

Euratom

ITER

ITER

ITER International

ITER

Euratom

ITER

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Publiskās un privātās partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 187. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. IMI un FCH ir ietverti šajā izdevumu kategorijā, bet trīs citi, proti, ARTEMIS, Clean Sky un ENIAC, lai arī tos juridiski uzskata par kopuzņēmumiem, grāmatvedības vajadzībām jāklasificē kā asociētās iestādes (un tāpēc tie iekļauti 2.3.2. paskaidrojumā), jo Komisijai tajos ir būtiska ietekme, nevis kopīga kontrole.

IMI

FCH

ARTEMIS, Clean Sky

ENIAC

2.3.2.

IMI kopīga tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā

IMI kopīga tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā

IMI kopuzņēmums atbalsta sākotnējo farmaceitisko izpēti un izstrādi dalībvalstīs un asociētajās valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguldījumus biofarmācijas nozarē, kā arī veicina mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšanos tā darbībā. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 78,58 % no līdzdalības IMI. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 1 miljardu līdz 2017. gada 31. decembrim.

IMI

IMI

Kopuzņēmums „Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH)

Kopuzņēmums „Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH

Kopuzņēmuma FCH mērķis apvienot publiskā un privātā sektora resursus, lai stiprinātu pētniecības pasākumus, tādējādi palielinot Eiropas pētniecības centienu vispārējo efektivitāti un paātrinot kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 80,6 % no līdzdalības FCH. Maksimālais orientējošais ES ieguldījums nepārsniegs EUR 470 miljonus līdz 2017. gada 31. decembrim. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 12 miljoni.

FCH

FCH

2.3.2.   
  Līdzdalība asociētās iestādēs

Līdzdalība asociētās iestādēs

| miljonos EUR |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | Kopā |
| Summa 31.12.2011. | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |
| Iemaksas | — | 22 | 97 | 16 | 135 |
| Daļa neto pārpalikumā/(deficītā) | 9 | (22) | (97) | (22) | (132) |
| Pārējie pašu kapitāla pārvietojumi | 35 | — | — | — | 35 |
| Summa 31.12.2012. | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |

miljonos EUR

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Kopā

Summa 31.12.2011.

292

0

0

20

312

312

Iemaksas

—

22

97

16

135

135

Daļa neto pārpalikumā/(deficītā)

9

(22)

(97)

(22)

(132)

(132)

Pārējie pašu kapitāla pārvietojumi

35

—

—

—

35

35

Summa 31.12.2012.

Summa 31.12.2012.

336

336

0

0

0

0

14

14

350

350

Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības īpatsvaru:

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Aktīvi | 505 | 460 |
| Saistības | (191) | (162) |
| Ieņēmumi | 33 | 28 |
| Deficīts | (177) | (182) |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Aktīvi

505

460

Saistības

(191)

(162)

Ieņēmumi

33

28

Deficīts

(177)

(182)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. Komisija ir apmaksājusi 20 % no savas līdzdalības, nepieprasītais atlikums atbilst EUR 720 miljoniem.

| Miljonos EUR |
| --- |
| EIF | Kopējais EIF kapitāls | Komisijas parakstītais kapitāls |
| Kopējais pamatkapitāls | 3 000 | 900 |
| Apmaksātais | (600) | (180) |
| Nepieprasītais | 2 400 | 720 |

Miljonos EUR

EIF

Kopējais EIF kapitāls

EIF

Komisijas parakstītais kapitāls

Kopējais pamatkapitāls

3 000

900

Apmaksātais

(600)

(180)

Nepieprasītais

Nepieprasītais

2 400

2 400

720

720

Kopuzņēmums ARTEMIS

Kopuzņēmums ARTEMIS

Šī iestāde tika izveidota, lai ieviestu kopīgo tehnoloģiju ierosmi ar privāto sektoru par iegultajām datorsistēmām. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 420 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem ir EUR 5 miljoni (95,2 % no līdzdalības).

Kopuzņēmums Clean Sky

Kopuzņēmums Clean Sky

Šīs iestādes mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa pārvadājumu tehnoloģijas izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu ES un jo īpaši izveidot pilnībā novatorisku gaisa transporta sistēmu, lai mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apkārtējo vidi. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 800 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem ir EUR 48 miljoni (62,89 % no līdzdalības).

Kopuzņēmums ENIAC

Kopuzņēmums ENIAC

ENIAC mērķis ir noteikt kopīgi saskaņotu pētniecības programmu nanoelektronikas jomā, lai noteiktu pētniecības prioritātes galveno kompetenču attīstībai un pieņemšanai šajā jomā. Šos mērķus īstenos, apkopojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu projektu veidā īstenotus pētniecības un izstrādes pasākumus. ES kopējās saistības nepārsniegs EUR 450 miljonus. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 95,90 % no līdzdalības ENIAC.

ENIAC

ENIAC

2.4.   ILGTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

ILGTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi | 2.4.1. | 4 870 | 2 272 |
| Aizdevumi | 2.4.2. | 57 441 | 41 400 |
| Kopā | | 62 311 | 43 672 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

2.4.1.

2.4.1.

4 870

2 272

Aizdevumi

2.4.2.

2.4.2.

57 441

41 400

Kopā

62 311

43 672

2.4.1.   
  Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa finanšu aktīvi

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Garantiju fonds (5) | 1 327 | 1 475 |
| Likvidējamā EOTK | 1 102 | — |
| BUFI ieguldījumi | 832 | — |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 593 | — |
| Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) | 52 | — |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 52 | — |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka | 188 | 188 |
| Riska kapitāla darījumi | 123 | 134 |
| ETF uzsākšanas mehānisms | 305 | 234 |
| Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi | 296 | 241 |
| Kopā | 4 870 | 2 272 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Garantiju fonds (5)

5

1 327

1 475

Likvidējamā EOTK

1 102

—

BUFI ieguldījumi

832

—

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

593

—

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT)

TEN-T

LGTT

52

—

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

52

—

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

188

188

Riska kapitāla darījumi

123

134

ETF uzsākšanas mehānisms

305

234

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

296

241

Kopā

4 870

2 272

Lai labāk atspoguļotu reālo ekonomikas situāciju, sākot no 2012. gada visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi tiks uzrādīti atbilstīgi to atlikušajam termiņam bilances datumā. Aktīvi, kuru dzēšanas termiņš pārskatu sniegšanas datumā ir vairāk nekā viens gads, tiek uzrādīti kā ilgtermiņa aktīvi, savukārt aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir līdz 2013. gada beigām, tiek uzrādīti kā apgrozāmie līdzekļi (skatīt 2.8. paskaidrojumu). Iepriekš uzrādītais Garantiju fonda apmērs 2012. gadā atšķirībā no 2011. gada uzrādīts bez naudas un naudas ekvivalentiem (2011. gadā — EUR 302 miljoni) un attiecīgajām saistībām (2011. gadā — EUR 1 miljons). Ja 2011. gada finanšu pārskatos būtu ievērota šāda pieeja, veidotos šāds salīdzinājums:

2.8

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Garantiju fonds (6) | 1 327 | 973 |
| Likvidējamā EOTK | 1 102 | 982 |
| BUFI ieguldījumi | 832 | 588 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 593 | 365 |
| Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) | 52 | 47 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 52 | 91 |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka | 188 | 188 |
| Riska kapitāla darījumi | 123 | 134 |
| ETF uzsākšanas mehānisms | 305 | 234 |
| Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi | 296 | 241 |
| Kopā | 4 870 | 3 843 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Garantiju fonds (6)

6

1 327

973

Likvidējamā EOTK

1 102

982

BUFI ieguldījumi

832

588

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

593

365

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT)

TEN-T

LGTT

52

47

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

52

91

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

188

188

Riska kapitāla darījumi

123

134

ETF uzsākšanas mehānisms

305

234

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

296

241

Kopā

4 870

3 843

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju fonds ārējām darbībām attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES un aizdevumiem saistībā ar makrofinansiālu atbalstu (MFA aizdevumi), kā arī Euratom aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermiņa instruments, lai segtu neatmaksātus aizdevumus, kurus garantējusi ES. Fonda līdzekļus veido iemaksas no ES vispārējā budžeta, kas atbilst 9 % no darbību kapitāla vērtības, procentu ienākumi no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES budžetā kā ieņēmumus.

Euratom

ES jāiekļauj garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda prasību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fondā pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu ieskaitīt budžeta izdevumos. Šī rezerve atbilst plānotajai summai, kas ir 9 % no aizdevumu atlikuma gada beigās.

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Saistībā ar likvidējamās EOTK apmēru visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir parāda vērtspapīri, kuri ir denominēti EUR un tiek kotēti aktīvā tirgū. 2012. gada 31. decembrī tādu parāda vērtspapīru apjoms (izteikts patiesajā vērtībā), kuru dzēšanas termiņš iestāsies 2013. gadā, bija EUR 490 miljoni (EUR 481 miljons 2011. gadā).

BUFI ieguldījumi

BUFI ieguldījumi

Iepriekš iekasētās soda naudas kopš 2010. gada 1. janvāra pārvalda Komisija īpaši izveidotā fondā (BUFI) un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos, kuri tiek iedalīti pārdošanai pieejamos finanšu aktīvos.

BUFI

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

Riska dalīšanas finanšu mehānismu pārvalda EIB, un Komisijas ieguldījumu portfelis tiek izmantots, lai veidotu uzkrājumus finanšu risku aizdevumiem un garantijām, ko EIB piešķīrusi atbilstīgiem pētniecības projektiem. Kopējais Komisijas budžets ir EUR 1 miljards, tas ir paredzēts laikam no 2007. gada līdz 2013. gadam, un no šīs summas ne vairāk kā EUR 800 miljoni ir no īpašas programmas „Sadarbība” un ne vairāk kā EUR 200 miljoni ir no programmas „Kapacitāte”. EIB pati uzņēmusies saistības nodrošināt tādu pašu summu.

2012. gada 31. decembrī Komisija kopā ar EBTA un trešo valstu iemaksām bija iemaksājusi RDFM EUR 1 006 miljonus. Minētās iemaksas EIB ieguldīja obligācijās (patiesā vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR 754 miljoni) un naudas un termiņnoguldījumos (EUR 314 miljoni). Summa EUR 948 miljoni ir norādīta kā iespējamās saistības (5.2.1. paskaidrojums) un atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2012. gada 31. decembrī, kādi Komisijai būtu, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem vai garantijām saistībā ar RDFM. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā mehānismā.

5.2.1

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT)

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T

LGTT

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem piešķir garantijas, lai mazinātu ieņēmumu risku TEN transporta projektiem sākumgados. Konkrēti tas nozīmē, ka garantija segtu rezerves kredītlīnijas, kuras varētu tikt izmantotas tikai tad, ja projekta naudas plūsmas nebūtu pietiekamas augstākas kārtas parāda apkalpošanai. Instruments ir Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts, un TEN-T regulā ir paredzēti EUR 500 miljoni no ES budžeta piešķiršanai 2007.–2013. gadā. EIB piešķirs papildu EUR 500 miljonus, tādējādi kopējā instrumentam pieejamā summa būs EUR 1 miljards.

TEN-T

TEN

TEN-T

Komisija 2012. gada 31. decembrī bija iemaksājusi LGTT EUR 155 miljonus. EIB to ieguldīja obligācijās (patiesā vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR 75 miljoni) un termiņnoguldījumos (EUR 88 miljoni). 2012. gada beigās bija parakstīti aizdevumi par EUR 523 miljoniem, un tos attiecīgi sedz garantija. Summa EUR 39 miljoni ir norādīta kā iespējamās saistības (5.2.1. paskaidrojums) un atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2012. gada 31. decembrī, kādi Komisijai būtu, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem saistībā ar LGTT darbībām. Tā ir 7,4 % no kopējās garantētās summas. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā instrumentā.

LGTT

5.2.1.

LGTT

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

Tā kā ERAB netiek kotēta biržā un ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB statūtos, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu.

| miljonos EUR |
| --- |
| ERAB | Kopējais ERAB kapitāls | Komisijas parakstītā daļa |
| Kopējais pamatkapitāls | 29 601 | 900 |
| Apmaksātais | (6 202) | (188) |
| Nepieprasītais | 23 399 | 712 |

miljonos EUR

ERAB

Kopējais ERAB kapitāls

Komisijas parakstītā daļa

Kopējais pamatkapitāls

29 601

900

Apmaksātais

(6 202)

(188)

Nepieprasītais

Nepieprasītais

23 399

23 399

712

712

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumos summas tiek piešķirtas finanšu starpniekiem, lai finansētu ieguldījumus pašu kapitālā. Tos pārvalda EIB un finansē saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.

ETF uzsākšanas mehānisms

ETF uzsākšanas mehānisms

ietver Izaugsmes un nodarbinātības programmu, MAP programmu, CIP programmu un tehnoloģiju nodošanas izmēģinājuma projektu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos. Gada beigās tika pieņemtas saistības vēl par EUR 122 miljoniem ETF uzsākšanas mehānismam, taču partneri šos līdzekļus vēl nav izmantojuši.

MAP

CIP

ETF

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

Citas lielākās summas pārdošanai pieejamos ilgtermiņa ieguldījumos ir šādas: Eiropas Fondam Dienvidaustrumu Eiropai (EUR 113 miljoni), Vides izaugsmes fondam (EUR 39 miljoni) un
  GEEREF fondam (EUR 68 miljoni).

Eiropas Fondam Dienvidaustrumu Eiropai

Vides izaugsmes fondam

GEEREF

2.4.2.   
  Ilgtermiņa aizdevumi

Ilgtermiņa aizdevumi

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi | 2.4.2.1. | 162 | 170 |
| No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi | 2.4.2.2. | 57 279 | 41 230 |
| Kopā | | 57 441 | 41 400 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi

2.4.2.1.

2.4.2.1.

162

170

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

2.4.2.2.

2.4.2.2.

57 279

41 230

Kopā

57 441

41 400

2.4.2.1.   No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

| miljonos EUR |
| --- |
| | Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | EOTK aizdevumi mājokļa iegādei | Kopā |
| Kopā 31.12.2011. | 151 | 19 | 170 |
| Jauni aizdevumi | — | — | — |
| Atmaksātās summas | (17) | (4) | (21) |
| Valūtas maiņas starpības | 1 | — | 1 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 11 | 1 | 12 |
| Kopā 31.12.2012. | 146 | 16 | 162 |

miljonos EUR

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

EOTK aizdevumi mājokļa iegādei

Kopā

Kopā 31.12.2011.

151

19

170

Jauni aizdevumi

—

—

—

Atmaksātās summas

(17)

(4)

(21)

Valūtas maiņas starpības

1

—

1

Uzskaites vērtības pārmaiņas

11

1

12

Kopā 31.12.2012.

146

16

162

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem tiek piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar valstīm, kuras nav dalībvalstis. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % līdz 14,507 %.

2.4.2.2.   No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

| miljonos EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | MB | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2011. | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Jauni aizdevumi | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Atmaksātās summas | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Valūtas maiņas starpības | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | (1) | (2) | (2) | 332 | (4) | 323 |
| Kopā 31.12.2012. | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 |
| Parāda summa < 1 gads | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Parāda summa > 1 gads | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 279 |

miljonos EUR

MFA

Euratom

MB

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2011.

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Jauni aizdevumi

39

—

—

15 800

—

15 839

Atmaksātās summas

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Valūtas maiņas starpības

—

—

—

—

5

5

Uzskaites vērtības pārmaiņas

(1)

(2)

(2)

332

(4)

323

Kopā 31.12.2012.

549

425

11 623

44 476

221

57 294

Parāda summa < 1 gads

15

—

—

—

—

15

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

221

221

57 279

57 279

Šo summu lielo palielinājumu ir izraisījuši EFSM aizdevumi, kas izmaksāti 2012. gadā, un to atspoguļo ES aizņēmumu palielinājums (skatīt 2.14. paskaidrojumu). Sīkāku informāciju par aizņēmumu un aizdevumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā.

2.14.

7

2.5.   ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Dalībvalstis | 545 | 268 |
| Citas | 19 | 21 |
| Kopā | 564 | 289 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Dalībvalstis

545

268

Citas

19

21

Kopā

564

289

No minētajiem debitoru parādiem EUR 550 miljoni (EUR 273 miljoni 2011. gadā) attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

Dalībvalstu maksājamo summu palielinājums ir saistīts ar neizpildītajiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar ELGF un ELFLA lauku attīstībai.

2.6.   ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Priekšfinansējums | 2.6.1. | 40 790 | 40 625 |
| Nākamo periodu izdevumi | 2.6.2. | 3 715 | 4 098 |
| Kopā | | 44 505 | 44 723 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Priekšfinansējums

2.6.1.

2.6.1.

40 790

40 625

Nākamo periodu izdevumi

2.6.2.

2.6.2.

3 715

4 098

Kopā

44 505

44 723

2.6.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējumu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošā nolīgumā. Visas atmaksātās summas vai izlietojumu, kas jāmaksā līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma, uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu.

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Tās ir garantijas, ko Komisija atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem: „nominālās” un „aktuālās” vērtības. „Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. „Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2012. gada 31. decembrī tādu garantiju „nominālā” vērtība, kuras saņemtas par priekšfinansējumu, bija EUR 1 348 miljoni, savukārt šo garantiju „aktuālā” vērtība bija EUR 1 083 miljoni (attiecīgi EUR 1 330 miljoni un EUR 1 083 miljoni 2011. gadā).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7), faktiski sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF): 2012. gadā izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija EUR 4 miljardi (EUR 3,3 miljardi 2011. gadā). Šis fonds ir ar ES nesaistīta vienība un netiek konsolidēts ES finanšu pārskatos; 11.2.3. paskaidrojums.

FP7

11.2.3.

| miljonos EUR |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 1 249 | 1 219 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 1 042 | 774 |
| Decentralizēta pārvaldība | 677 | 697 |
| Dalīta pārvaldība | 37 214 | 37 249 |
| Kopīga pārvaldība | 592 | 686 |
| Īsteno citas iestādes un aģentūras | 16 | — |
| Kopā | 40 790 | 40 625 |

miljonos EUR

Pārvaldības veids

31.12.2012.

31.12.2011.

Tieša centralizēta pārvaldība

1 249

1 219

Netieša centralizēta pārvaldība

1 042

774

Decentralizēta pārvaldība

677

697

Dalīta pārvaldība

37 214

37 249

Kopīga pārvaldība

592

686

Īsteno citas iestādes un aģentūras

16

—

Kopā

40 790

40 625

Lielākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas saistītas ar struktūrfondu pasākumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodam: EUR 23,9 miljardi Reģionālās attīstības fondam (ERAF) un Kohēzijas fondam (KF), EUR 6,5 miljardi Sociālajam fondam (ESF), EUR 6,1 miljards Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un EUR 0,6 miljardi zivsaimniecības fondam (EZF). Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem ilgāk par vienu gadu. Tāpēc šīs priekšfinansējuma summas uzrādītas kā ilgtermiņa aktīvi.

Priekšfinansējums veido lielu daļu no kopējiem ES aktīviem, un tāpēc tiem tiek regulāri pievērsta pienācīga uzmanība. Jānorāda, ka priekšfinansējuma summām dažādās programmās ir jābūt pietiekamām, lai saņēmējam nodrošinātu nepieciešamos apgrozāmos līdzekļus, lai sāktu projektu, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu efektivitātes ierobežojumus. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā visus šos elementus, lai uzlabotu priekšfinansējuma pārbaudi.

2.6.2.   
  Nākamo periodu izdevumi

Nākamo periodu izdevumi

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Finansēšanas vadības instrumenti | 2 717 | 3 378 |
| Atbalsta shēmas | 998 | 720 |
| Kopā | 3 715 | 4 098 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Finansēšanas vadības instrumenti

2 717

3 378

Atbalsta shēmas

998

720

Kopā

3 715

4 098

Saskaņā ar shēmu struktūrfondu programmām 2007.–2013. gadam maksājumus no ES budžeta dalībvalstīm var veikt kā ieguldījumus finansēšanas vadības instrumentos (aizdevumu, ieguldījumu pašu kapitālā vai garantiju veidā), par kuru izveidi un pārvaldību ir atbildīgas dalībvalstis. Šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā standarta priekšfinansējums), un tādējādi tos uzrāda kā aktīvus Komisijas bilancē. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dalībvalstu pienākums sniegt periodiskus ziņojumus Komisijai par šo avansu izmantošanu, un dažos gadījumos tie pat nav jānorāda Komisijai iesniegtajos izdevumu pārskatos. Tādējādi, pamatojoties uz informāciju par līdzekļu izmantojumu, kas saņemta no dalībvalstīm, katra gada beigās tiek veikta šā aktīva vērtības aplēse.

Izdevumu kategorijā „Atbalsta shēmas” iekļautās summas ir Komisijas aplēse par atvērtiem avansa maksājumiem dažādām atbalsta shēmām (valsts atbalstam, tirgus pasākumi saistībā ar ELGF).

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Zinātniskie materiāli | 81 | 78 |
| Citi | 57 | 16 |
| Kopā | 138 | 94 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Zinātniskie materiāli

81

78

Citi

57

16

Kopā

138

94

2.8.   ĪSTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

ĪSTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.8.1. | 1 858 | 3 619 |
| Aizdevumi | 2.8.2. | 123 | 102 |
| Kopā | | 1 981 | 3 721 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.8.1.

2.8.1.

1 858

3 619

Aizdevumi

2.8.2.

2.8.2.

123

102

Kopā

1 981

3 721

2.8.1.   
  Pārdošanai pieejami īstermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami īstermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai tos tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai reaģējot uz procentu likmju pārmaiņām. Tabulā turpmāk sniegts pārskats par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuru atlikušais dzēšanas termiņš ir līdz 2013. gada beigām:

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Garantiju fonds | 268 | — |
| Likvidējamā EOTK | 490 | 1 463 |
| BUFI ieguldījumi | 845 | 1 358 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 160 | 547 |
| Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) | 23 | 97 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 69 | 151 |
| Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi | 3 | 3 |
| Kopā | 1 858 | 3 619 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Garantiju fonds

268

—

Likvidējamā EOTK

490

1 463

BUFI ieguldījumi

845

1 358

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

160

547

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT)

TEN-T

LGTT

23

97

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

69

151

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

3

3

Kopā

1 858

3 619

Atbilstīgi 2.4.1. paskaidrojumam, sākot no 2012. gada, ir mainīta pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu uzrādīšana. Ja 2011. gada finanšu pārskatos būtu ievērota šāda pieeja, veidotos šāds salīdzinājums:

2.4.1.

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Garantiju fonds | 268 | 201 |
| Likvidējamā EOTK | 490 | 481 |
| BUFI ieguldījumi | 845 | 770 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 160 | 182 |
| Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) | 23 | 49 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 69 | 60 |
| Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi | 3 | 3 |
| Kopā | 1 858 | 1 746 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Garantiju fonds

268

201

Likvidējamā EOTK

490

481

BUFI ieguldījumi

845

770

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

160

182

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT)

TEN-T

LGTT

23

49

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

69

60

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

3

3

Kopā

1 858

1 746

2.8.2.   
  Īstermiņa aizdevumi

Īstermiņa aizdevumi

Šajā izdevumu kategorijā iekļauj aizdevumus, kuru atlikušais galīgais dzēšanas termiņš ir mazāk nekā 12 mēneši pēc bilances datuma (sīkāku informāciju skatīt 2.4.2.2. paskaidrojumā). Tāpat šajā izdevumu kategorijā iekļauj Eiropas Ārējās darbības dienestu termiņnoguldījumus (EUR 42 miljonus) un likvidējamo EOTK (EUR 22 miljoni).

2.4.2.2.

2.9.   ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Soda naudas | 2.9.1. | 4 090 | 3 125 |
| Dalībvalstis | 2.9.2. | 6 270 | 2 693 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 2.9.3. | 3 368 | 3 267 |
| Citi debitoru parādi un atgūstamās summas | 2.9.4. | 311 | 392 |
| Kopā | | 14 039 | 9 477 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Soda naudas

2.9.1.

2.9.1.

4 090

3 125

Dalībvalstis

2.9.2.

2.9.2.

6 270

2 693

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

2.9.3.

2.9.3.

3 368

3 267

Citi debitoru parādi un atgūstamās summas

2.9.4.

2.9.4.

311

392

Kopā

14 039

9 477

Kopsummā ietverta aplēse EUR 13 729 miljoni (EUR 8 955 miljoni 2011. gadā), kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

2.9.1.   
  Soda naudas

Soda naudas

Tās ir atgūstamas summas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām EUR 4 357 miljonu apmērā (EUR 3 369 miljoni 2011. gadā), no kurām atskaitīta norakstītā summa EUR 267 miljoni (EUR 244 miljoni 2011. gadā).

Garantijas par kopējo summu EUR 2 513 miljoni saņemtas par soda naudām, kas nav samaksātas 2012. gada 31. decembrī (EUR 3 012 miljoni 2011. gadā) saistībā ar šiem debitoru parādiem. Jāņem vērā, ka no debitoru parādiem EUR 1 471 miljonam samaksas termiņš bija pēc 2012. gada 31. decembra.

2.9.2.   
  Dalībvalstis

Dalībvalstis

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību |
| ELGF | 1 172 | 1 439 |
| ELFLA | 14 | 23 |
| PLAI | 44 | 37 |
| SAPARD | 136 | 142 |
| Daļēji norakstītā summa | (814) | (771) |
| Kopā | 552 | 870 |
| Samaksātais un atgūstamais PVN | 44 | 41 |
| Pašu resursi: |
| Iekļauts A kontā | 45 | 29 |
| Iekļauts atsevišķā kontā | 1 294 | 1 263 |
| Saņemamie pašu resursi | 3 617 | — |
| Daļēji norakstītā summa | (773) | (779) |
| Citi | 16 | 114 |
| Kopā | 4 199 | 627 |
| Citi no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi |
| Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana | 1 220 | 963 |
| Citi | 255 | 192 |
| Kopā | 1 475 | 1 155 |
| Kopā | 6 270 | 2 693 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

ELGF

1 172

1 439

ELFLA

14

23

PLAI

44

37

SAPARD

136

142

Daļēji norakstītā summa

(814)

(771)

Kopā

552

870

Samaksātais un atgūstamais PVN

Samaksātais un atgūstamais PVN

44

44

41

41

Pašu resursi:

Pašu resursi:

Iekļauts A kontā

45

29

Iekļauts atsevišķā kontā

1 294

1 263

Saņemamie pašu resursi

3 617

—

Daļēji norakstītā summa

(773)

(779)

Citi

16

114

Kopā

4 199

627

Citi no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Citi no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana

1 220

963

Citi

255

192

Kopā

1 475

1 155

Kopā

6 270

2 693

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 31. decembrī, ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 15. oktobrī. Tika veikta aplēse par debitoru parādiem, kas radušies pēc minētās deklarācijas iesniegšanas līdz 31. decembrim. Komisija arī veic aplēsi par daļēji norakstāmām summām saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir iekļauts arī samazinājums par 20 %, kas atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

Debitoru parādi par pašu resursiem

Debitoru parādi par pašu resursiem

Faktu, ka ievērojami pieaudzis no dalībvalstīm saņemamo debitoru parādu apjoms, galvenokārt var skaidrot ar to, ka no pašu resursiem EUR 3 617 miljoni bija jāsaņem 2012. gada 31. decembrī saistībā ar 2012. gada budžeta 5. un 6. grozījumu. Minētie budžeta grozījumi tika attiecīgi pieņemti 2012. gada 21. novembrī un 2012. gada 12. decembrī. Atbilstīgi Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. pantam ierakstus, kuri atbilst NKI pārrēķinam, izdara 2013. gada janvāra pirmajā darba dienā.

Euratom

Jāņem vērā, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tāpēc iepriekš minētās summas neietver šo atskaitījumu. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajām aplēsēm, no summas, kas ir no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi, ir atskaitītas daļēji norakstāmās summas. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas.

2.9.3.   
  Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Uzkrātie ienākumi | 3 002 | 2 952 |
| Nākamo periodu izdevumi | 351 | 296 |
| Citi | 15 | 19 |
| Kopā | 3 368 | 3 267 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Uzkrātie ienākumi

3 002

2 952

Nākamo periodu izdevumi

351

296

Citi

15

19

Kopā

3 368

3 267

Lielākā summa šajā izdevumu kategorijā ir uzkrātie ienākumi:

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Pašu resursi | 2 388 | 2 644 |
| Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. | 218 | 111 |
| Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas | 276 | 16 |
| Citi uzkrātie ienākumi | 120 | 181 |
| Kopā | 3 002 | 2 952 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Pašu resursi

2 388

2 644

Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec.

218

111

Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas

276

16

Citi uzkrātie ienākumi

120

181

Kopā

3 002

2 952

2.9.4.   
  Citi debitoru parādi un atgūstamās summas

Citi debitoru parādi un atgūstamās summas

Šajā izdevumu kategorijā galvenokārt iekļautas atgūtās priekšfinansējuma summas, atgūtie izdevumi un citi ieņēmumi no administratīvām un parastām darbībām.

2.10.   ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Priekšfinansējums | 2.10.1. | 9 548 | 8 089 |
| Nākamo periodu izdevumi | 2.10.2. | 3 690 | 2 918 |
| Kopā | | 13 238 | 11 007 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Priekšfinansējums

2.10.1.

2.10.1.

9 548

8 089

Nākamo periodu izdevumi

2.10.2.

2.10.2.

3 690

2 918

Kopā

13 238

11 007

2.10.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

| miljonos EUR |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 3 289 | 3 048 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 3 908 | 3 037 |
| Decentralizēta pārvaldība | 301 | 330 |
| Dalīta pārvaldība | 1 008 | 761 |
| Kopīga pārvaldība | 844 | 803 |
| Īsteno citas iestādes un aģentūras | 198 | 110 |
| Kopā | 9 548 | 8 089 |

miljonos EUR

Pārvaldības veids

31.12.2012.

31.12.2011.

Tieša centralizēta pārvaldība

3 289

3 048

Netieša centralizēta pārvaldība

3 908

3 037

Decentralizēta pārvaldība

301

330

Dalīta pārvaldība

1 008

761

Kopīga pārvaldība

844

803

Īsteno citas iestādes un aģentūras

198

110

Kopā

9 548

8 089

Patlaban priekšfinansējuma bilancē ir divi atsevišķi komponenti: bruto priekšfinansējums un priekšfinansējumam veidotie uzkrājumi (tos izveido, lai parādītu aplēses par saistītajiem izdevumiem, kuri radušies gada beigās). Abi elementi jāņem vērā, lai atbilstīgi analizētu to, kā gadu no gada mainās pašreizējā neto priekšfinansējuma bilance.

Tajā pašā laikā 2012. gadā vēl par EUR 3 miljardiem samazinājās bruto īstermiņa priekšfinansējums dalītās pārvaldības ietvaros, un tas notika tāpēc, ka ievērojami pietuvojās iepriekšējā plānošanas perioda (2000.–2006. g.) slēgšanas process. Vienlaikus uzkrājumi šim priekšfinansējumam samazinājušies par EUR 3,3 miljardiem, un rezultātā neto pašreizējais priekšfinansējums vispārīgi palielinājies par EUR 0,3 miljardiem. Šo pārmaiņu iemesls ir tas, ka iepriekšējais plānošanas periods 2000.–2006. gadam (patlaban ir tā slēgšanas posms) pārklājas ar pašreizējo plānošanas periodu 2007.–2013. gadam. Saskaņā ar aplēsēm priekšfinansējums saistībā ar iepriekšējo plānošanas periodu ir pilnībā izmantots (t. i., neto atlikums ir nulle), savukārt ir lēsts, ka pašreizējā plānošanas perioda priekšfinansējums 2012. gada 31. decembrī bija tikai daļēji izmantots. Saskaņā ar aplēsēm atlikušo daļu izmantos 2013. gadā vai vēlāk.

Līdzīga situācija vērojama saistībā ar tiešo centralizēto pārvaldību: bruto priekšfinansējums ir samazinājies par EUR 741 miljonu, savukārt neto priekšfinanējums ir nedaudz palielinājies par EUR 241 miljonu.

2.10.2   
  Nākamo periodu izdevumi

Nākamo periodu izdevumi

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Finansēšanas vadības instrumenti | 1 358 | 1 126 |
| Atbalsta shēmas | 2 332 | 1 792 |
| Kopā | 3 690 | 2 918 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Finansēšanas vadības instrumenti

1 358

1 126

Atbalsta shēmas

2 332

1 792

Kopā

3 690

2 918

2.11.   NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi | 2.11.1. | | |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | | 2 203 | 7 450 |
| Tekošie konti | | 967 | 1 099 |
| Avansa konti | | 38 | 43 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | | (1) | (5) |
| Kopā | | 3 207 | 8 587 |
| Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem | 2.11.2. | 2 345 | 2 028 |
| Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi | 2.11.3. | 5 122 | 8 320 |
| Kopā | | 10 674 | 18 935 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

2.11.1.

2.11.1.

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

2 203

7 450

Tekošie konti

967

1 099

Avansa konti

38

43

Pārvedumi (nauda ceļā)

(1)

(5)

Kopā

3 207

8 587

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem

2.11.2.

2.11.2.

2 345

2 345

2 028

2 028

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

2.11.3.

2.11.3.

5 122

5 122

8 320

8 320

Kopā

10 674

18 935

2.11.1.   
  Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kurus ES tur kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), tekošajos kontos, avansa kontos, kā arī skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.

Ievērojamo šādas naudas samazinājumu galvenokārt izraisīja līdzekļu samazināšanās kontos valstu kasēs un centrālajās bankās. Galīgais atlikums par 2012. gadu bija ievērojami mazāks nekā galīgais atlikums par 2011. gadu, jo 2012. gadā bija augsts budžeta izpildes līmenis. Turklāt papildu naudas līdzekļi saistībā ar budžeta grozījumiem 5/2012 un 6/2012 tika saņemti tikai 2013. gadā.

2.11.2.   
  Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem

Šajā izdevumu kategorijā uzrādītās summas galvenokārt ir naudas ekvivalenti (EUR 1 845 miljoni), kurus pārvalda fiduciāri Komisijas vārdā, lai īstenotu noteiktu finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta, un citi termiņnoguldījumi (EUR 500 miljoni). Tādēļ naudu, kas pieder finanšu instrumentiem, var izmantot tikai attiecīgajā finanšu instrumentu programmā. Gada beigās fiduciāru pārvaldītiem finanšu instrumentiem bija piešķirti EUR 100 miljoni, taču citas puses šos līdzekļus vēl nav izmantojušas.

Kā paskaidrots 2.4.1. paskaidrojumā, sākot no 2012. gada, tika mainīta pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu un saistītās naudas un naudas ekvivalentu uzrādīšana. 2012. gadā šajā izdevumu kategorijā iekļauj Garantiju fonda naudu un naudas ekvivalentus, savukārt 2011. gadā kopsummā nebija iekļauta Garantijas fonda nauda un naudas ekvivalenti EUR 302 miljonu apmērā, bet Garantijas fonda nauda un naudas ekvivalenti bija iekļauti kā pārdošanai pieejamie ilgtermiņa finanšu aktīvi. Ja jaunais uzrādīšanas veids, tostarp naudas, kas pieder visiem finanšu instrumentiem, iekļaušana vienā pozīcijā, būtu piemērots 2011. gada finanšu pārskatos, salīdzinošie skaitļi būtu EUR 963 miljoni par tekošajiem kontiem un EUR 2 466 miljoni par naudu, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem.

2.4.1.

2.11.3.   
  Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām, kuru maksājumu vēl var apstrīdēt. Šīs summas tiek turētas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Gadījumos, kad ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai otra puse iesniegs pārsūdzību, attiecīgā summa tiek norādīta kā iespējamās saistības 5.2. paskaidrojumā.

5.2

Šīs naudas samazinājums ir divu iemeslu dēļ: no vienas puses, bijuši vairāki Tiesas galīgie nolēmumi par nozīmīgām summām, bet, no otras, arvien vairāk ticis izmantots īpaši izveidotais fonds soda naudām (BUFI). Kopš 2010. gada 1. janvāra visas iepriekš iekasētās soda naudas Komisija pārvalda ar šī fonda starpniecību un līdzekļi tiek ieguldīti finanšu instrumentos, kuri iedalīti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi (skatīt 2.4. un 2.8. paskaidrojumu).

BUFI

2.4.

2.8.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.12.   PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Pensijas — darbinieki | 37 528 | 30 617 |
| Pensijas — citi | 968 | 777 |
| Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 4 007 | 3 441 |
| Kopā | 42 503 | 34 835 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Pensijas — darbinieki

37 528

30 617

Pensijas — citi

968

777

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

4 007

3 441

Kopā

42 503

34 835

Pensiju saistību ievērojamo palielinājumu var skaidrot ar piemērotās diskonta likmes apjomīgu samazinājumu, un rezultātā gadā veidojās lieli aktuārie zaudējumi.

2.12.1.   
  Pensijas — darbinieki

Pensijas — darbinieki

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumus, kas paredzēti šajā pensiju shēmā (PSEO: Eiropas Savienības ierēdņu pensiju shēma), veic no ES budžeta. Shēma netiek fondēta, bet dalībvalstis kolektīvi garantē minēto pabalstu maksājumus atbilstīgi šo izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no šīs shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas.

PSEO

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2012. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī 12. ES grāmatvedības noteikumu). Metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Vērtējumā izmantoti šādi vērtēšanas datumā pieejamie galvenie aktuāra pieņēmumi:

| Darbinieku pensiju saistības | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| Nominālā diskonta likme | 3,6 % | 4,9 % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 2,0 % | 1,8 % |
| Faktiskā diskonta likme | 1,6 % | 3,0 % |
| Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana | 0 % | 0 % |
| 2008. gada starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula | Jā | Jā |

Darbinieku pensiju saistības

31.12.2012.

31.12.2011.

Nominālā diskonta likme

3,6 %

4,9 %

Paredzamais inflācijas līmenis

2,0 %

1,8 %

Faktiskā diskonta likme

1,6 %

3,0 %

Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei

84 %/38 %

84 %/38 %

Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana

0 %

0 %

2008. gada starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula

Jā

Jā

Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas

Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas

| miljonos EUR |
| --- |
| | Saistības darbinieku pensijām | Veselības apdrošināšana |
| Bruto saistības iepriekšējā gada beigās | 34 233 | 3 711 |
| Pakalpojumu/parastās izmaksas | 1 144 | — |
| Procentu izmaksas | 1 043 | — |
| Samaksātie pabalsti | (1 243) | — |
| Aktuārā peļņa | 6 691 | 567 |
| Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem | 93 | — |
| Bruto saistības gada beigās | 41 961 | 4 278 |
| Pensijām piemērotais korekcijas koeficients | 1 022 | — |
| Pensiju nodokļu atskaitījums | (5 455) | — |
| Plāna aktīvi | — | (271) |
| Neto saistības gada beigās | 37 528 | 4 007 |

miljonos EUR

Saistības darbinieku pensijām

Veselības apdrošināšana

Bruto saistības iepriekšējā gada beigās

Bruto saistības iepriekšējā gada beigās

34 233

34 233

3 711

3 711

Pakalpojumu/parastās izmaksas

1 144

—

Procentu izmaksas

1 043

—

Samaksātie pabalsti

(1 243)

—

Aktuārā peļņa

6 691

567

Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem

93

—

Bruto saistības gada beigās

Bruto saistības gada beigās

41 961

41 961

4 278

4 278

Pensijām piemērotais korekcijas koeficients

1 022

—

Pensiju nodokļu atskaitījums

(5 455)

—

Plāna aktīvi

—

(271)

Neto saistības gada beigās

37 528

4 007

2.12.2.   
  Pensijas — citi

Pensijas — citi

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā izdevumu kategorijā ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu pensijām.

2.12.3.   
  Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Novērtētas arī aplēstās ES saistības attiecībā uz kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā veicamajām iemaksām par tās pensionētajiem darbiniekiem. Bruto saistības ir novērtētas par EUR 4 278 miljoniem, un plāna aktīvi EUR 271 miljona apmērā ir atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto summu. Aprēķinā izmantotā diskonta likme un vispārējais algu pieaugums ir tādi paši kā tie, kas izmantoti darbinieku pensiju vērtējumā.

2.13.   ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2011. | Papildu uzkrājumi | Neizmantotās apvērstās summas | Izmantotās summas | Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem | Aplēses pārmaiņa | Summa 31.12.2012. |
| Tiesas prāvas | 368 | 58 | (241) | (53) | 0 | 0 | 132 |
| Kodol-objekta nojaukšana | 1 005 | 0 | 0 | (3) | (29) | 24 | 997 |
| Finanšu | 100 | 38 | 0 | 0 | (33) | 3 | 108 |
| Citi | 22 | 1 | (1) | (1) | 0 | 0 | 21 |
| Kopā | 1 495 | 97 | (242) | (57) | (62) | 27 | 1 258 |

miljonos EUR

Summa 31.12.2011.

Papildu uzkrājumi

Neizmantotās apvērstās summas

Izmantotās summas

Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem

Aplēses pārmaiņa

Summa 31.12.2012.

Tiesas prāvas

368

58

(241)

(53)

0

0

132

Kodol-objekta nojaukšana

1 005

0

0

(3)

(29)

24

997

Finanšu

100

38

0

0

(33)

3

108

Citi

22

1

(1)

(1)

0

0

21

Kopā

1 495

97

(242)

(57)

(62)

27

1 258

Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

Šeit tiek aplēstas summas, kas, iespējams, būs jāmaksā vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Uzkrājumu samazinājums tiesas prāvām ir galvenokārt saistīts ar ELGF lietas slēgšanu 2012. gadā.

Kodolobjekta nojaukšana

Kodolobjekta nojaukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2008. gadā atjaunināja savu 2003. gada pētījumu, lai novērtētu KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. Pārskatītā aplēse EUR 1 222 miljonu apmērā (iepriekš — EUR 1 145 miljoni) ir pamats uzkrājumu iekļaušanai finanšu pārskatos. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem aplēstos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījumu procentu likmju līkni). Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 20 gadi), jāuzsver, ka pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz šo aplēsi, un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz iegrāmatotajām summām.

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Tie ir uzkrājumi, kas atbilst aplēstajiem zaudējumiem, kuri veidosies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar 1998. gada MVU garantiju mehānismu, 2001. gada MVU garantiju mehānismu un 2007. gada MVU garantiju mehānismu KJP ietvaros un Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu (Garantiju), kur Eiropas Investīciju fonds (EIF) var Komisijas uzdevumā savā vārdā izsniegt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro mijmaiņas gada likmi).

2.14.   ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Ilgtermiņa aizņēmumi | 57 252 | 41 200 |
| Garantiju fonds, izslēgšana (7) | (20) | (21) |
| Kopā | 57 232 | 41 179 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Ilgtermiņa aizņēmumi

57 252

41 200

Garantiju fonds, izslēgšana (7)

7

(20)

(21)

Kopā

57 232

41 179

Ilgtermiņa aizņēmumi

Ilgtermiņa aizņēmumi

| miljonos EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | MB | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2011. | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Jauni aizņēmumi | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Atmaksātās summas | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Valūtas maiņas starpības | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | (1) | (2) | (2) | 332 | — | 327 |
| Kopā 31.12.2012. | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 |
| Parāda summa < 1 gads | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Parāda summa > 1 gads | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 252 |

miljonos EUR

MFA

Euratom

Euratom

MB

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2011.

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Jauni aizņēmumi

39

—

—

15 800

—

15 839

Atmaksātās summas

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Valūtas maiņas starpības

—

—

—

—

4

4

Uzskaites vērtības pārmaiņas

(1)

(2)

(2)

332

—

327

Kopā 31.12.2012.

549

425

11 623

44 476

194

57 267

Parāda summa < 1 gads

Parāda summa < 1 gads

15

15

—

—

—

—

—

—

—

—

15

15

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

194

194

57 252

57 252

Šajā izdevumu kategorijā ietilpst ES aizņēmumi, kuru dzēšanas termiņš pārsniedz vienu gadu. Aizņēmumos ietilpst ar sertifikātiem apliecināti parādi EUR 57 026 miljonu apmērā (EUR 41 011 miljoni 2011. gadā). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu pārmaiņām. Sīkāku informāciju par aizdevumu un aizņēmumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā.

7

2.15.   CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 2 040 | 1 603 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 352 | 367 |
| Citi | 135 | 89 |
| Kopā | 2 527 | 2 059 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

2 040

1 603

Pa daļām apmaksātās ēkas

352

367

Citi

135

89

Kopā

2 527

2 059

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.16.   ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2011. | Papildu uzkrājumi | Neizmantotās apvērstās summas | Izmantotās summas | Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem | Aplēses pārmaiņa | Summa 31.12.2012. |
| Tiesas prāvas | 17 | 218 | (2) | (9) | 0 | 0 | 224 |
| Kodol-objekta nojaukšana | 29 | 0 | 0 | (29) | 29 | 0 | 29 |
| Finanšu | 165 | 30 | 0 | (43) | 33 | 3 | 188 |
| Citi | 59 | 342 | (32) | (5) | 1 | 0 | 365 |
| Kopā | 270 | 590 | (34) | (86) | 63 | 3 | 806 |

miljonos EUR

Summa 31.12.2011.

Papildu uzkrājumi

Neizmantotās apvērstās summas

Izmantotās summas

Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem

Aplēses pārmaiņa

Summa 31.12.2012.

Tiesas prāvas

17

218

(2)

(9)

0

0

224

Kodol-objekta nojaukšana

29

0

0

(29)

29

0

29

Finanšu

165

30

0

(43)

33

3

188

Citi

59

342

(32)

(5)

1

0

365

Kopā

270

590

(34)

(86)

63

3

806

2.17.   ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Šajā izdevumu kategorijā ietverti aizņēmumi (skatīt 2.14. paskaidrojumu), kuru termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

2.14.

2.18.   KREDITORU PARĀDI

KREDITORU PARĀDI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa | 2.18.1. | 89 | 81 |
| Kreditoru parādi | 2.18.2. | 21 558 | 22 311 |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | 2.18.3. | 68 436 | 69 081 |
| Kopā | | 90 083 | 91 473 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

2.18.1.

2.18.1.

89

81

Kreditoru parādi

2.18.2.

2.18.2.

21 558

22 311

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

2.18.3.

2.18.3.

68 436

69 081

Kopā

90 083

91 473

2.18.1.   
  Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 70 | 66 |
| Citi | 19 | 15 |
| Kopā | 89 | 81 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

70

66

Citi

19

15

Kopā

89

81

2.18.2.   
  Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Dalībvalstis | 23 029 | 22 200 |
| Piegādātāji un citi | 1 704 | 1 611 |
| Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas | (3 175) | (1 500) |
| Kopā | 21 558 | 22 311 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Dalībvalstis

23 029

22 200

Piegādātāji un citi

1 704

1 611

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

(3 175)

(1 500)

Kopā

21 558

22 311

Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko Komisija saņēmusi atbilstīgi dotāciju pasākumiem. Tos kreditē par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Ja partneris ir dalībvalsts, tos klasificē kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredīta avizo, kurus saņem atbilstīgi iepirkumu pasākumiem, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās. Tāpēc pēc šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas ir grāmatotas finanšu pārskatos kā izdevumi, savukārt atlikusī daļa ir uzrādīta kā „aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas” (skatīt turpmāk). Lai aktīvus un saistības nenovērtētu par augstu, tika izlemts atspoguļot maksājamo neto summu kā īstermiņa saistības.

Dalībvalstis

Dalībvalstis

Lielākās summas ir saistītas ar nesamaksātiem struktūrfondu izmaksu pieprasījumiem (EUR 5,6 miljardi ESF un EUR 15,6 miljardi ERAF un KF).

Piegādātāji un citi

Piegādātāji un citi

Šajā izdevumu kategorijā ietvertas parāda summas pēc dotāciju un iepirkumu pasākumiem, kā arī publiskām institūcijām un nekonsolidētajām struktūrām (piemēram, EAF) maksājamās summas.

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

Kreditoru parādi ir samazināti par summu, kas atbilst saņemto, bet vēl nepārbaudīto un par neattiecināmiem uzskatāmo atlīdzības pieprasījumu daļai. Lielākās summas attiecas uz strukturālo darbību ģenerāldirektorātiem. Turklāt kreditoru parādi ir samazināti par saņemto atlīdzības pieprasījumu daļu, kas atbilst nākamo periodu izdevumiem, kas vēl jāizmaksā gada beigās (EUR 2,4 miljardi).

2.18.3.   
  Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Uzkrātie izdevumi | 68 216 | 68 577 |
| Nākamo periodu ienākumi | 201 | 490 |
| Citi | 19 | 14 |
| Kopā | 68 436 | 69 081 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Uzkrātie izdevumi

68 216

68 577

Nākamo periodu ienākumi

201

490

Citi

19

14

Kopā

68 436

69 081

Uzkrāto izdevumu sadalījums ir šāds:

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| ELGF: tiešais atbalsts no 16.10. līdz 31.12. | 33 040 | 33 774 |
| ELGF: tiešais atbalsts — citas tiesības | 11 492 | 10 701 |
| ELGF: cukura nozares pārstrukturēšana | 0 | 224 |
| ELGF: citi | 1 | 23 |
| ELFLA | 12 497 | 12 127 |
| Kopā | 57 030 | 56 849 |
| Strukturālas darbības |
| EZF/ZVFI | 66 | 56 |
| ERAF un Kohēzijas fonds | 4 359 | 4 791 |
| ISPA | 382 | 172 |
| ESF | 1 378 | 1 687 |
| Kopā | 6 185 | 6 706 |
| Citi uzkrātie izdevumi |
| Pētniecība un izstrāde | 1 077 | 1 157 |
| Citi | 3 924 | 3 865 |
| Kopā | 5 001 | 5 022 |
| Kopā | 68 216 | 68 577 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Lauksaimniecība un lauku attīstība

ELGF: tiešais atbalsts no 16.10. līdz 31.12.

33 040

33 774

ELGF: tiešais atbalsts — citas tiesības

11 492

10 701

ELGF: cukura nozares pārstrukturēšana

0

224

ELGF: citi

1

23

ELFLA

12 497

12 127

Kopā

57 030

56 849

Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

EZF/ZVFI

66

56

ERAF un Kohēzijas fonds

4 359

4 791

ISPA

382

172

ESF

1 378

1 687

Kopā

6 185

6 706

Citi uzkrātie izdevumi

Citi uzkrātie izdevumi

Pētniecība un izstrāde

1 077

1 157

Citi

3 924

3 865

Kopā

5 001

5 022

Kopā

68 216

68 577

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.19.   REZERVES

REZERVES

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Patiesās vērtības rezerve | 2.19.1 | 150 | (108) |
| Garantijas fonda rezerve | 2.19.2 | 2 079 | 1 911 |
| Citas rezerves | 2.19.3 | 1 832 | 1 805 |
| Kopā | | 4 061 | 3 608 |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Patiesās vērtības rezerve

2.19.1

2.19.1

150

(108)

Garantijas fonda rezerve

2.19.2

2.19.2

2 079

1 911

Citas rezerves

2.19.3

2.19.3

1 832

1 805

Kopā

4 061

3 608

2.19.1.   
  Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi. 2012. gadā no patiesās vērtības rezerves tika atskaitīts kumulatīvās patiesās vērtības neto samazinājums EUR 5 miljonu apmērā (EUR 24 miljonu apmērā 2011. gadā) un šī summa tika atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā saistībā ar pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem.

2.19.2.   
  Garantijas fonda rezerve

Garantijas fonda rezerve

Šī rezerve atspoguļo plānoto summu, kas ir 9 % no fonda izsniegtajām garantijām, kas ir jātur kā aktīvi.

2.19.3.   
  Citas rezerves

Citas rezerves

Summa galvenokārt attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi (EUR 1 534 miljoni) Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem, un šo rezervi izveidoja saistībā ar EOTK darbības izbeigšanu.

2.20.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2011. | 37 458 |
| 2011. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 1 497 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | 168 |
| Citu rezervju pārmaiņas | 25 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 5 329 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 31.12.2012. | 44 477 |
| Sadalījums: | |
| Pabalsti darbiniekiem | 42 503 |
| Citas summas | 1 974 |

miljonos EUR

Summa

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2011.

37 458

2011. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

1 497

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

168

Citu rezervju pārmaiņas

25

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

5 329

No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 31.12.2012.

44 477

Sadalījums:

Sadalījums:

Pabalsti darbiniekiem

42 503

Citas summas

1 974

Šī summa atspoguļo to izdevumu daļu, kas Komisijai jau radušies līdz 2012. gada 31. decembrim un kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā atzīst N gadā, lai gan faktiski tos, iespējams, apmaksās N+1 gadā, un finansēs, izmantojot N+1 gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj finanšu pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās summas, kas jānorāda, ir ELGF pasākumi. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām no nākamā gada budžeta.

Pamatā tikai Komisijas saistības par tās darbinieku pabalstiem apmaksā ilgākā periodā, un jāatzīmē, ka pensiju maksājumu finansējumu gada budžetos garantē dalībvalstis. Informācijai skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maksājumu sadalījumu:

| miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| 2013. gadā maksājamās summas | 1 399 |
| Pēc 2013. gada maksājamās summas | 41 104 |
| Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2012. | 42 503 |

miljonos EUR

Summa

2013. gadā maksājamās summas

1 399

Pēc 2013. gada maksājamās summas

41 104

Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2012.

42 503

Jāņem vērā arī tas, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātus, — budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie jāpārsniedz, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots atpakaļ dalībvalstīm.

3.   PASKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

3.1.   PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 2012 | 2011 |
| NKI resursi | | 98 061 | 88 442 |
| Tradicionālie pašu resursi: muitas nodokļi | | 16 087 | 16 528 |
| cukura nodevas | | 157 | 161 |
| PVN resursi | | 14 871 | 14 763 |
| Pašu resursu ieņēmumi | 3.1.1. | 129 176 | 119 894 |
| Budžeta korekcijas | 3.1.2. | 1 439 | 4 533 |
| Trešo valstu (tostarp EBTA) iemaksas | | 304 | 250 |
| Kopā | | 130 919 | 124 677 |

miljonos EUR

Pask.

2012

2011

NKI resursi

98 061

88 442

Tradicionālie pašu resursi: muitas nodokļi

16 087

16 528

cukura nodevas

157

161

PVN resursi

14 871

14 763

Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

3.1.1.

3.1.1.

129 176

129 176

119 894

119 894

Budžeta korekcijas

3.1.2.

3.1.2.

1 439

4 533

Trešo valstu (tostarp EBTA) iemaksas

304

250

Kopā

130 919

124 677

3.1.1.   
  Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursi ir galvenais ES pamatdarbības ieņēmumu elements. Tādējādi lielāko daļu izdevumu finansē no pašu resursiem, jo pārējie ieņēmumi ir tikai kopējā finansējuma neliela daļa. Ir triju veidu pašu resursi: tradicionālie pašu resursi, resursi, kuru pamatā ir PVN, un resursi, kuru pamatā ir NKI. Tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (Apvienotās Karalistes atlaide), kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas, atņemot šos atskaitījumus.

Jāņem vērā, ka 2011. gadā Beļģijas iestādes iesniedza pieprasījumu atmaksāt līdzekļus apmēram EUR 126 miljonu apmērā (neto summa) par ES budžetā ieskaitītām summām saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem. Komisijas veiktajās pārbaudēs un Revīzijas palātas īstenotajās revīzijās ir uzsvērtas dažas atšķirības Beļģijas grāmatojumu noskaidrošanas un grāmatvedības sistēmās, kas ietekmē ticamību attiecībā uz summām, kas ieskaitītas ES budžetā saskaņā ar tradicionālajiem pašu resursiem, un tika veikta ārējā revīzija. 2013. gada pirmajā pusgadā notika papildu pārbaude, ko veica Komisijas dienesti, lai novērtētu revīzijas rezultātus, tostarp pieprasījumu atmaksāt līdzekļus, un nepieciešamības gadījumā veiktu korektīvus pasākumus. Revīzijas secinājumus papildināja Komisijas pārbaude, apstiprinot, ka pieprasījumā atmaksāt līdzekļus nav būtisku kļūdu un aprēķins ir ticams. Rezultātā 2012. gada 31. decembrī tika iegrāmatoti uzkrājumi Komisijas finanšu pārskatos, lai segtu Beļģijas iestāžu pieprasīto atmaksu, un tā tiks apstrādāta 2013. gadā.

3.1.2.   
  Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2011. gada (EUR 1 497 miljoni), kas dalībvalstīm tiek atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas tām ir jāpārskaita ES nākamajā gadā, un tādējādi tās veido 2012. gada ieņēmumus.

3.2.   CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 2012 | 2011 |
| Soda naudas | 3.2.1. | 1 884 | 868 |
| Lauksaimniecības nodevas | 3.2.2. | 87 | 65 |
| Izdevumu atgūšana | 3.2.3. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 63 | 76 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 30 | 17 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 27 | 106 |
| Kopīga pārvaldība | | 8 | 3 |
| Dalīta pārvaldība | | 1 376 | 845 |
| Kopā | | 1 504 | 1 047 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 3.2.4. | | |
| Personāls | | 1 209 | 1 141 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi | | 23 | 94 |
| Citi administratīvie ieņēmumi | | 59 | 119 |
| Kopā | | 1 291 | 1 354 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2.5 | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 280 | 59 |
| Peļņa no valūtas maiņas | | 335 | 476 |
| Citi | | 1 445 | 1 507 |
| Kopā | | 2 060 | 2 042 |
| Kopā | | 6 826 | 5 376 |

miljonos EUR

Pask.

2012

2011

Soda naudas

Soda naudas

3.2.1.

3.2.1.

1 884

1 884

868

868

Lauksaimniecības nodevas

Lauksaimniecības nodevas

3.2.2.

3.2.2.

87

87

65

65

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

3.2.3.

3.2.3.

Tieša centralizēta pārvaldība

63

76

Netieša centralizēta pārvaldība

30

17

Decentralizēta pārvaldība

27

106

Kopīga pārvaldība

8

3

Dalīta pārvaldība

1 376

845

Kopā

1 504

1 047

Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi no administratīvās darbības

3.2.4.

3.2.4.

Personāls

1 209

1 141

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

23

94

Citi administratīvie ieņēmumi

59

119

Kopā

1 291

1 354

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.5

3.2.5

Korekcijas/uzkrājumi

280

59

Peļņa no valūtas maiņas

335

476

Citi

1 445

1 507

Kopā

2 060

2 042

Kopā

6 826

5 376

3.2.1.   
  Soda naudas

Soda naudas

Šie ieņēmumi attiecas uz soda naudām, kuras piemērojusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par soda naudu piemērošanu un ir oficiāli informēts adresāts. Salīdzinājumā ar 2011. gadu ieņēmumi no soda naudām palielinājušies, jo 2012. gadā tika izskatīta lieta par soda naudu ar augstu vērtību saistībā ar TV un datoru monitoru elektronu lampām.

2013. gada martā uzņēmumam Microsoft uzlika soda naudu EUR 561 miljona apmērā par to, ka lietotājiem ES tas nebija reklamējis vairākas tīmekļa pārlūkprogrammas, tikai Internet Explorer.

Microsoft

Internet Explorer

3.2.2.   
  Lauksaimniecības nodevas

Lauksaimniecības nodevas

Šīs summas galvenokārt attiecas uz piena nodevām, kas ir tirgus organizācijas rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kuri pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim.

3.2.3.   
  Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

Šī izdevumu kategorija atspoguļo Komisijas grāmatvedības sistēmā iegrāmatotos Komisijas izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem par atgūstamajiem izdevumiem, lai atgūtu izdevumus, kuri iepriekš izmaksāti no vispārējā budžeta, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai attiecināmības analīzi, kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem ELGF līdzekļu saņēmējiem. Tā ietver arī uzkrāto ienākumu aplēses pārmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim.

Jāņem vērā, ka šie skaitļi rāda tikai ES korektīvo darbību ietekmi uz grāmatvedību, pamatojoties uz spēkā esošajiem ES grāmatvedības noteikumiem. Tādēļ šie skaitļi nevar rādīt un tie nerāda ES izdevumu atgūšanu pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā strukturālas darbības, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atlīdzināšanu, no kuriem lielākā daļa neietver iekasēšanas rīkojumu izdošanu, un tādēļ tās neietekmē ES grāmatvedības sistēmu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansējuma summu atgūšana saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem. Sīkāka informācija par finanšu korekcijām un izdevumu atgūšanu sniegta 6. paskaidrojumā.

6

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) summas, kas šajā izdevumu kategorijā ir uzskaitītas kā attiecīgā gada ieņēmumi, ir EUR 1 020 miljoni, un veidojas šādi:

| — | atbilstīguma korekcijas, par kurām lēmums pieņemts gada laikā, EUR 724 miljoni; |
| --- | --- |

—

atbilstīguma korekcijas, par kurām lēmums pieņemts gada laikā, EUR 724 miljoni;

| — | krāpšana un pārkāpumi EUR 296 miljonu apmērā: atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, EUR 195 miljoni, plus EUR 101 miljons, kas ir to nesamaksāto summu palielinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem,. |
| --- | --- |

—

krāpšana un pārkāpumi EUR 296 miljonu apmērā: atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, EUR 195 miljoni, plus EUR 101 miljons, kas ir to nesamaksāto summu palielinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem,.

Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

Izdevumu atgūšana izdevumu kategorijā „Strukturāli pasākumi” bija EUR 356 miljoni (EUR 109 miljoni 2011. gadā). Galvenās summas šajā apakškategorijā ietver Komisijas izdotus iekasēšanas rīkojumus, lai atgūtu iepriekšējo gadu nepamatotus izdevumus EUR 95 miljonu apmērā (tostarp EUR 5 miljonus saistībā ar ELVGF, un uzkrāto ienākumu pārmaiņas (palielinājumu) gada beigās EUR 261 miljona apmērā.

Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai šādos gadījumos:

| — | Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi; |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi;

| — | programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt; |
| --- | --- |

—

programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt;

| — | atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

—

atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta.

Citi iekasēšanas rīkojumi, kas izdoti atbilstīgi strukturālām darbībām, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu; skatīt 6.5. paskaidrojumu. Šīs summas nav uzrādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilances priekšfinansējuma kategorijā.

6.5

3.2.4.   
  Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumus rada atskaitījumi no darbinieku algām, un šos ieņēmumus veido galvenokārt divas summas — personāla pensijas iemaksas un ienākuma nodokļi.

3.2.5.   
  Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Summa EUR 672 miljonu apmērā (EUR 535 miljoni 2011. gadā) ir saistīta ar summām, kas ir saņemtas no kandidātvalstīm. Peļņa no valūtas maiņas, izņemot finanšu darbību, kas ir aprakstīta 3.5. paskaidrojumā turpmāk, arī ir ietverta šajā izdevumu kategorijā. Tā rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no pārvērtēšanas gada beigās, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu finanšu pārskatus. Tā ir gan realizēta, gan nerealizēta peļņa. Neto peļņa no valūtas maiņas bija EUR 52 miljoni par gadu (EUR 94 miljoni 2011. gadā).

3.5.

3.3.   ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Personāla izdevumi | 5 708 | 5 416 |
| Nolietojums un vērtības samazinājums | 451 | 412 |
| Citi administratīvie izdevumi | 3 161 | 3 148 |
| Kopā | 9 320 | 8 976 |

miljonos EUR

2012

2011

Personāla izdevumi

5 708

5 416

Nolietojums un vērtības samazinājums

451

412

Citi administratīvie izdevumi

3 161

3 148

Kopā

9 320

8 976

Šajā izdevumu kategorijā ir iekļauti izdevumi EUR 379 miljonu apmērā (EUR 358 miljoni 2011. gadā) saistībā ar operatīvo izpirkumnomu — summas, kas tiks samaksātas šo izpirkumnomas līgumu darbības atlikušajā laikā, ir šādas:

| miljonos EUR |
| --- |
| | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 340 | 947 | 575 | 1 862 |
| IT materiāli un cits aprīkojums | 5 | 7 | 0 | 12 |
| Kopā | 345 | 954 | 575 | 1 874 |

miljonos EUR

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

340

947

575

1 862

IT materiāli un cits aprīkojums

5

7

0

12

Kopā

345

954

575

1 874

3.4.   PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 2012 | 2011 |
| Sākotnējie pamatdarbības izdevumi | 3.4.1. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 9 883 | 10 356 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 4 151 | 4 119 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 1 019 | 766 |
| Dalīta pārvaldība | | 106 378 | 104 067 |
| Kopīga pārvaldība | | 1 819 | 1 714 |
| Kopā | | 123 250 | 121 022 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 3.4.2. | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 427 | 251 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | | 281 | 382 |
| Citi | | 675 | 2 123 |
| Kopā | | 1 383 | 2 756 |
| Kopā | | 124 633 | 123 778 |

miljonos EUR

Pask.

2012

2011

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

3.4.1.

3.4.1.

Tieša centralizēta pārvaldība

9 883

10 356

Netieša centralizēta pārvaldība

4 151

4 119

Decentralizēta pārvaldība

1 019

766

Dalīta pārvaldība

106 378

104 067

Kopīga pārvaldība

1 819

1 714

Kopā

123 250

121 022

Citi pamatdarbības izdevumi

Citi pamatdarbības izdevumi

3.4.2.

3.4.2.

Korekcijas/uzkrājumi

427

251

Zaudējumi no valūtas maiņas

281

382

Citi

675

2 123

Kopā

1 383

2 756

Kopā

124 633

123 778

3.4.1.   
  Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

ES pamatdarbības izdevumos ir ietvertas finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādi veidi atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Lielākā daļa izdevumu ietilpst izdevumu kategorijā „Dalīta pārvaldība”, kas ietver uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm tādās jomās kā ELGF tēriņi un darbības, kuras finansē, izmantojot dažādas strukturālas darbības (Reģionālās attīstības fonds, Sociālais fonds, Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Kohēzijas fonds un Zivsaimniecības fonds).

Pamatdarbības izdevumu galvenie elementi aptver šādas jomas: lauksaimniecība un lauku attīstība (EUR 57 miljardi), reģionālā attīstība un kohēzija (EUR 39 miljardi), nodarbinātība un sociālās lietas (EUR 11 miljardi), pētniecība un komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas (EUR 6 miljardi) un ārējās attiecības (EUR 3 miljardi).

3.4.2.   
  Citi pamatdarbības izdevumi

Citi pamatdarbības izdevumi

Zaudējumi no valūtas maiņas, izņemot no finanšu darbības, kas aprakstīta 3.6. paskaidrojumā turpmāk, rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti valūtās, kas nav euro, kā arī no gada beigās veiktas pārvērtēšanas, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu finanšu pārskatus; tie ir gan realizēti, gan nerealizēti zaudējumi.

3.6.

2011. gadā izdevumu kategorijā „Citi” („Citi pamatdarbības izdevumi”) galvenokārt ietvertas korekcijas par soda naudām, kas noteiktas iepriekšējos gados, un to summa ir EUR 1 471 miljons.

Pētniecības un izstrādes izmaksas

Pētniecības un izstrādes izmaksas

Gan administratīvajos izdevumos (3.3. paskaidrojums), gan pamatdarbības izdevumos iekļauti pētniecības un nekapitalizētas izstrādes izmaksas:

3.3.

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Pētniecības izmaksas | 331 | 327 |
| Nekapitalizētas izstrādes izmaksas | 76 | 145 |
| Atzīti kā izdevumi | 407 | 472 |

miljonos EUR

2012

2011

Pētniecības izmaksas

331

327

Nekapitalizētas izstrādes izmaksas

76

145

Atzīti kā izdevumi

407

472

3.5.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Dividenžu ienākumi | 12 | 5 |
| Procentu ienākumi |
| Par priekšfinansējumu | 28 | 40 |
| Par novēlotiem maksājumiem | 242 | 89 |
| Par pārdošanai pieejamiem aktīviem | 100 | 113 |
| Par aizdevumiem | 1 559 | 921 |
| Par naudu un naudas ekvivalentiem | 26 | 132 |
| Citi | 2 | 5 |
| Kopā | 1 957 | 1 300 |
| Citi finanšu ienākumi |
| Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas | 18 | 3 |
| Citi | 160 | 178 |
| Kopā | 178 | 181 |
| Pašreizējās vērtības korekcijas | 0 | 1 |
| Peļņa no valūtas maiņas | 10 | 4 |
| Kopā | 2 157 | 1 491 |

miljonos EUR

2012

2011

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

12

12

5

5

Procentu ienākumi

Procentu ienākumi

Par priekšfinansējumu

28

40

Par novēlotiem maksājumiem

242

89

Par pārdošanai pieejamiem aktīviem

100

113

Par aizdevumiem

1 559

921

Par naudu un naudas ekvivalentiem

26

132

Citi

2

5

Kopā

1 957

1 300

Citi finanšu ienākumi

Citi finanšu ienākumi

Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

18

3

Citi

160

178

Kopā

178

181

Pašreizējās vērtības korekcijas

Pašreizējās vērtības korekcijas

0

0

1

1

Peļņa no valūtas maiņas

Peļņa no valūtas maiņas

10

10

4

4

Kopā

2 157

1 491

Finanšu ieņēmumu palielinājumu galvenokārt pamato tas, ka palielinājušies ienākumi no procentiem par aizdevumiem. Palielinājums atbilst lielākam EFSM aizdevumu atlikumam (skatīt 2.4.2. un 7. paskaidrojumu). Tā kā šie aizdevumi ir kompensējoši aizdevumi, atbilstīgi palielinājušies procentu izdevumi par aizdevumiem (skatīt 3.6. paskaidrojumu turpmāk). Ienākumu samazināšanos no naudas un naudas ekvivalentiem pamato tas, ka 2012. gadā ievērojami samazinājušās tirgus procentu likmes. Visvairāk tika skarta tāda kategorija kā iepriekš iekasētas soda naudas. Šajā konkrētajā kategorijā ienākumi no procentiem saruka par apmēram EUR 81 miljonu tādu faktoru ietekmē kā procentu likmju samazinājums un liels skaits slēgtu soda naudas kontu 2012. gadā.

2.4.2.

7.

3.6.

3.6.   FINANŠU IZDEVUMI

FINANŠU IZDEVUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Procentu izdevumi |
| Noma | 88 | 91 |
| Par aizņēmumiem | 1 545 | 903 |
| Citi | 23 | 30 |
| Kopā | 1 656 | 124 |
| Citi finanšu izdevumi |
| Finanšu uzkrājumu korekcijas | 75 | 74 |
| Izdevumi saistībā ar fiduciāru pārvaldītiem finanšu instrumentiem | 43 | 47 |
| Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma | 8 | 12 |
| Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas | 4 | 5 |
| Citi | 143 | 144 |
| Kopā | 273 | 282 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | 13 | 49 |
| Kopā | 1 942 | 1 355 |

miljonos EUR

2012

2011

Procentu izdevumi

Procentu izdevumi

Noma

88

91

Par aizņēmumiem

1 545

903

Citi

23

30

Kopā

1 656

124

Citi finanšu izdevumi

Citi finanšu izdevumi

Finanšu uzkrājumu korekcijas

75

74

Izdevumi saistībā ar fiduciāru pārvaldītiem finanšu instrumentiem

43

47

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma

8

12

Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas

4

5

Citi

143

144

Kopā

273

282

Zaudējumi no valūtas maiņas

Zaudējumi no valūtas maiņas

13

13

49

49

Kopā

1 942

1 355

3.7.   ĪPATSVARS ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO DEFICĪTĀ

ĪPATSVARS ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO DEFICĪTĀ

Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi Komisija iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā savu daļu savu kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā (skatīt arī 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu).

2.3.1.

2.3.2.

3.8.   IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

2012. gadā finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīti ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, EUR 137 023 miljonu apmērā (EUR 130 391 miljona apmērā 2011. gadā).

3.9.   PĀSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

PĀSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

Pārskatā pa segmentiem ir sniegts pamatdarbības ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pa darbības jomām Komisijā. Politikas jomas var sagrupēt trīs apakšgrupās — „darbības Eiropas Savienībā”, „darbības ārpus Eiropas Savienības” un „dienesti un pārējās darbības”.

„Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā no šīm izdevumu kategorijām, jo tajā ir ietvertas daudzas politikas jomas Eiropas Savienībā. „Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus ES, piemēram, tirdzniecību un atbalstu. “Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas ES iestāžu un struktūru darbībai. Lūdzam ņemt vērā, ka informācija saistībā ar aģentūrām ir iekļauta attiecīgajā politikas jomā. Jāņem arī vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti.

| miljonos EUR |
| --- |
| | Darbības ES | Darbības ārpus ES | Dienesti un citas darbības | Likvidējamā EOTK | Citas iestādes | Konsolidācijā izslēgtās summas | Kopā |
| Soda naudas | 1 884 | — | — | — | — | — | 1 884 |
| Lauksaimniecības nodevas | 87 | — | — | — | — | — | 87 |
| Izdevumu atgūšana | 1 444 | 59 | 1 | — | — | — | 1 504 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 99 | 1 | 992 | — | 664 | (465) | 1 291 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 2 692 | 90 | 440 | 7 | 8 | (1 177) | 2 060 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 6 206 | 150 | 1 433 | 7 | 672 | (1 642) | 6 826 |
| Personāla izdevumi | (2 256) | (318) | (1 352) | — | (1 802) | 20 | (5 708) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (126) | 1 | (113) | — | (213) | — | (451) |
| Citi administratīvie izdevumi | (1 003) | (311) | (880) | — | (1 594) | 627 | (3 161) |
| Administratīvie izdevumi | (3 385) | (628) | (2 345) | — | (3 609) | 647 | (9 320) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (6 996) | (3 572) | (159) | — | — | 844 | (9 883) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (3 762) | (422) | (34) | — | — | 67 | (4 151) |
| Decentralizēta pārvaldība | (494) | (525) | — | — | — | — | (1 019) |
| Dalīta pārvaldība | (106 464) | 83 | 3 | — | — | — | (106 378) |
| Kopīga pārvaldība | (269) | (1 550) | — | — | — | — | (1 819) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | (774) | (3) | (634) | (48) | (8) | 84 | (1 383) |
| Pamatdarbības izdevumi | (118 759) | (5 989) | (824) | (48) | (8) | 995 | (124 633) |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | (122 144) | (6 617) | (3 169) | (48) | (3 617) | 1 642 | (133 953) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (115 938) | (6 467) | (1 736) | (41) | (2 945) | 0 | (127 127) |
| Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām | | | | | | | 130 919 |
| Pārpalikums no pamatdarbībām | | | | | | | 3 792 |
| Neto finanšu ieņēmumi | | | | | | | 215 |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | | | | | | | (8 846) |
| Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā | | | | | | | (490) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | | | | | | | (5 329) |

miljonos EUR

Darbības ES

Darbības ārpus ES

Dienesti un citas darbības

Likvidējamā EOTK

Citas iestādes

Konsolidācijā izslēgtās summas

Kopā

Soda naudas

1 884

—

—

—

—

—

1 884

Lauksaimniecības nodevas

87

—

—

—

—

—

87

Izdevumu atgūšana

1 444

59

1

—

—

—

1 504

Ieņēmumi no administratīvās darbības

99

1

992

—

664

(465)

1 291

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

2 692

90

440

7

8

(1 177)

2 060

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

6 206

6 206

150

150

1 433

1 433

7

7

672

672

(1 642)

(1 642)

6 826

6 826

Personāla izdevumi

(2 256)

(318)

(1 352)

—

(1 802)

20

(5 708)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(126)

1

(113)

—

(213)

—

(451)

Citi administratīvie izdevumi

(1 003)

(311)

(880)

—

(1 594)

627

(3 161)

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(3 385)

(3 385)

(628)

(628)

(2 345)

(2 345)

—

(3 609)

(3 609)

647

647

(9 320)

(9 320)

Tieša centralizēta pārvaldība

(6 996)

(3 572)

(159)

—

—

844

(9 883)

Netieša centralizēta pārvaldība

(3 762)

(422)

(34)

—

—

67

(4 151)

Decentralizēta pārvaldība

(494)

(525)

—

—

—

—

(1 019)

Dalīta pārvaldība

(106 464)

83

3

—

—

—

(106 378)

Kopīga pārvaldība

(269)

(1 550)

—

—

—

—

(1 819)

Citi pamatdarbības izdevumi

(774)

(3)

(634)

(48)

(8)

84

(1 383)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(118 759)

(118 759)

(5 989)

(5 989)

(824)

(824)

(48)

(48)

(8)

(8)

995

995

(124 633)

(124 633)

Pamatdarbības izdevumi kopā

(122 144)

(6 617)

(3 169)

(48)

(3 617)

1 642

(133 953)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(115 938)

(115 938)

(6 467)

(6 467)

(1 736)

(1 736)

(41)

(41)

(2 945)

(2 945)

0

0

(127 127)

(127 127)

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām

130 919

Pārpalikums no pamatdarbībām

Pārpalikums no pamatdarbībām

3 792

3 792

Neto finanšu ieņēmumi

215

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

(8 846)

Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā

(490)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(5 329)

(5 329)

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM — DARBĪBAS ES

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM — DARBĪBAS ES

| miljonos EUR |
| --- |
| | Ekonomika un finanses | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | Konkurence | Nodarbinātība | Lauksaimniecība | Transports un enerģētika | Vide | Pētniecība | Informācijas sabiedrība |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi: | | | | | | | | | |
| Soda naudas | 0 | 6 | 1 878 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 025 | 10 | 3 | 21 | 18 |
| Ieņēmumi no admin. darbības | 0 | 18 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 7 | 0 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 4 | 93 | 0 | 34 | 239 | 220 | 39 | 845 | 12 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 4 | 118 | 1 878 | 82 | 1 351 | 246 | 42 | 873 | 30 |
| Administratīvie izdevumi: | (68) | (210) | (89) | (107) | (127) | (412) | (126) | (432) | (131) |
| Personāla izdevumi | (60) | (147) | (83) | (82) | (107) | (281) | (88) | (236) | (107) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (15) | (1) | (15) | 0 |
| Citi administratīvie izdevumi | (8) | (55) | (6) | (24) | (20) | (116) | (37) | (181) | (24) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (40) | 394 | (80) | (10 873) | (56 842) | (2 372) | (329) | (4 365) | (1 312) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (40) | 211 | 0 | (169) | (48) | (1 061) | (307) | (2 906) | (1 285) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | 352 | 0 | (3) | 0 | (1 127) | (10) | (1 408) | (22) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (61) | (38) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (10 618) | (56 655) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopīga pārvaldība | 0 | (130) | 0 | (7) | 0 | (123) | 0 | 0 | 0 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 0 | (39) | (80) | (15) | (101) | (61) | (12) | (51) | (5) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (108) | 184 | (169) | (10 980) | (56 969) | (2 784) | (455) | (4 797) | (1 443) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (104) | 302 | 1 709 | (10 898) | (55 618) | (2 538) | (413) | (3 924) | (1 413) |

miljonos EUR

Ekonomika un finanses

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

Konkurence

Nodarbinātība

Lauksaimniecība

Transports un enerģētika

Vide

Pētniecība

Informācijas sabiedrība

Citi pamatdarbības ieņēmumi:

Soda naudas

0

6

1 878

0

0

0

0

0

0

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

87

0

0

0

0

Izdevumu atgūšana

0

1

0

48

1 025

10

3

21

18

Ieņēmumi no admin. darbības

0

18

0

0

0

16

0

7

0

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

4

93

0

34

239

220

39

845

12

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

4

4

118

118

1 878

1 878

82

82

1 351

1 351

246

246

42

42

873

873

30

30

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(68)

(68)

(210)

(210)

(89)

(89)

(107)

(107)

(127)

(127)

(412)

(412)

(126)

(126)

(432)

(432)

(131)

(131)

Personāla izdevumi

(60)

(147)

(83)

(82)

(107)

(281)

(88)

(236)

(107)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

0

(8)

0

(1)

0

(15)

(1)

(15)

0

Citi administratīvie izdevumi

(8)

(55)

(6)

(24)

(20)

(116)

(37)

(181)

(24)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(40)

(40)

394

394

(80)

(80)

(10 873)

(10 873)

(56 842)

(56 842)

(2 372)

(2 372)

(329)

(329)

(4 365)

(4 365)

(1 312)

(1 312)

Tieša centralizēta pārvaldība

(40)

211

0

(169)

(48)

(1 061)

(307)

(2 906)

(1 285)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

352

0

(3)

0

(1 127)

(10)

(1 408)

(22)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(61)

(38)

0

0

0

0

Dalīta pārvaldība

0

0

0

(10 618)

(56 655)

0

0

0

0

Kopīga pārvaldība

0

(130)

0

(7)

0

(123)

0

0

0

Citi pamatdarbības izdevumi

0

(39)

(80)

(15)

(101)

(61)

(12)

(51)

(5)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(108)

184

(169)

(10 980)

(56 969)

(2 784)

(455)

(4 797)

(1 443)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(104)

(104)

302

302

1 709

1 709

(10 898)

(10 898)

(55 618)

(55 618)

(2 538)

(2 538)

(413)

(413)

(3 924)

(3 924)

(1 413)

(1 413)

| miljonos EUR |
| --- |
| | Kopīgais pētniecības centrs | Zivsaimniecība | Iekšējais tirgus | Reģionālā politika | Nodokļi un muita | Izglītība un kultūra | Veselības un patērētāju aizsardzība | Tiesiskums, brīvība un drošība | Kopā darbības ES |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi: | | | | | | | | | |
| Soda naudas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 884 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 6 | 0 | 303 | 0 | 6 | 2 | 1 | 1 444 |
| Ieņēmumi no admin. darbības | 39 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 16 | 1 | 99 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 78 | 9 | 225 | (3) | 1 | 287 | 363 | 246 | 2 692 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 117 | 15 | 227 | 300 | 1 | 293 | 381 | 248 | 6 206 |
| Administratīvie izdevumi: | (358) | (47) | (229) | (78) | (113) | (205) | (348) | (305) | (3 385) |
| Personāla izdevumi | (249) | (39) | (150) | (66) | (43) | (110) | (234) | (174) | (2 256) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (27) | 0 | (8) | 0 | (10) | (1) | (25) | (15) | (126) |
| Citi administratīvie izdevumi | (82) | (8) | (71) | (12) | (60) | (94) | (89) | (116) | (1 003) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (82) | (807) | (69) | (38 622) | (14) | (1 808) | (661) | (877) | (118 759) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (60) | (175) | (36) | (41) | (14) | (229) | (436) | (400) | (6 996) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 478) | (66) | 0 | (3 762) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (395) | 0 | 0 | 0 | 0 | (494) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | (629) | 0 | (38 186) | 0 | 0 | 0 | (376) | (106 464) |
| Kopīga pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) | (7) | 0 | (269) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | (22) | (3) | (33) | 0 | 0 | (99) | (152) | (101) | (774) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (440) | (854) | (298) | (38 700) | (127) | (2 013) | (1 009) | (1 182) | (122 144) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (323) | (839) | (71) | (38 400) | (126) | (1 720) | (628) | (934) | (115 938) |

miljonos EUR

Kopīgais pētniecības centrs

Zivsaimniecība

Iekšējais tirgus

Reģionālā politika

Nodokļi un muita

Izglītība un kultūra

Veselības un patērētāju aizsardzība

Tiesiskums, brīvība un drošība

Kopā darbības ES

Citi pamatdarbības ieņēmumi:

Soda naudas

0

0

0

0

0

0

0

0

1 884

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

0

0

0

0

87

Izdevumu atgūšana

0

6

0

303

0

6

2

1

1 444

Ieņēmumi no admin. darbības

39

0

2

0

0

0

16

1

99

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

78

9

225

(3)

1

287

363

246

2 692

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

117

117

15

15

227

227

300

300

1

1

293

293

381

381

248

248

6 206

6 206

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(358)

(358)

(47)

(47)

(229)

(229)

(78)

(78)

(113)

(113)

(205)

(205)

(348)

(348)

(305)

(305)

(3 385)

(3 385)

Personāla izdevumi

(249)

(39)

(150)

(66)

(43)

(110)

(234)

(174)

(2 256)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(27)

0

(8)

0

(10)

(1)

(25)

(15)

(126)

Citi administratīvie izdevumi

(82)

(8)

(71)

(12)

(60)

(94)

(89)

(116)

(1 003)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(82)

(82)

(807)

(807)

(69)

(69)

(38 622)

(38 622)

(14)

(14)

(1 808)

(1 808)

(661)

(661)

(877)

(877)

(118 759)

(118 759)

Tieša centralizēta pārvaldība

(60)

(175)

(36)

(41)

(14)

(229)

(436)

(400)

(6 996)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

0

0

0

0

(1 478)

(66)

0

(3 762)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(395)

0

0

0

0

(494)

Dalīta pārvaldība

0

(629)

0

(38 186)

0

0

0

(376)

(106 464)

Kopīga pārvaldība

0

0

0

0

0

(2)

(7)

0

(269)

Citi pamatdarbības izdevumi

(22)

(3)

(33)

0

0

(99)

(152)

(101)

(774)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(440)

(854)

(298)

(38 700)

(127)

(2 013)

(1 009)

(1 182)

(122 144)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(323)

(323)

(839)

(839)

(71)

(71)

(38 400)

(38 400)

(126)

(126)

(1 720)

(1 720)

(628)

(628)

(934)

(934)

(115 938)

(115 938)

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM — DARBĪBAS ĀRPUS ES

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM — DARBĪBAS ĀRPUS ES

| miljonos EUR |
| --- |
| | Ārējās attiecības | Tirdzniecība | Attīstība | Paplašināšanās | Humānā palīdzība | Kopā darbības ārpus ES |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi: | | | | | | |
| Izdevumu atgūšana | 34 | 0 | 2 | 24 | (1) | 59 |
| Ieņēmumi no admin. darbības | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 5 | 0 | 87 | (1) | (1) | 90 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 40 | 0 | 89 | 23 | (2) | 150 |
| Administratīvie izdevumi: | (102) | (72) | (342) | (80) | (32) | (628) |
| Personāla izdevumi | (15) | (65) | (165) | (49) | (24) | (318) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Citi administratīvie izdevumi | (88) | (7) | (177) | (31) | (8) | (311) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (2 876) | (11) | (1 091) | (863) | (1 148) | (5 989) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (1 729) | (6) | (782) | (485) | (570) | (3 572) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (350) | 0 | (19) | (53) | 0 | (422) |
| Decentralizēta pārvaldība | (218) | 0 | (37) | (270) | 0 | (525) |
| Dalīta pārvaldība | 83 | 0 | 0 | 0 | 0 | 83 |
| Kopīga pārvaldība | (662) | (5) | (252) | (54) | (577) | (1 550) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 0 | 0 | (1) | (1) | (1) | (3) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (2 978) | (83) | (1 433) | (943) | (1 180) | (6 617) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (2 938) | (83) | (1 344) | (920) | (1 182) | (6 467) |

miljonos EUR

Ārējās attiecības

Tirdzniecība

Attīstība

Paplašināšanās

Humānā palīdzība

Kopā darbības ārpus ES

Citi pamatdarbības ieņēmumi:

Izdevumu atgūšana

34

0

2

24

(1)

59

Ieņēmumi no admin. darbības

1

0

0

0

0

1

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

5

0

87

(1)

(1)

90

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

40

40

0

0

89

89

23

23

(2)

(2)

150

150

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(102)

(102)

(72)

(72)

(342)

(342)

(80)

(80)

(32)

(32)

(628)

(628)

Personāla izdevumi

(15)

(65)

(165)

(49)

(24)

(318)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

1

0

0

0

0

1

Citi administratīvie izdevumi

(88)

(7)

(177)

(31)

(8)

(311)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(2 876)

(2 876)

(11)

(11)

(1 091)

(1 091)

(863)

(863)

(1 148)

(1 148)

(5 989)

(5 989)

Tieša centralizēta pārvaldība

(1 729)

(6)

(782)

(485)

(570)

(3 572)

Netieša centralizēta pārvaldība

(350)

0

(19)

(53)

0

(422)

Decentralizēta pārvaldība

(218)

0

(37)

(270)

0

(525)

Dalīta pārvaldība

83

0

0

0

0

83

Kopīga pārvaldība

(662)

(5)

(252)

(54)

(577)

(1 550)

Citi pamatdarbības izdevumi

0

0

(1)

(1)

(1)

(3)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(2 978)

(83)

(1 433)

(943)

(1 180)

(6 617)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(2 938)

(2 938)

(83)

(83)

(1 344)

(1 344)

(920)

(920)

(1 182)

(1 182)

(6 467)

(6 467)

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

| miljonos EUR |
| --- |
| | Prese un saziņa | Krāpšanas apkarošanas birojs | Koordinācija | Personāls un administrācija | Eurostat | Budžets | Audits | Valodas | Citi | Dienesti un citi kopā |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi: | | | | | | | | | | |
| Izdevumu atgūšana | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Ieņēmumi no admin. darbības | 0 | 7 | 2 | 829 | 0 | 56 | 0 | 98 | 0 | 992 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | (2) | 5 | 1 | 53 | 0 | 9 | 0 | 47 | 327 | 440 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | (1) | 12 | 3 | 882 | 0 | 65 | 0 | 145 | 327 | 1 433 |
| Administratīvie izdevumi: | (124) | (51) | (184) | (1 424) | (91) | (58) | (11) | (441) | 39 | (2 345) |
| Personāla izdevumi | (79) | (38) | (159) | (632) | (70) | (45) | (10) | (358) | 39 | (1 352) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (2) | (1) | 0 | (109) | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | (113) |
| Citi administratīvie izdevumi | (43) | (12) | (25) | (683) | (21) | (13) | (1) | (82) | 0 | (880) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (124) | (22) | (2) | (14) | (32) | (341) | 0 | (16) | (273) | (824) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (90) | (22) | 0 | (12) | (32) | (3) | 0 | 0 | 0 | (159) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (34) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 0 | 0 | (2) | (2) | 0 | (341) | 0 | (16) | (273) | (634) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (248) | (73) | (186) | (1 438) | (123) | (399) | (11) | (457) | (234) | (3 169) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (249) | (61) | (183) | (556) | (123) | (334) | (11) | (312) | 93 | (1 736) |

miljonos EUR

Prese un saziņa

Krāpšanas apkarošanas birojs

Koordinācija

Personāls un administrācija

Eurostat

Budžets

Audits

Valodas

Citi

Dienesti un citi kopā

Citi pamatdarbības ieņēmumi:

Izdevumu atgūšana

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Ieņēmumi no admin. darbības

0

7

2

829

0

56

0

98

0

992

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

(2)

5

1

53

0

9

0

47

327

440

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

(1)

(1)

12

12

3

3

882

882

0

0

65

65

0

0

145

145

327

327

1 433

1 433

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(124)

(124)

(51)

(51)

(184)

(184)

(1 424)

(1 424)

(91)

(91)

(58)

(58)

(11)

(11)

(441)

(441)

39

39

(2 345)

(2 345)

Personāla izdevumi

(79)

(38)

(159)

(632)

(70)

(45)

(10)

(358)

39

(1 352)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(2)

(1)

0

(109)

0

0

0

(1)

0

(113)

Citi administratīvie izdevumi

(43)

(12)

(25)

(683)

(21)

(13)

(1)

(82)

0

(880)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(124)

(124)

(22)

(22)

(2)

(2)

(14)

(14)

(32)

(32)

(341)

(341)

0

0

(16)

(16)

(273)

(273)

(824)

(824)

Tieša centralizēta pārvaldība

(90)

(22)

0

(12)

(32)

(3)

0

0

0

(159)

Netieša centralizēta pārvaldība

(34)

0

0

0

0

0

0

0

0

(34)

Dalīta pārvaldība

0

0

0

0

0

3

0

0

0

3

Citi pamatdarbības izdevumi

0

0

(2)

(2)

0

(341)

0

(16)

(273)

(634)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(248)

(73)

(186)

(1 438)

(123)

(399)

(11)

(457)

(234)

(3 169)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(249)

(249)

(61)

(61)

(183)

(183)

(556)

(556)

(123)

(123)

(334)

(334)

(11)

(11)

(312)

(312)

93

93

(1 736)

(1 736)

4.   PASKAIDROJUMI PAR NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATU

4.1.   NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un naudas ekvivalentus un ES vajadzības izmantot šīs naudas plūsmas.

Naudas plūsmas pārskats ir sagatavots, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts, ņemot vērā ietekmi, kādu rada bezskaidras naudas darījumi, atlikti vai uzkrāti iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumi vai maksājumi un ieņēmumu vai izdevumu posteņi saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato Eiropas Savienības pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Šajā naudas plūsmas pārskatā parādītas tās naudas plūsmas periodā, kas klasificētas pēc pamatdarbības un ieguldījumu darbības (ES nav finansēšanas darbības).

4.2.   PAMATDARBĪBA

PAMATDARBĪBA

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība. Pamatdarbībā ir ietverti arī tādi ieguldījumi kā EIF, ERAB un riska kapitāla fondi. Šīs darbības mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā.

4.3.   IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

Ieguldījumu darbība ir nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu iegāde un atsavināšana un citi ieguldījumi, kuri nav iekļauti naudas ekvivalentos. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.

5.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

5.1.   IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Saņemtās garantijas: | | |
| Izpildes garantijas | 337 | 300 |
| Citas garantijas | 43 | 34 |
| Citi iespējamie aktīvi | 14 | 19 |
| Kopā | 394 | 353 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Saņemtās garantijas:

Izpildes garantijas

337

300

Citas garantijas

43

34

Citi iespējamie aktīvi

14

19

Kopā

394

353

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar ES.

5.2.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

| miljonos EUR |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Piešķirtās garantijas | 5.2.1. | 22 317 | 24 394 |
| Soda naudas | 5.2.2. | 6 378 | 8 951 |
| ELGF, lauku attīstība, pirmspievienošanās | 5.2.3. | 1 188 | 2 345 |
| Kohēzijas politika | 5.2.4. | 546 | 318 |
| Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi | 5.2.5. | 91 | 251 |
| Citas iespējamās saistības | | 1 | 2 |
| Kopā | | 30 521 | 36 261 |
| Visas iespējamās saistības, izņemot saistībā ar soda naudām, tiks finansētas (ja pienāks to termiņš) no ES budžeta turpmākajos gados. |

miljonos EUR

Pask.

31.12.2012.

31.12.2011.

Piešķirtās garantijas

5.2.1.

5.2.1.

22 317

24 394

Soda naudas

5.2.2.

5.2.2.

6 378

8 951

ELGF, lauku attīstība, pirmspievienošanās

5.2.3.

5.2.3.

1 188

2 345

Kohēzijas politika

5.2.4.

5.2.4.

546

318

Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi

5.2.5.

5.2.5.

91

251

Citas iespējamās saistības

1

2

Kopā

30 521

36 261

Visas iespējamās saistības, izņemot saistībā ar soda naudām, tiks finansētas (ja pienāks to termiņš) no ES budžeta turpmākajos gados.

Visas iespējamās saistības, izņemot saistībā ar soda naudām, tiks finansētas (ja pienāks to termiņš) no ES budžeta turpmākajos gados.

5.2.1.   
  Piešķirtās garantijas

Piešķirtās garantijas

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Par aizdevumiem, kas izsniegti no EIB pašu resursiem: |
| 65 % garantija | 18 683 | 20 362 |
| 70 % garantija | 1 654 | 1 992 |
| 75 % garantija | 383 | 534 |
| 100 % garantija | 594 | 724 |
| Kopā | 21 314 | 23 612 |
| Citas piešķirtās garantijas | 1 003 | 782 |
| Kopā | 22 317 | 24 394 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Par aizdevumiem, kas izsniegti no EIB pašu resursiem:

Par aizdevumiem, kas izsniegti no EIB pašu resursiem:

65 % garantija

18 683

20 362

70 % garantija

1 654

1 992

75 % garantija

383

534

100 % garantija

594

724

Kopā

21 314

23 612

Citas piešķirtās garantijas

Citas piešķirtās garantijas

1 003

1 003

782

782

Kopā

22 317

24 394

ES budžets garantē aizdevumus, ko trešām valstīm parakstījusi un piešķīrusi EIB no pašu resursiem 2012. gada 31. decembrī (tostarp aizdevumus, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās). Tomēr ES garantija ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma: 65 % (saskaņā ar mandātu 2000.–2007. gadam) , 70 %, 75 % vai 100 %. Saskaņā ar mandātu 2007.–2013. gadam ES garantija ir ierobežota un nepārsniedz 65 % no aizdevumu atlikuma, nevis atļautajām kredītlīnijām. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija summu sedz pilnībā. Nenokārtotā kopējā summa 2012. gada 31. decembrī bija EUR 21 314 miljoni, tādējādi tas ir maksimālais risks, kas rodas ES.

Summā, kas pārsniedz 2011. gadam noteiktos 65 % no garantijas, nav ņemta vērā starpība, aprēķinot summas saskaņā ar 2000.–2007. gada un 2007.–2013. gada mandātu. Ja summa 2011. gadam būtu aprēķināta, pamatojoties uz šādu diferencēšanu, būtu jāuzrāda EUR 17 423 miljoni.

Citas piešķirtās garantijas galvenokārt attiecas uz Riska dalīšanas finanšu mehānismu (EUR 948 miljoni) un Aizdevumu garantijas instrumentu TEN-T projektiem (EUR 39 miljoni). Sīkāku informāciju par minētajiem mehānismiem skatīt 2.4. paskaidrojumā.

TEN-T

2.4

5.2.2.   
  Soda naudas

Soda naudas

Šīs summas attiecas uz soda naudām, kuras uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem un par kurām ir veikts pagaidu maksājums, un tie ir vai nu pārsūdzēti, vai nav zināms, vai tiks pārsūdzēti. Iespējamās saistības tiks saglabātas, līdz Tiesa pieņems galīgo lēmumu lietā. Saņemtie procenti par pagaidu maksājumiem ir iekļauti gada saimnieciskās darbības rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu nenoteiktās Komisijas īpašumtiesības uz šīm summām.

5.2.3.   
  ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās

ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF atbilstības lēmumiem un finanšu korekcijām attiecībā uz lauku attīstības un pirmspievienošanās atbalstu līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas sekmīgas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no Tiesas procesa ilguma.

5.2.4.   
  Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politikas darbībām, attiecībā uz kurām vēl nav noteikts mutiskās uzklausīšanas datums vai sniegts Tiesas spriedums.

5.2.5.   
  Tiesas prāvas un citi strīdi

Tiesas prāvas un citi strīdi

Šī izdevumu kategorija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret Komisiju par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un novērtētiem tiesu izdevumiem. Jāņem vērā, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jānorāda iestādes veikts pietiekami nopietns tiesību normas pārkāpums, ar ko paredz tiesību piešķiršanu personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.

5.3.   CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

5.3.1.   
  Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Saistības vēl neizlietotās apropriācijās | 175 853 | 165 236 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

175 853

165 236

Norādītā summa ir budžeta saistību atlikums (RAL, Reste à Liquider), no kuras atskaitītas saistītās summas, kuras jau iekļautas izdevumos 2012. gada finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta saistību atlikums (RAL, Reste à Liquider) ir summa, kas attiecas uz atvērtām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atbrīvojumi. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām. Budžeta saistību kopējais atlikums 2012. gada 31. decembrī bija EUR 217 810 miljoni (EUR 207 443 miljoni 2011. gadā).

RAL

Reste à Liquider

RAL

Reste à Liquider

5.3.2.   
  Nozīmīgas juridiskās saistības

Nozīmīgas juridiskās saistības

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Strukturālās darbības | 71 775 | 142 916 |
| Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm | 264 | 264 |
| Zvejas nolīgumi | 173 | 37 |
| Galileo programma | 143 | 320 |
| GMES programma | 233 | 400 |
| TEN-T | 1 331 | 3 416 |
| Citas līgumsaistības | 3 884 | 4 493 |
| Kopā | 77 803 | 151 846 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Strukturālās darbības

71 775

142 916

Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm

264

264

Zvejas nolīgumi

173

37

Galileo programma

143

320

GMES programma

233

400

TEN-T

1 331

3 416

Citas līgumsaistības

3 884

4 493

Kopā

77 803

151 846

Šīs saistības izveidojušās tāpēc, ka ES noslēgusi ilgtermiņa līgumus saistībā ar summām, kuras budžetā nesedz saistību apropriācijas. Tās var būt saistītas ar daudzgadu programmām, piemēram, strukturālas darbības vai summas, kuras ES ir apņēmusies izmaksāt nākotnē saskaņā ar bilances datumā pastāvošiem administratīviem līgumiem (piemēram, saistībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu kā apsardze, uzkopšana utt., kā arī līgumsaistības attiecībā uz konkrētiem projektiem, piemēram, būvdarbiem).

Strukturālās darbības

Strukturālās darbības

Tabulā ir sniegts salīdzinājums starp juridiskajām saistībām, kuras vēl nav paredzētas budžetā, un maksimālajām saistībām attiecībā uz summām, kuras paredzētas 2007.–2013. gada finanšu shēmā.

| miljonos EUR |
| --- |
| | Finanšu plāna summas 2007.–2013. gads
  (A) | Juridiskās saistības
  (B) | Budžeta saistības 2007.–2011. gads
  (C) | Juridiskās saistības mīnus budžeta saistības
  (=B-C) | Maksimālās saistības
  (=A-C) |
| Struktūrfondi | 347 552 | 347 521 | 293 050 | 54 471 | 54 502 |
| Dabas resursi | 100 549 | 100 539 | 85 058 | 15 481 | 15 491 |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 11 255 | 9 895 | 9 473 | 422 | 1 782 |
| Kopā | 459 356 | 457 955 | 387 581 | 70 374 | 71 775 |

miljonos EUR

Finanšu plāna summas 2007.–2013. gads

(A)

Juridiskās saistības

(B)

Budžeta saistības 2007.–2011. gads

(C)

Juridiskās saistības mīnus budžeta saistības

(=B-C)

Maksimālās saistības

(=A-C)

Struktūrfondi

347 552

347 521

293 050

54 471

54 502

Dabas resursi

100 549

100 539

85 058

15 481

15 491

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

11 255

9 895

9 473

422

1 782

Kopā

459 356

457 955

387 581

70 374

71 775

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Šīs saistības attiecas uz finanšu protokoliem, kas noslēgti ar Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav dalībvalstis. Summa, kas šeit ietverta, ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, kaut arī patlaban notiek izbeigšanas procedūra.

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Tās ir saistības, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem.

Galileo programma

Galileo programma

Šīs summas ir paredzētas Galileo programmai, lai attīstītu Eiropas Globālo navigācijas satelītu sistēmu —skatīt arī 2.2. paskaidrojumu.

Galileo

2.2.

GMES programma

GMES programma

Komisija ir noslēgusi līgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru 2008.–2013. gadam par Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) kosmosa komponenta īstenošanu. Kopējā orientējošā summa minētajam periodam ir EUR 728 miljoni.

GMES

TEN-T saistības

TEN-T saistības

Šī summa attiecas uz Eiropas transporta tīklu (TEN-T) 2007.–2013. gadam. Programma attiecas uz projektiem, kuri ir izstrādāti, lai uzlabotu Eiropas transporta tīklu un atbalstītu gan infrastruktūras projektus, gan pētniecības un novatoriskuma projektus, veicinot jaunu tehnoloģiju un novatorisku procesu ieviešanu jaunā transporta infrastruktūrā. Kopējā orientējošā summa šai programmai ir EUR 7 900 miljoni.

TEN-T

Mazākas juridiskās saistības attiecībā uz TEN-T rada gan mazākas juridiskās saistības pēc lēmumu pieņemšanas par budžeta grozījumiem, gan lielākas budžeta saistības.

TEN-T

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Lielākās šeit iekļautās summas ir saistītas ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras iepirkumu organizēšanas vienošanos ITER projekta ietvaros un Parlamenta būvniecības līgumiem.

ITER

6.   ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA

6.1.   PAMATINFORMĀCIJA

PAMATINFORMĀCIJA

Svarīgs apsvērums ES budžeta izpildē ir nepieciešamība nodrošināt atbilstīgu mehānismu kļūdu, pārkāpumu un krāpšanas nepieļaušanai vai konstatēšanai un pienācīgai labošanai. Šī paskaidrojuma nolūks ir sniegt 1) pārskatu par preventīviem un korekcijas mehānismiem, kuri iekļauti piemērojamos tiesību aktos, sīki nosakot procesu ES struktūru un dalībvalstu konstatēto kļūdu, pārkāpumu un krāpšanas noteikšanai un novēršanai, un 2) labāko aplēsi par kopējām summām, lai parādītu, kā tiek aizsargāts ES budžets.

Turpmāk sniegtā informācija attiecas ne tikai uz ES mērogā veiktām darbībām, bet arī uz dalībvalstu veiktajām korekcijām saskaņā ar dalīto pārvaldību pēc pašu veiktās kontroles un revīzijas (tikai par plānošanas periodu 2007.–2013. gadam, jo par iepriekšējiem plānošanas periodiem dalībvalstu sniegtie dati nav pilnīgi un/vai ticami). Korekcijas nav grāmatotas Komisijas grāmatvedības sistēmā, jo dalībvalstis vairumā gadījumu var atkārtoti izmantot šīs summas citiem atbilstīgiem izdevumiem. Dalībvalstu sniegtie skaitļi norādīti 6.7. tabulā.

6.7.

Sīkāka informācija par turpmāk uzrādītajām summām un iesaistītajiem procesiem atrodama īpašā paziņojumā, ko Komisija sagatavo un nosūta iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, un Revīzijas palātai katru gadu septembrī, sākot no 2013. gada; tas ir pieejams Budžeta ĢD tīmekļa vietnē.

6.2.   EIROPAS KOMISIJAS PREVENTĪVIE MEHĀNISMI

EIROPAS KOMISIJAS PREVENTĪVIE MEHĀNISMI

Saskaņā ar tiešo pārvaldību preventīvas darbības nozīmē arī to, ka atbildīgie dienesti veic pārbaudes par saņēmēju pieprasīto izdevumu atbilstību. Šāda ex-ante kontrole ir iestrādāta programmu pārvaldības procesos, un tās nolūks ir saņemt pamatotu apliecinājumu par veikto izdevumu likumību un pareizību. Komisijas dienesti arī var sniegt norādes, īpaši par līguma jautājumiem, lai nodrošinātu finansējuma pareizu un efektīvu pārvaldību un samazinātu pārkāpuma risku.

ex-ante

Saskaņā ar dalīto pārvaldības metodi (t. i., izdevumi saistībā ar lauksaimniecību un kohēzijas politiku) dalībvalstis visā izdevumu veikšanas laikā galvenokārt atbild par to, lai no ES budžeta veiktie izdevumi būtu likumīgi un pareizi. Preventīvi mehānismi arī pastāv Komisijas līmenī, kad tā veic savu uzraudzības funkciju. Komisija drīkst:

| — | pārtraukt maksājumu termiņu uz laiku, kas nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus, 2007.–2013. gada programmām, ja:






  a) | ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts pārvaldības un kontroles sistēmu darbībā pastāv nozīmīgs trūkums; |
| --- | --- | --- |

—

pārtraukt maksājumu termiņu uz laiku, kas nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus, 2007.–2013. gada programmām, ja:

pārtraukt

a)

ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts pārvaldības un kontroles sistēmu darbībā pastāv nozīmīgs trūkums;

| b) | Komisijas dienestiem jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad tiek saņemta informācija par to, ka izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav labots. |
| --- | --- |

b)

Komisijas dienestiem jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad tiek saņemta informācija par to, ka izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav labots.

| — | apturēt visus starpposma maksājumus dalībvalstij par 2007.–2013. gada programmām vai kādu to daļu šādos trīs gadījumos:






  a) | ja ir pierādījumi, ka programmas pārvaldības un kontroles sistēmā pastāv nopietns trūkums un dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos korektīvos pasākumus; |
| --- | --- | --- |

—

apturēt visus starpposma maksājumus dalībvalstij par 2007.–2013. gada programmām vai kādu to daļu šādos trīs gadījumos:

apturēt

a)

ja ir pierādījumi, ka programmas pārvaldības un kontroles sistēmā pastāv nopietns trūkums un dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos korektīvos pasākumus;

| b) | ja izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav labots; |
| --- | --- |

b)

ja izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav labots;

| c) | ja dalībvalsts ir nopietni pārkāpusi savus pienākumus saistībā ar pārvaldību un kontroli. |
| --- | --- |

c)

ja dalībvalsts ir nopietni pārkāpusi savus pienākumus saistībā ar pārvaldību un kontroli.

Ja dalībvalsts neveic nepieciešamos pasākumus, Komisija var pieņemt lēmumu piemērot finanšu korekciju. Apturētās un pārtrauktās summas norādītas 6.4.1. paskaidrojumā turpmāk.

6.4.1.

6.3.   EIROPAS KOMISIJAS KOREKTĪVIE MEHĀNISMI

EIROPAS KOMISIJAS KOREKTĪVIE MEHĀNISMI

6.3.1.   
  Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas

Saskaņā ar dalīto pārvaldību dalībvalstis galvenokārt atbild par saņēmēju pieļautu kļūdu, pārkāpumu vai krāpšanas novēršanu, konstatēšanu un labošanu, savukārt Komisija nodrošina vispārējo uzraudzību. Ja nopietni pārkāpumi dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmās ir izraisījuši vai var izraisīt atsevišķu vai sistēmisku kļūdu, pārkāpumu vai krāpšanu, Komisija var piemērot finanšu korekcijas. Finanšu korekcijas procedūras trīs galvenie posmi ir šādi:

Finanšu korekcijas

| 1) | nepabeigtās
  finanšu korekcijas: uz šīm korekcijām attiecas pārmaiņas, jo dalībvalstis vēl nav tām oficiāli piekritušas; piemēram, ir pabeigta revīzija, bet Komisija joprojām nevar vienoties ar attiecīgo dalībvalsti; |
| --- | --- |

1)

nepabeigtās
  finanšu korekcijas: uz šīm korekcijām attiecas pārmaiņas, jo dalībvalstis vēl nav tām oficiāli piekritušas; piemēram, ir pabeigta revīzija, bet Komisija joprojām nevar vienoties ar attiecīgo dalībvalsti;

nepabeigtās

finanšu korekcijas

| 2) | apstiprinātās vai izlemtās
  finanšu korekcijas: šīs ir galīgās summas, un tas nozīmē, ka attiecīgā dalībvalsts tās apstiprinājusi (t. i., piekritusi) vai ir pieņemts Komisijas lēmums. Tās uzrādītas 6.4.2.1. tabulās turpmāk; |
| --- | --- |

2)

apstiprinātās vai izlemtās
  finanšu korekcijas: šīs ir galīgās summas, un tas nozīmē, ka attiecīgā dalībvalsts tās apstiprinājusi (t. i., piekritusi) vai ir pieņemts Komisijas lēmums. Tās uzrādītas 6.4.2.1. tabulās turpmāk;

apstiprinātās vai izlemtās

finanšu korekcijas

6.4.2.1.

| 3) | īstenotās
  finanšu korekcijas: šīs summas rāda procesa pēdējo posmu, kad situācija, kad pastāv nepamatoti izdevumi, tiek noteikti koriģēta. Nozaru regulējuma sistēmās ir paredzēti vairāki korekcijas mehānismi. Šie skaitļi uzrādīti 6.4.2.2. un 6.4.3.1. tabulā turpmāk. |
| --- | --- |

3)

īstenotās
  finanšu korekcijas: šīs summas rāda procesa pēdējo posmu, kad situācija, kad pastāv nepamatoti izdevumi, tiek noteikti koriģēta. Nozaru regulējuma sistēmās ir paredzēti vairāki korekcijas mehānismi. Šie skaitļi uzrādīti 6.4.2.2. un 6.4.3.1. tabulā turpmāk.

īstenotās

finanšu korekcijas

6.4.2.2.

6.4.3.1.

6.3.2.   
  Līdzekļu atgūšana

Līdzekļu atgūšana

Saskaņā ar tiešo pārvaldību un atbilstīgi Finanšu regulai rīkojumus atgūt līdzekļus sagatavo kredītrīkotājs par nepamatoti izmaksātām summām. Līdzekļi tiek atgūti, izmantojot tiešu bankas pārvedumu, ko veic debitors (piemēram, dalībvalsts), vai kompensējot šo summu ar citām summām, kuras Komisija ir parādā debitoram. Saskaņā ar Finanšu regulu pastāv papildu procedūras, lai nodrošinātu piedziņu laikā nesamaksātiem rīkojumiem atgūt līdzekļus, un uz tām attiecas īpaši pasākumi, kurus pēc tam veic Komisijas grāmatvedis.

Saskaņā ar dalīto pārvaldību lauksaimniecības izdevumiem dalībvalstīm ir pienākums konstatēt kļūdas un pārkāpumus un atgūt nepamatoti samaksātās summas atbilstīgi valsts noteikumiem un procedūrām. Saistībā ar ELGF no saņēmēja atgūtās summas tiek ieskaitītas Komisijai pēc tam, kad dalībvalsts atskaitījusi (vidēji) 20 %, un Komisija to grāmato kā ieņēmumus. Attiecībā uz ELFLA atgūstamos līdzekļus atskaita no nākamā maksājuma pieprasījuma pirms tā nosūtīšanas Komisijas dienestiem, un tāpēc attiecīgo summu var atkārtoti izlietot programmai. Ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus vai tā savā darbībā nav uzcītīga, Komisija var izlemt iejaukties un noteikt attiecīgajai dalībvalstij finanšu korekcijas. Kohēzijas politikas jomā dalībvalstis (nevis Komisija) ir galvenokārt atbildīgas par to, lai no saņēmējiem tiktu atgūtas nepamatoti izmaksātās summas, kurām vajadzības gadījumā ir pieskaitīti procenti par novēlotu maksājumu. Šajā paskaidrojumā informācijas nolūkā ir uzrādītas dalībvalstu atgūtās summas, papildus Komisijas piemērotajām finanšu korekcijām. Par 2007.–2013. gadu dalībvalstīm ir juridiski noteikts pienākums sniegt Komisijai skaidrus un strukturētus datus par izmantotajām līdzfinansējuma summām, pirms ir pabeigta atgūšanas procedūra valsts līmenī, un par summām, kas valsts līmenī ir faktiski atgūtas no saņēmējiem.

6.3.3.   
  Neizmantotu priekšfinansējuma summu atgūšana

Neizmantotu priekšfinansējuma summu atgūšana

Gandrīz visās jomās ES veic priekšfinansējumu vai avansa maksājumu saņēmējiem. Atbilstīgi 1.5.7. paskaidrojumam šie maksājumi ir paredzēti tam, lai nodrošinātu saņēmējam naudas avansu vai apgrozāmos līdzekļus. Ja saņēmējs nav izmantojis (iztērējis) pilnībā visu no ES saņemto priekšfinansējumu, Komisijas dienesti izdod rīkojumu atgūt līdzekļus, lai nodrošinātu, ka naudas summas tiek atdotas ES budžetam. Šī procedūra ir nozīmīgs solis ES kontroles sistēmā, lai nodrošinātu, ka saņēmējs nepatur naudas pārpalikumu, ja tam nav izdevumu pamatojuma, tādējādi tiek veicināta ES budžeta aizsardzība. Atgūtās summas uzrādītas 6.5. tabulā turpmāk.

1.5.7.

6.5.

Neizmantotu priekšfinansējuma summu atgūšanu nevajadzētu jaukt ar nepareizu izdevumu atgūšanu. Ja Komisijas dienesti konstatē un atgūst šādus izdevumus saistībā ar izmaksātām priekšfinansējuma summām, tās tiek iekļautas parastajā finanšu korekcijā vai atgūšanas procesos, kā aprakstīts 6.3.1. un 6.3.2. paskaidrojumā.

Neizmantotu

6.3.1.

6.3.2

6.3.4.   
  Pašu resursu ieņēmumi — atgūšana

Pašu resursu ieņēmumi — atgūšana

Saistībā ar pašu resursu ieņēmumiem, kuri ir liels ES budžeta finansējuma avots, līdzekļu atgūšana ir saistīta ar turpmākām darbībām saistībā ar: Eiropas Komisijas pārbaužu ziņojumiem, Revīzijas palātas revīzijām, finanšu atbildības lietām, kas rodas dalībvalstu administratīvu kļūdu dēļ vai tādēļ, ka dalībvalstis pietiekami efektīvi neveic līdzekļu atgūšanu, pārkāpuma procedūrām, Tiesas nolēmumiem un arī summām, kas rodas no dalībvalstu spontāniem maksājumiem un procentiem par kavētiem maksājumiem saistībā ar pašu resursiem. Šīs summas ir uzrādītas 6.6. tabulā.

6.6.

6.4.   PREVENTĪVO UN KOREKTĪVO MEHĀNISMU FINANŠU IETEKME

PREVENTĪVO UN KOREKTĪVO MEHĀNISMU FINANŠU IETEKME

6.4.1.   
  Pārtrauktie un apturētie maksājumi 2012. gadā

Pārtrauktie un apturētie maksājumi 2012. gadā

Pārtrauktie maksājumi

Pārtrauktie maksājumi

Tabulās turpmāk parādīts ERAF, Kohēzijas fonds, ESF un EZF, skatot pārtraukto maksājumu attīstību gan skaita, gan summu ziņā. Sākuma atlikumā iekļautas visas lietas, kas joprojām bija atvērtas 2011. gada beigās, neatkarīgi no tā, kurā gadā par maksājuma pārtraukšanu tika paziņots dalībvalstij (šī iemesla dēļ daži skaitļi nav tieši salīdzināmi ar skaitļiem, kuri tika uzrādīti 2011. gada finanšu pārskatos). Jaunās lietas attiecas tikai uz tiem pārtrauktajiem maksājumiem, par kuriem paziņots 2012. gadā. Slēgtās lietas rāda gadījumus, kad izmaksu pieprasījumu maksājumi atsākās 2012. gadā, neatkarīgi no tā, kurā gadā tika pārtraukti maksājumi. Lietas, kas joprojām ir atvērtas 2012. gada beigās, rāda gadījumus, kad maksājumu pārtraukšana joprojām ir spēkā 2012. gada 31. decembrī, t. i., izmaksu pieprasījuma maksājums joprojām ir pārtraukts un tiek gaidīts, ka attiecīgā dalībvalsts veiks korektīvus pasākumus.

| miljonos EUR |
| --- |
| 2007.–2013. gada plānošanas periods | ERAF/ Kohēzijas fonds |
| Atvērtās lietas kopā 31.12.2011. | Jaunas lietas 2012. gadā | Slēgtas lietas 2012. gadā | Atvērtās lietas kopā 31.12.2012. |
| Dalībvalsts | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa |
| Vācija | 3 | 17 | 2 | 163 | | | 5 | 180 |
| Spānija | | | 49 | 1 495 | 41 | 1 319 | 8 | 176 |
| Francija | | | 6 | 51 | 5 | 24 | 1 | 27 |
| Itālija (8) | 10 | 265 | 20 | 1 122 | 19 | 860 | 11 | 526 |
| Latvija | | | 5 | 94 | 5 | 94 | 0 | 0 |
| Lietuva | | | 4 | 164 | 4 | 164 | 0 | 0 |
| Ungārija | | | 3 | 55 | | | 3 | 55 |
| Polija | | | 5 | 605 | | | 5 | 605 |
| Rumānija | | | 1 | 41 | | | 1 | 41 |
| Slovēnija | | | 1 | 6 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Slovākija | 2 | 71 | | | 2 | 71 | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | | | 1 | 22 | | | 1 | 22 |
| Pārrobežu | | | 11 | 59 | 8 | 52 | 3 | 6 |
| Kopā | 15 | 353 | 108 | 3 878 | 85 | 2 592 | 38 | 1 639 |

miljonos EUR

2007.–2013. gada plānošanas periods

ERAF/ Kohēzijas fonds

Atvērtās lietas kopā 31.12.2011.

Jaunas lietas 2012. gadā

Slēgtas lietas 2012. gadā

Atvērtās lietas kopā 31.12.2012.

Dalībvalsts

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Vācija

3

17

2

163

5

5

180

180

Spānija

49

1 495

41

1 319

8

8

176

176

Francija

6

51

5

24

1

1

27

27

Itālija (8)

8

10

265

20

1 122

19

860

11

11

526

526

Latvija

5

94

5

94

0

0

0

0

Lietuva

4

164

4

164

0

0

0

0

Ungārija

3

55

3

3

55

55

Polija

5

605

5

5

605

605

Rumānija

1

41

1

1

41

41

Slovēnija

1

6

1

6

0

0

0

0

Slovākija

2

71

2

71

0

0

0

0

Apvienotā Karaliste

1

22

1

1

22

22

Pārrobežu

11

59

8

52

3

3

6

6

Kopā

15

353

108

3 878

85

2 592

38

1 639

Papildus šīm procedūrām 2012. gadā tika nosūtītas 119 brīdinājuma vēstules (gadījumos, kad nav maksājuma prasījuma) saistībā ar ERAF, tādējādi veicinot nepareizu izmaksu novēršanu.

| miljonos EUR |
| --- |
| 2007.–2013. gada plānošanas periods | ESF |
| Atvērtās lietas kopā 31.12.2011. | Jaunas lietas 2012. gadā | Slēgtas lietas 2012. gadā | Atvērtās lietas kopā 31.12.2012. |
| Dalībvalsts | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa |
| Čehija | | | 1 | 47 | | | 1 | 47 |
| Vācija | | | 5 | 165 | 4 | 145 | 1 | 19 |
| Spānija | 2 | 10 | 8 | 159 | 9 | 160 | 1 | 9 |
| Francija | 2 | 25 | 9 | 142 | 4 | 91 | 7 | 76 |
| Itālija | 4 | 53 | 7 | 207 | 6 | 231 | 5 | 30 |
| Latvija | | | 2 | 26 | 2 | 26 | 0 | 0 |
| Lietuva | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Rumānija | | | 1 | 21 | 1 | 21 | 0 | 0 |
| Slovākija | | | 1 | 45 | 1 | 45 | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 2 | 234 | 2 | 69 | 4 | 303 | 0 | 0 |
| Kopā | 10 | 323 | 37 | 881 | 32 | 1 023 | 15 | 181 |

miljonos EUR

2007.–2013. gada plānošanas periods

ESF

Atvērtās lietas kopā 31.12.2011.

Jaunas lietas 2012. gadā

Slēgtas lietas 2012. gadā

Atvērtās lietas kopā 31.12.2012.

Dalībvalsts

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Čehija

1

47

1

1

47

47

Vācija

5

165

4

145

1

1

19

19

Spānija

2

10

8

159

9

160

1

1

9

9

Francija

2

25

9

142

4

91

7

7

76

76

Itālija

4

53

7

207

6

231

5

5

30

30

Latvija

2

26

2

26

0

0

0

0

Lietuva

1

1

1

1

0

0

0

0

Rumānija

1

21

1

21

0

0

0

0

Slovākija

1

45

1

45

0

0

0

0

Apvienotā Karaliste

2

234

2

69

4

303

0

0

0

0

Kopā

10

323

37

881

32

1 023

15

181

| miljonos EUR |
| --- |
| 2007.–2013. gada plānošanas periods | EZF |
| Atvērtās lietas kopā 31.12.2011. | Jaunas lietas 2012. gadā | Slēgtas lietas 2012. gadā | Atvērtās lietas kopā 31.12.2012. |
| Dalībvalsts | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa |
| Čehija | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Dānija | 1 | 0 | | | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Vācija | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 |
| Igaunija | 1 | 0 | 3 | 0 | | | 4 | 0 |
| Spānija | 1 | 62 | 2 | 32 | 2 | 84 | 1 | 9 |
| Francija | 2 | 3 | | | | | 2 | 3 |
| Itālija | | | 6 | 38 | | | 6 | 38 |
| Latvija | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Nīderlande | | | 3 | 8 | 3 | 8 | 0 | 0 |
| Polija | | | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Portugāle | | | 3 | 16 | 2 | 12 | 1 | 4 |
| Rumānija | | | 5 | 35 | | | 5 | 35 |
| Slovākija | | | 2 | 2 | | | 2 | 2 |
| Somija | 2 | 0 | 3 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Zviedrija | 1 | 0 | 2 | 6 | | | 3 | 6 |
| Apvienotā Karaliste | 1 | 34 | 4 | 7 | 2 | 33 | 3 | 8 |
| Kopā | 11 | 100 | 36 | 149 | 17 | 141 | 30 | 108 |

miljonos EUR

2007.–2013. gada plānošanas periods

EZF

Atvērtās lietas kopā 31.12.2011.

Jaunas lietas 2012. gadā

Slēgtas lietas 2012. gadā

Atvērtās lietas kopā 31.12.2012.

Dalībvalsts

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Čehija

1

1

1

1

0

0

0

0

Dānija

1

0

1

0

0

0

0

0

Vācija

2

1

2

2

1

1

Igaunija

1

0

3

0

4

4

0

0

Spānija

1

62

2

32

2

84

1

1

9

9

Francija

2

3

2

2

3

3

Itālija

6

38

6

6

38

38

Latvija

1

0

1

1

0

0

Nīderlande

3

8

3

8

0

0

0

0

Polija

1

2

1

2

0

0

0

0

Portugāle

3

16

2

12

1

1

4

4

Rumānija

5

35

5

5

35

35

Slovākija

2

2

2

2

2

2

Somija

2

0

3

0

5

1

0

0

0

0

Zviedrija

1

0

2

6

3

3

6

6

Apvienotā Karaliste

1

34

4

7

2

33

3

3

8

8

Kopā

11

100

36

149

17

141

30

108

Apturētie maksājumi

Apturētie maksājumi

Saistībā ar ERAF un Kohēzijas fondu lēmums par maksājumu apturēšanu tika pieņemts attiecībā uz divām programmām Vācijā un Itālijā. Abos gadījumos maksājumu apturēšana joprojām bija spēkā 2012. gada 31. decembrī. Saistībā ar ESF 2012. gadā tika pieņemti divi lēmumi par maksājumu apturēšanu: attiecībā uz Čehiju un Slovākiju. Maksājumu apturēšana Čehijai joprojām bija spēkā 2012. gada 31. decembrī. Saistībā ar EZF 2012. gadā netika pieņemts neviens lēmums par maksājumu apturēšanu.

ERAF

Kohēzijas fondu

ESF

EZF

6.4.2.   
  2012. gadā veiktās finanšu korekcijas un atgūtās summas

2012. gadā veiktās finanšu korekcijas un atgūtās summas

6.4.2.1.   Finanšu korekcijas, kuras 2012. gadā tika apstiprinātas vai par kurām tika pieņemts lēmums

Finanšu korekcijas, kuras 2012. gadā tika apstiprinātas vai par kurām tika pieņemts lēmums

| miljonos EUR |
| --- |
| | Finanšu korekcijas | Atgūtās summas | Kopā 2012. gadā | Kopā 2011. gadā |
| Lauksaimniecība: |
| ELGF | 475 | 162 | 638 | 839 |
| Lauku attīstība | 76 | 145 | 221 | 228 |
| Kohēzijas politika: |
| ERAF | 958 | — | 958 | 424 |
| Kohēzijas fonds | 203 | — | 203 | 17 |
| ESF | 425 | — | 425 | 227 |
| ZVFI/EZF | 2 | — | 2 | 3 |
| ELFLA | 31 | 3 | 34 | 1 |
| Citi | — | 19 | 19 | 50 |
| Iekšpolitikas jomas | 1 | 252 | 253 | 270 |
| Ārpolitikas jomas | — | 107 | 107 | 107 |
| Administrācija (9) | — | 7 | 7 | 8 |
| Kopā pieņemti lēmumi /apstiprināti 2012. gadā | 2 172 | 695 | 2 867 | |
| Kopā pieņemti lēmumi/ apstiprināti 2011. gadā | 1 406 | 768 | | 2 174 |

miljonos EUR

Finanšu korekcijas

Atgūtās summas

Kopā 2012. gadā

Kopā 2011. gadā

Lauksaimniecība:

ELGF

ELGF

475

162

638

839

Lauku attīstība

Lauku attīstība

76

145

221

228

Kohēzijas politika:

ERAF

ERAF

958

—

958

424

Kohēzijas fonds

Kohēzijas fonds

203

—

203

17

ESF

ESF

425

—

425

227

ZVFI/EZF

ZVFI/EZF

2

—

2

3

ELFLA

ELFLA

31

3

34

1

Citi

Citi

—

19

19

50

Iekšpolitikas jomas

1

252

253

270

Ārpolitikas jomas

—

107

107

107

Administrācija (9)

9

—

7

7

8

Kopā pieņemti lēmumi /apstiprināti 2012. gadā

2 172

695

2 867

Kopā pieņemti lēmumi/ apstiprināti 2011. gadā

1 406

768

2 174

6.4.2.2.   2012. gadā īstenotās finanšu korekcijas un atgūtās summas

2012. gadā īstenotās finanšu korekcijas un atgūtās summas

| miljonos EUR |
| --- |
| | Finanšu korekcijas | Atgūtās summas | Kopā 2012. gadā | Kopā 2011. gadā |
| Lauksaimniecība: |
| ELGF | 610 | 161 | 771 | 621 |
| Lauku attīstība | 59 | 166 | 225 | 201 |
| Kohēzijas politika: |
| ERAF | 2 416 | — | 2 416 | 419 |
| Kohēzijas fonds | 207 | — | 207 | 115 |
| ESF | 430 | — | 430 | 178 |
| ZVFI/EZF | 1 | — | 1 | (90) |
| ELFLA | 17 | 3 | 20 | 1 |
| Citi | — | 11 | 11 | 48 |
| Iekšpolitikas jomas | 1 | 229 | 230 | 268 |
| Ārpolitikas jomas | — | 99 | 99 | 77 |
| Administrācija (10) | — | 9 | 9 | 2 |
| Kopā īstenotas 2012. gadā | 3 742 | 678 | 4 419 | |
| Kopā īstenotas 2011. gadā | 1 106 | 733 | | 1 840 |

miljonos EUR

Finanšu korekcijas

Atgūtās summas

Kopā 2012. gadā

Kopā 2011. gadā

Lauksaimniecība:

ELGF

ELGF

610

161

771

621

Lauku attīstība

Lauku attīstība

59

166

225

201

Kohēzijas politika:

ERAF

ERAF

2 416

—

2 416

419

Kohēzijas fonds

Kohēzijas fonds

207

—

207

115

ESF

ESF

430

—

430

178

ZVFI/EZF

ZVFI/EZF

1

—

1

(90)

ELFLA

ELFLA

17

3

20

1

Citi

Citi

—

11

11

48

Iekšpolitikas jomas

1

229

230

268

Ārpolitikas jomas

—

99

99

77

Administrācija (10)

10

—

9

9

2

Kopā īstenotas 2012. gadā

3 742

678

4 419

Kopā īstenotas 2011. gadā

1 106

733

1 840

6.4.2.3.   Finanšu korekcijas, kas 2012. gadā īstenotas saskaņā ar dalīto pārvaldību, dalījumā pa dalībvalstīm

Finanšu korekcijas, kas 2012. gadā īstenotas saskaņā ar dalīto pārvaldību, dalījumā pa dalībvalstīm

| miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | ELGF | Lauku attīstība | ERAF | Kohēzijas fonds | ESF | Citi | Kopā 2012. gadā | Kopā 2011. gadā |
| Beļģija | 0 | 3 | 0 | — | 11 | 0 | 14 | 1 |
| Bulgārija | 15 | 7 | 0 | 6 | 1 | — | 30 | 25 |
| Čehija | 0 | — | 116 | 8 | — | 0 | 125 | 6 |
| Dānija | 22 | — | 0 | — | — | — | 22 | 0 |
| Vācija | (16) | 3 | 23 | — | 0 | 0 | 10 | 1 |
| Igaunija | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 0 |
| Īrija | (1) | 10 | — | — | — | — | 9 | 2 |
| Grieķija | 85 | 5 | 0 | 13 | 159 | 0 | 262 | 448 |
| Spānija | 47 | 2 | 1 952 | 81 | 84 | 7 | 2 172 | 159 |
| Francija | 64 | 1 | 20 | — | 37 | 2 | 123 | 33 |
| Itālija | 209 | 0 | 57 | — | 3 | 7 | 275 | 50 |
| Kipra | 8 | 0 | — | — | — | 0 | 8 | 3 |
| Latvija | — | — | 1 | 1 | 9 | 0 | 12 | 0 |
| Lietuva | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| Luksemburga | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Ungārija | 6 | 0 | 0 | — | — | 0 | 6 | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nīderlande | 17 | 2 | 0 | — | — | 0 | 20 | 53 |
| Austrija | 1 | — | — | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Polija | 12 | 2 | 45 | 79 | 23 | 0 | 162 | 148 |
| Portugāle | 15 | 1 | 117 | 0 | — | 0 | 134 | 26 |
| Rumānija | 24 | 12 | 22 | — | 81 | — | 139 | 53 |
| Slovēnija | 0 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 4 |
| Slovākija | 0 | — | 29 | 17 | 11 | — | 57 | 5 |
| Somija | 1 | 0 | 0 | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Zviedrija | 72 | 2 | 0 | — | 0 | — | 74 | 3 |
| Apvienotā Karaliste | 27 | 4 | 4 | — | 12 | 2 | 50 | 44 |
| Interreg/pārrobežu | — | — | 24 | — | — | — | 24 | 1 |
| Kopā īstenotas | 610 | 59 | 2 416 | 207 | 430 | 19 | 3 742 | 1 106 |

miljonos EUR

Dalībvalsts

ELGF

Lauku attīstība

ERAF

Kohēzijas fonds

ESF

Citi

Kopā 2012. gadā

Kopā 2011. gadā

Beļģija

0

3

0

—

11

0

14

14

1

Bulgārija

15

7

0

6

1

—

30

30

25

Čehija

0

—

116

8

—

0

125

125

6

Dānija

22

—

0

—

—

—

22

22

0

Vācija

(16)

3

23

—

0

0

10

10

1

Igaunija

0

1

0

0

0

—

1

1

0

Īrija

(1)

10

—

—

—

—

9

9

2

Grieķija

85

5

0

13

159

0

262

262

448

Spānija

47

2

1 952

81

84

7

2 172

2 172

159

Francija

64

1

20

—

37

2

123

123

33

Itālija

209

0

57

—

3

7

275

275

50

Kipra

8

0

—

—

—

0

8

8

3

Latvija

—

—

1

1

9

0

12

12

0

Lietuva

3

4

3

1

0

0

10

10

0

Luksemburga

0

—

0

—

—

—

0

0

0

Ungārija

6

0

0

—

—

0

6

6

41

Malta

0

—

—

—

—

—

0

0

0

Nīderlande

17

2

0

—

—

0

20

20

53

Austrija

1

—

—

—

—

0

1

1

0

Polija

12

2

45

79

23

0

162

162

148

Portugāle

15

1

117

0

—

0

134

134

26

Rumānija

24

12

22

—

81

—

139

139

53

Slovēnija

0

0

—

—

—

0

0

0

4

Slovākija

0

—

29

17

11

—

57

57

5

Somija

1

0

0

—

—

0

1

1

0

Zviedrija

72

2

0

—

0

—

74

74

3

Apvienotā Karaliste

27

4

4

—

12

2

50

50

44

Interreg/pārrobežu

Interreg

—

—

24

—

—

—

24

24

1

Kopā īstenotas

610

59

2 416

207

430

19

3 742

1 106

6.4.2.4.   Paskaidrojums par finanšu korekcijām un pārmaiņām atgūtajās summās 2012. gadā

Paskaidrojums par finanšu korekcijām un pārmaiņām atgūtajās summās 2012. gadā

Lauksaimniecība un lauku attīstība: apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas galvenokārt attiecas uz Komisijas atbilstīguma un noskaidrošanas lēmumiem Komisijas veikto revīziju rezultātā. Faktiski īstenotā summa atšķiras no izlemtās summas, jo nauda tiek iekasēta novēloti. Atgūtās summas ir diezgan stabilas salīdzinājumā ar pagājušā gada rādītājiem.

Lauksaimniecība un lauku attīstība:

Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

ERAF un Kohēzijas fonds: salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir ievērojami palielinājušās gan apstiprinātās/izlemtās, gan īstenotās finanšu korekciju summas:

ERAF un Kohēzijas fonds:

Izlemtās/apstiprinātās summas

Izlemtās/apstiprinātās summas

| — | Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: vairāk nekā puse no EUR 1 161 miljona finanšu korekciju, kas apstiprinātas/izlemtas 2012. gadā (EUR 631 miljons), attiecas uz pašreizējo 2007.–2013. gada plānošanas periodu, jo Komisija īsteno stingrāku uzraudzību un šajā programmu īstenošanas posmā tiek veikts arvien lielāks skaits revīziju. 2012. gadā izlemto/apstiprināto korekciju summu saistībā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu galvenokārt skaidro korekcijas Spānijai (EUR 267 miljoni), Čehijai (EUR 111 miljoni), Grieķijai (EUR 82 miljoni) un Polijai (EUR 77 miljoni). Šajās summās nav iekļautas korekcijas izdevumiem, kurus dalībvalstu līmenī deklarējuši saņēmēji, un attiecīgi nepieciešamo rīcības plānu dēļ tās nav Komisijai apstiprinātas. |
| --- | --- |

—

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: vairāk nekā puse no EUR 1 161 miljona finanšu korekciju, kas apstiprinātas/izlemtas 2012. gadā (EUR 631 miljons), attiecas uz pašreizējo 2007.–2013. gada plānošanas periodu, jo Komisija īsteno stingrāku uzraudzību un šajā programmu īstenošanas posmā tiek veikts arvien lielāks skaits revīziju. 2012. gadā izlemto/apstiprināto korekciju summu saistībā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu galvenokārt skaidro korekcijas Spānijai (EUR 267 miljoni), Čehijai (EUR 111 miljoni), Grieķijai (EUR 82 miljoni) un Polijai (EUR 77 miljoni). Šajās summās nav iekļautas korekcijas izdevumiem, kurus dalībvalstu līmenī deklarējuši saņēmēji, un attiecīgi nepieciešamo rīcības plānu dēļ tās nav Komisijai apstiprinātas.

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam

| — | Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: atlikusī summa (EUR 531 miljons) aptver korekcijas saistībā ar nepabeigto 2000.–2006. gada plānošanas perioda slēgšanas procesu. Korekcijas slēgšanas laikā veidojas, analizējot izbeigšanas deklarācijas vai ekstrapolējot atlikušo kļūdu līmeni. Lielākās korekcijas attiecas uz Spāniju (EUR 316 miljoni), Itāliju (EUR 65 miljoni) un Portugāli (EUR 53 miljoni). Šīm korekcijām — mazākā apmērā — vajadzētu turpināties 2013. gadā, jo tiek pabeigta slēgšana. |
| --- | --- |

—

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: atlikusī summa (EUR 531 miljons) aptver korekcijas saistībā ar nepabeigto 2000.–2006. gada plānošanas perioda slēgšanas procesu. Korekcijas slēgšanas laikā veidojas, analizējot izbeigšanas deklarācijas vai ekstrapolējot atlikušo kļūdu līmeni. Lielākās korekcijas attiecas uz Spāniju (EUR 316 miljoni), Itāliju (EUR 65 miljoni) un Portugāli (EUR 53 miljoni). Šīm korekcijām — mazākā apmērā — vajadzētu turpināties 2013. gadā, jo tiek pabeigta slēgšana.

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam:

Īstenotās summas

Īstenotās summas

Šajā gadā uzrādītās summas attiecas gandrīz vienīgi uz 2000.–2006. gadu un finanšu korekcijām, kuras tika izlemtas/pieņemtas iepriekšējos gados. Liela korekcija Spānijai (EUR 1,8 miljardi) tika uzrādīta kā īstenota pēc tam, kad tika pabeigta visu slēgšanas dokumentu pārbaude, to dalībvalsts iestāžu iesniegto izmaksu pieprasījumu pilna pārbaude, no kuriem tika atskaitītas korekcijas, un apstrādāts atlikušās daļas Spānijai daļējais maksājums. Jāņem vērā, ka, tā kā 2012. gada budžetā nav maksājumu apropriāciju, gada beigās (pēc tam, kad budžeta iestāde noraidīja priekšlikumu izdarīt grozījumus budžetā ar lielākām maksājumu apropriācijām) Komisijas dienesti nevarēja pilnībā samaksāt visu Spānijai pienākošos atlikušo summu.

ESF

ESF

| — | 2000.–2006. gads: lielākā daļa uzrādīto finanšu korekciju attiecas uz atlikušo kļūdu līmeņa ekstrapolēšanu slēgšanas laikā (pēc izbeigšanas deklarāciju analīzes) vai neto korekcijām slēgšanas laikā. Slēgšanas revīzijas joprojām nav pabeigtas. |
| --- | --- |

—

2000.–2006. gads: lielākā daļa uzrādīto finanšu korekciju attiecas uz atlikušo kļūdu līmeņa ekstrapolēšanu slēgšanas laikā (pēc izbeigšanas deklarāciju analīzes) vai neto korekcijām slēgšanas laikā. Slēgšanas revīzijas joprojām nav pabeigtas.

2000.

2006. gads

| — | 2007.–2013. gads: uzrādītās summas attiecas uz nepareizām summām, kuras atskaitītas no dalībvalstu iesniegtiem starpperioda maksājumu pieprasījumiem programmas darbības laikā. Uzrādītās summas palielinājušās tādēļ, ka šajā plānošanas periodā ir izstrādāta kopīga revīzijas stratēģija. |
| --- | --- |

—

2007.–2013. gads: uzrādītās summas attiecas uz nepareizām summām, kuras atskaitītas no dalībvalstu iesniegtiem starpperioda maksājumu pieprasījumiem programmas darbības laikā. Uzrādītās summas palielinājušās tādēļ, ka šajā plānošanas periodā ir izstrādāta kopīga revīzijas stratēģija.

2007.

2013. gads

6.4.3.   
  Kumulatīvi rādītāji par īstenotajām finanšu korekcijām un atgūtajām summām

Kumulatīvi rādītāji par īstenotajām finanšu korekcijām un atgūtajām summām

6.4.3.1.   Īstenotās finanšu korekcijas — kumulatīvas summas

Īstenotās finanšu korekcijas — kumulatīvas summas

Informācija turpmāk rāda kumulatīvas finanšu korekcijas, kuras uzrādītas katrā plānošanas periodā:

| miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu Korekcijas | Plānošanas periods | Kumulatīvi ELGF lēmumi | Kopā 2012. gada beigās | % Īstenota/ izlemta/apstiprināta | Vēl neīstenotā kopsumma 2012. gada beigās | Īstenotas 2011. gada beigās |
| 1994.–1999. gads | 2000.–2006. gads | 2007.–2013. gads |
| Lauksaimniecība | — | 93 | 81 | 7 728 | 7 902 | 92,7 % | 623 | 7 139 |
| ELGF | — | — | — | 7 728 | 7 728 | 93,3 % | 558 | 7 024 |
| Lauku attīstība (11) | — | 93 | 81 | — | 174 | 72,8 % | 65 | 115 |
| Kohēzijas politika | 2 535 | 6 359 | 779 | — | 9 673 | 89,7 % | 1 114 | |
| ERAF | 1 764 | 4 626 | 154 | — | 6 544 | 89,6 % | 761 | 4 128 |
| Kohēzijas fonds | 264 | 464 | 87 | — | 815 | 82,8 % | 169 | 608 |
| ESF | 407 | 1 206 | 538 | — | 2 150 | 96,7 % | 74 | 1 720 |
| ZVFI/EZF | 100 | 5 | 0 | — | 105 | 52,2 % | 96 | 104 |
| ELFLA (11) | 0 | 58 | — | — | 58 | 80,6 % | 14 | 41 |
| Citi | — | — | — | 2 | 2 | 100,0 % | — | 0 |
| Kopā | 2 535 | 6 452 | 861 | 7 730 | 17 577 | 91,0 % | 1 737 | 13 741 |

miljonos EUR

Finanšu Korekcijas

Plānošanas periods

Kumulatīvi ELGF lēmumi

Kopā 2012. gada beigās

% Īstenota/ izlemta/apstiprināta

Vēl neīstenotā kopsumma 2012. gada beigās

Īstenotas 2011. gada beigās

1994.–1999. gads

2000.–2006. gads

2007.–2013. gads

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

—

93

93

81

81

7 728

7 728

7 902

7 902

92,7 %

92,7 %

623

623

7 139

7 139

ELGF

ELGF

—

—

—

7 728

7 728

7 728

93,3 %

558

7 024

Lauku attīstība (11)

Lauku attīstība (11

—

93

81

—

174

174

72,8 %

65

115

Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

2 535

2 535

6 359

6 359

779

779

—

9 673

9 673

89,7 %

89,7 %

1 114

1 114

ERAF

ERAF

1 764

4 626

154

—

6 544

6 544

89,6 %

761

4 128

Kohēzijas fonds

Kohēzijas fonds

264

464

87

—

815

815

82,8 %

169

608

ESF

ESF

407

1 206

538

—

2 150

2 150

96,7 %

74

1 720

ZVFI/EZF

ZVFI/EZF

100

5

0

—

105

105

52,2 %

96

104

ELFLA (11)

ELFLA (11

0

58

—

—

58

58

80,6 %

14

41

Citi

Citi

—

—

—

2

2

2

2

100,0 %

100,0 %

—

0

0

Kopā

2 535

6 452

861

7 730

17 577

91,0 %

1 737

13 741

Tabulā uzrādītās finanšu korekcijas summas saistībā ar lauksaimniecību ir bruto summas, kas ir saistītas ar atbilstīguma noskaidrošanas lēmumiem. Tomēr 6.4.2.2. paskaidrojumā uzrādītajās summās ir ņemti vērā arī finanšu noskaidrošanas lēmumi.

6.4.2.2.

Saistībā ar ELGF īstenotā kumulatīvā summa EUR 7 728 miljoni aptver visas korekcijas, kas veiktas kopš pirmā lēmuma pieņemšanas 1999. gadā. Saistībā ar lauku attīstību kumulatīvā summa EUR 174 miljoni aptver visas korekcijas un atgūtās nepareizi samaksātās summas kopš 2007. gada. Jāņem vērā, ka dažos gadījumos īstenošana tika atlikta uz vairākiem gadiem un summas saistībā ar dažiem lēmumiem tiek izmaksātas kā pa daļām veikti atlikti gada maksājumi. Tas attiecas uz tām dalībvalstīm, uz kurām atbilstīgi nolīgumam par Eiropas Finanšu stabilitātes mehānismu, kas tika parakstīts 2010. gada 7. jūnijā, attiecas finanšu palīdzība. Tādējādi arvien palielinās neatbilstība starp izlemtajām un īstenotajām kumulatīvajām summām.

ELGF

lauku attīstību

Attiecībā uz Kohēzijas politiku

Kohēzijas politiku

| | Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: to, ka 2012. gadā paātrinājās īstenošanas temps saistībā ar ERAF 2000.–2006. gada plānošanas periodam (no 53 % 2011. gadā līdz 92 % 2012. gadā), var skaidrot ar to, ka līdz 2012. gada beigām dalībvalstīm tika nosūtītas visas (izņemot septiņas) vēstules par ERAF slēgšanu, kas aptvēra darbības programmas, un tam sekoja atļauja veikt daļēju galīgo maksājumu pieprasīšanu saistībā ar ERAF 2000.–2006. gadam (pieejamo kredītierobežojumu ietvaros). Arī saistībā ar ESF 2012. gada beigās bija vērojams straujš īstenošanas temps. Tā kā Komisijas dienesti joprojām apstrādā slēgšanas dokumentus un galīgos maksājumu pieprasījumus saistībā ar ZVFI, tas arī skaidro gauso īstenošanas tempu šajā plānošanas periodā. |
| --- | --- |

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: to, ka 2012. gadā paātrinājās īstenošanas temps saistībā ar ERAF 2000.–2006. gada plānošanas periodam (no 53 % 2011. gadā līdz 92 % 2012. gadā), var skaidrot ar to, ka līdz 2012. gada beigām dalībvalstīm tika nosūtītas visas (izņemot septiņas) vēstules par ERAF slēgšanu, kas aptvēra darbības programmas, un tam sekoja atļauja veikt daļēju galīgo maksājumu pieprasīšanu saistībā ar ERAF 2000.–2006. gadam (pieejamo kredītierobežojumu ietvaros). Arī saistībā ar ESF 2012. gada beigās bija vērojams straujš īstenošanas temps. Tā kā Komisijas dienesti joprojām apstrādā slēgšanas dokumentus un galīgos maksājumu pieprasījumus saistībā ar ZVFI, tas arī skaidro gauso īstenošanas tempu šajā plānošanas periodā.

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam

ESF

ZVFI

| | Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: tā kā Komisija īstenoja stingrāku uzraudzību, šajā programmu īstenošanas posmā tika pabeigts lielāks skaits revīziju. Apstiprinātās/izlemtās vai īstenotās korekcijas palielināsies arī turpmākos gados, pateicoties Komisijas kā uzrauga lomai un ES veiktajām revīzijām. |
| --- | --- |

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: tā kā Komisija īstenoja stingrāku uzraudzību, šajā programmu īstenošanas posmā tika pabeigts lielāks skaits revīziju. Apstiprinātās/izlemtās vai īstenotās korekcijas palielināsies arī turpmākos gados, pateicoties Komisijas kā uzrauga lomai un ES veiktajām revīzijām.

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam

Tabulā iepriekš iekļautas tās finanšu korekcijas, kuras dažas dalībvalstis apstrīdēja (norādot, ka saskaņā ar iepriekšēju pieredzi Komisijai retos gadījumos bija jāatmaksā naudas summas pēc šādiem gadījumiem). Sīkāku informāciju skatīt 5.2.4. paskaidrojumā.

5.2.4

6.4.3.2.   Īstenotās atgūtās summas — kumulatīvas summas

Īstenotās atgūtās summas — kumulatīvas summas

Saistībā ar atgūtām summām ticama kumulatīva informācija ir pieejama tikai kopš 2008. gada, kad Komisijas grāmatvedības sistēmā tika ieviesta īpaša funkcija atgūto summu labākai izsekojamībai un uzrādīšanai. Turpmāk sniegtā informācija rāda gada laikā atgūto summu dalījumu:

| miljonos EUR |
| --- |
| Atgūtās summas | Gads | Kopā 2012. gada beigās | Kopā 2011. gada beigās |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Lauksaimniecība: | | | | | | | |
| ELGF | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 1 015 | 854 |
| Lauku attīstība | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 466 | 301 |
| Kohēzija | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 219 | 205 |
| Iekšpolitikas jomas | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 799 | 570 |
| Ārpolitikas jomas | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 425 | 326 |
| Administrācija | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 25 | 16 |
| Kopā | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 2 949 | 2 272 |

miljonos EUR

Atgūtās summas

Gads

Kopā 2012. gada beigās

Kopā 2011. gada beigās

2008

2009

2010

2011

2012

Lauksaimniecība:

ELGF

ELGF

356

148

172

178

161

1 015

854

Lauku attīstība

Lauku attīstība

0

25

114

161

166

466

301

Kohēzija

31

102

25

48

14

219

205

Iekšpolitikas jomas

40

100

162

268

229

799

570

Ārpolitikas jomas

32

81

136

77

99

425

326

Administrācija

0

9

5

2

9

25

16

Kopā

459

464

614

734

678

2 949

2 272

6.5.   NEIZMANTOTĀ PRIEKŠFINANSĒJUMA ATGŪŠANA

NEIZMANTOTĀ PRIEKŠFINANSĒJUMA ATGŪŠANA

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Lauksaimniecība: | | |
| ELGF | 0 | 0 |
| Lauku attīstība | 0 | 0 |
| Kohēzijas politika: | | |
| ERAF | 38 | 13 |
| Kohēzijas fonds | 5 | 2 |
| ESF | 214 | 17 |
| ZVFI/EZF | 0 | 0 |
| ELFLA | 5 | 10 |
| Iekšpolitikas jomas | 207 | 212 |
| Ārpolitikas jomas | 104 | 72 |
| Administrācija | 2 | 0 |
| Kopā atgūtās summas | 575 | 327 |

miljonos EUR

2012

2011

Lauksaimniecība:

ELGF

ELGF

0

0

Lauku attīstība

Lauku attīstība

0

0

Kohēzijas politika:

ERAF

ERAF

38

13

Kohēzijas fonds

Kohēzijas fonds

5

2

ESF

ESF

214

17

ZVFI/EZF

ZVFI/EZF

0

0

ELFLA

ELFLA

5

10

Iekšpolitikas jomas

207

212

Ārpolitikas jomas

104

72

Administrācija

2

0

Kopā atgūtās summas

575

327

Minētās summas atskaitītas, lai iegūtu priekšfinansējuma summas, kas norādītas 2.6. un 2.10. paskaidrojumā.

2.6.

2.10

6.6.   ATGŪTĀS SUMMAS, KAS IR SAISTĪTAS AR PAŠU RESURSU IEŅĒMUMIEM

ATGŪTĀS SUMMAS, KAS IR SAISTĪTAS AR PAŠU RESURSU IEŅĒMUMIEM

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Atgūtās summas: | | |
| — | Pamatsumma |

miljonos EUR

2012

2011

Atgūtās summas:

—

Pamatsumma

133

63

| — | Procenti |
| --- | --- |

—

Procenti

160

312

Kopā atgūtās summas

293

375

6.7.   PAPILDKOREKCIJAS (IETURĒTĀS SUMMAS UN ATGŪTĀS SUMMAS), KURAS DALĪBVALSTIS UZRĀDĪJUŠAS KĀ ĪSTENOTAS LAIKPOSMĀ NO 2007. GADA LĪDZ 2013. GADAM

PAPILDKOREKCIJAS (IETURĒTĀS SUMMAS UN ATGŪTĀS SUMMAS), KURAS DALĪBVALSTIS UZRĀDĪJUŠAS KĀ ĪSTENOTAS LAIKPOSMĀ NO 2007. GADA LĪDZ 2013. GADAM

| miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | ERAF/KF | ESF | EZF | Kopā 2012. gada beigās |
| Beļģija | 3 | 11 | — | 14 |
| Bulgārija | 13 | 2 | 0 | 15 |
| Čehija | 191 | 37 | — | 228 |
| Dānija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vācija | 290 | 49 | 1 | 340 |
| Igaunija | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Īrija | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Grieķija | 63 | — | 0 | 63 |
| Spānija | 204 | 39 | 9 | 252 |
| Francija | 42 | 37 | 0 (12) | 79 |
| Itālija | 141 | 27 | 0 | 168 |
| Kipra | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Latvija | 10 | — | 0 | 10 |
| Lietuva | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Luksemburga | — | 0 | — | 0 |
| Ungārija | 26 | — | 0 | 26 |
| Malta | 1 | 0 | — | 1 |
| Nīderlande | 1 | 2 | 0 | 3 |
| Austrija | 4 | 1 | 0 | 5 |
| Polija | 204 | — | 0 | 204 |
| Portugāle | 46 | 28 | 1 | 75 |
| Rumānija | 43 | — | 0 | 43 |
| Slovēnija | 5 | 5 | — | 10 |
| Slovākija | 33 | 4 | 0 | 37 |
| Somija | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Zviedrija | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Apvienotā Karaliste | 38 | 13 | 1 | 52 |
| Pārrobežu | 8 | — | — | 8 |
| Kopā īstenotās summas | 1 377 | 261 | 14 | 1 652 |

miljonos EUR

Dalībvalsts

ERAF/KF

ESF

EZF

Kopā 2012. gada beigās

Beļģija

3

11

—

14

14

Bulgārija

13

2

0

15

15

Čehija

191

37

—

228

228

Dānija

0

0

0

0

0

Vācija

290

49

1

340

340

Igaunija

4

0

0

4

4

Īrija

0

5

0

5

5

Grieķija

63

—

0

63

63

Spānija

204

39

9

252

252

Francija

42

37

0 (12)

12

79

79

Itālija

141

27

0

168

168

Kipra

0

0

0

1

1

Latvija

10

—

0

10

10

Lietuva

6

0

0

6

6

Luksemburga

—

0

—

0

0

Ungārija

26

—

0

26

26

Malta

1

0

—

1

1

Nīderlande

1

2

0

3

3

Austrija

4

1

0

5

5

Polija

204

—

0

204

204

Portugāle

46

28

1

75

75

Rumānija

43

—

0

43

43

Slovēnija

5

5

—

10

10

Slovākija

33

4

0

37

37

Somija

1

0

0

1

1

Zviedrija

2

1

1

4

4

Apvienotā Karaliste

38

13

1

52

52

Pārrobežu

8

—

—

8

8

Kopā īstenotās summas

1 377

261

14

1 652

Tabulā iepriekš sniegtas kumulatīvās finanšu korekcijas, kuras katra dalībvalsts uzrādījusi, sākot no 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākuma līdz 2012. gada beigām. Tās papildina korekcijas, kuras kumulatīvi uzrādījusi Komisija (skatīt 6.4.3. paskaidrojumu).

6.4.3.

Lai papildus pārliecinātos par to, ka dalībvalstu uzrādītā informācija par atgūtajām summām un ieturētajām summām ir pilnīga un ticama, Komisija 2011. gadā sāka strukturālo darbību (ERAF, KF, ESF, EZF) revīziju, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu sniegtie pārskati ir pilnīgi un ticami. Pamatojoties uz riska analīzi, paraugam tika atlasītas 12 sertifikācijas iestādes 10 dalībvalstīs. (13). Komisijas dienesti 2012. gadā pamatoti pārliecinājās, ka 11 no 12 revidētajās sertifikācijas iestādēs pastāv apmierinoša kārtība tādu summu grāmatošanai, kuras ir saistītas ar nepareizi veiktu maksājumu atgūšanu un ieturēšanu un šādu summu uzrādīšanu Komisijai.

13

Arī 2013. gadā un vēlākos gados Komisijas dienesti turpinās veikt šo revīziju citās dalībvalstīs pēc tam, kad tiks izanalizēti dalībvalstu sniegtie gada pārskati par 2013. gadā saņemamajām ieturētajām un atgūtajām summām.

7.   FINANŠU ATBALSTA MEHĀNISMI

Šis paskaidrojums sniedz pilnīgu pārskatu par finanšu atbalsta mehānismiem, kādi patlaban pastāv ES, un sīkāku informāciju par 2. paskaidrojumā sniegto informāciju. Šī paskaidrojuma pirmajā daļā iekļautā informācija (7.1. paskaidrojums) attiecas uz ES aizdevumu un aizņēmumu darbībām, kuras pārvalda Komisija. Šī paskaidrojuma otrajā daļā iekļautā informācija (7.2. paskaidrojums) aptver starpvaldību finanšu stabilitātes mehānismus, uz kuriem neattiecas ES līgums un kuri attiecīgi neietekmē ES budžetu.

2

7.1.

7.2.

7.1.   AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS, KURAS PĀRVALDA KOMISIJA

AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS, KURAS PĀRVALDA KOMISIJA

7.1.1.   
  Pārskats par aizņēmumu un aizdevumu darbībām

Pārskats par aizņēmumu un aizdevumu darbībām

Summas uzskaites vērtībā

Summas uzskaites vērtībā

| miljonos EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | MB | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā 31.12.2012. | Kopā 31.12.2011. |
| Aizdevumi
  (2.4.2. pask.) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 | 41 281 |
| Aizņēmumi
  (2.14. pask.) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 | 41 251 |
| Iepriekš minētās summas ir norādītas uzskaites vērtībā, savukārt turpmākajās tabulās tās ir norādītas nominālvērtībā. |

miljonos EUR

MFA

Euratom

MB

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā 31.12.2012.

Kopā 31.12.2011.

Aizdevumi

(2.4.2. pask.)

2.4.2.

549

425

11 623

44 476

221

57 294

57 294

41 281

Aizņēmumi

(2.14. pask.)

2.14.

549

425

11 623

44 476

194

57 267

57 267

41 251

Iepriekš minētās summas ir norādītas uzskaites vērtībā, savukārt turpmākajās tabulās tās ir norādītas nominālvērtībā.

Ar ES līgumu ES ir pilnvarota pieņemt aizņēmumu programmas, lai mobilizētu finanšu līdzekļus, kas nepieciešami tās pilnvaru īstenošanai. Eiropas Komisija, rīkojoties ES uzdevumā, pašlaik īsteno trīs galvenās programmas (makrofinansiālais atbalsts (MFA), maksājumu bilances (MB) atbalsts un Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)), kuru ietvaros tā var piešķirt aizdevumus un kuras tā var finansēt, emitējot parāda instrumentus kapitāla tirgos vai ar finanšu iestādēm.

MFA

Turpmāk minēti galvenie punkti jeb iezīmes attiecībā uz šiem trīs instrumentiem.

| — | ES aizņēmumi tiek piesaistīti kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm, nevis no budžeta, jo ES nedrīkst aizņemties, lai finansētu savus parastos budžeta izdevumus vai budžeta deficītu. |
| --- | --- |

—

ES aizņēmumi tiek piesaistīti kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm, nevis no budžeta, jo ES nedrīkst aizņemties, lai finansētu savus parastos budžeta izdevumus vai budžeta deficītu.

| — | Aizņēmumu apjoms ir dažāds, sākot no maziem privātiem vērtspapīru izvietojumiem, izteiktiem miljonos EUR ar viencipara vai divciparu skaitli, un beidzot ar etalonapjoma darbībām maksājumu bilances un EFSM aizdevumu kontekstā. |
| --- | --- |

—

Aizņēmumu apjoms ir dažāds, sākot no maziem privātiem vērtspapīru izvietojumiem, izteiktiem miljonos EUR ar viencipara vai divciparu skaitli, un beidzot ar etalonapjoma darbībām maksājumu bilances un EFSM aizdevumu kontekstā.

| — | Piesaistītie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējvalstij ar kompensējošām darbībām, t. i., ar to pašu kuponu, termiņu un apjomu. Neraugoties uz kompensējošo darbību metodoloģiju, obligāciju parāda apkalpošana ir ES juridisks pienākums, kas nodrošina savlaicīgu obligāciju apmaksu pilnā apmērā. Šim nolūkam MB atbalsta saņēmēji ir lūgti atmaksas summas deponēt 7 dienas pirms noteiktā datuma un EFSM saņēmēji — 14 dienas iepriekš, lai Komisijas rīcībā būtu pietiekams laiks nodrošināt savlaicīgus maksājumus jebkuros apstākļos. |
| --- | --- |

—

Piesaistītie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējvalstij ar kompensējošām darbībām, t. i., ar to pašu kuponu, termiņu un apjomu. Neraugoties uz kompensējošo darbību metodoloģiju, obligāciju parāda apkalpošana ir ES juridisks pienākums, kas nodrošina savlaicīgu obligāciju apmaksu pilnā apmērā. Šim nolūkam MB atbalsta saņēmēji ir lūgti atmaksas summas deponēt 7 dienas pirms noteiktā datuma un EFSM saņēmēji — 14 dienas iepriekš, lai Komisijas rīcībā būtu pietiekams laiks nodrošināt savlaicīgus maksājumus jebkuros apstākļos.

| — | Attiecībā uz katras valsts programmu ar Padomes un Komisijas lēmumiem tiek noteikta kopējā summa, maksājumu daļas, maksimālais individuālais dzēšanas termiņš un aizdevumu paketes maksimālais vidējais dzēšanas termiņš. Pēc tam Komisija un saņēmējvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, tostarp par daļu maksājumiem un laidienu maksājumiem. Turklāt visu aizdevuma daļu izmaksa, izņemot pirmo, ir atkarīga no stingriem atbilstības nosacījumiem, kas ietver SVF atbalstam līdzīgus noteikumus kopīgās ES/SVF finanšu palīdzības kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kas ietekmē finansējuma grafiku. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz katras valsts programmu ar Padomes un Komisijas lēmumiem tiek noteikta kopējā summa, maksājumu daļas, maksimālais individuālais dzēšanas termiņš un aizdevumu paketes maksimālais vidējais dzēšanas termiņš. Pēc tam Komisija un saņēmējvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, tostarp par daļu maksājumiem un laidienu maksājumiem. Turklāt visu aizdevuma daļu izmaksa, izņemot pirmo, ir atkarīga no stingriem atbilstības nosacījumiem, kas ietver SVF atbalstam līdzīgus noteikumus kopīgās ES/SVF finanšu palīdzības kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kas ietekmē finansējuma grafiku.

| — | Tas nozīmē, ka emitēšanas laiks un termiņi ir atkarīgi no saistītām ES aizdevumu darbībām. |
| --- | --- |

—

Tas nozīmē, ka emitēšanas laiks un termiņi ir atkarīgi no saistītām ES aizdevumu darbībām.

| — | Finansējums ir izteikts tikai euro, un termiņu diapazons ir no 5 līdz 30 gadiem. |
| --- | --- |

—

Finansējums ir izteikts tikai euro, un termiņu diapazons ir no 5 līdz 30 gadiem.

| — | Aizņēmumi ir ES tiešas un beznosacījuma saistības, ko garantē 28 dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

Aizņēmumi ir ES tiešas un beznosacījuma saistības, ko garantē 28 dalībvalstis.

| — | Ja saņēmējvalsts nepilda saistības, parāda apkalpošanai maksājumus, ja iespējams, izmanto pieejamo Komisijas naudas līdzekļu atlikumu kasē. Ja tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus ņem no dalībvalstīm. Saskaņā ar ES pašu resursu tiesību aktiem (Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 12. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums darīt pieejamus pietiekamus līdzekļus, lai izpildītu ES saistības. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēju kredītriskam. |
| --- | --- |

—

Ja saņēmējvalsts nepilda saistības, parāda apkalpošanai maksājumus, ja iespējams, izmanto pieejamo Komisijas naudas līdzekļu atlikumu kasē. Ja tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus ņem no dalībvalstīm. Saskaņā ar ES pašu resursu tiesību aktiem (Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 12. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums darīt pieejamus pietiekamus līdzekļus, lai izpildītu ES saistības. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēju kredītriskam.

| — | Kompensējošie aizdevumi nodrošina, ka ES budžets nav pakļauts nekādam procentu likmju vai ārvalstu valūtas riskam. |
| --- | --- |

—

Kompensējošie aizdevumi nodrošina, ka ES budžets nav pakļauts nekādam procentu likmju vai ārvalstu valūtas riskam.

Turklāt
  Euratom
  kā juridiska persona (ko pārstāv Komisija) aizņemas naudu, ko tā aizdod gan dalībvalstīm, gan valstīm, kas nav dalībvalstis, lai finansētu projektus saistībā ar energoiekārtām. Visbeidzot, likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) pēc tāda parāda pārstrukturēšanas, kura saņēmējs ir parādnieks, kas nepilda saistības, 2002. un 2007. gadā iegādājusies parādzīmes no EIB (to reitings ir AAA). Bilances datumā šo parādzīmju bilances vērtība ir EUR 221 miljons.

Euratom

EOTK

Sīkāka informācija par katru no šiem instrumentiem ir norādīta turpmāk. Spēkā esošās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas:

| Aizdevumi | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiālais atbalsts (MFA) | 0,298 %–4,54 % | 1,58513 %–4,54 % |
| Euratom | 0,431 %–5,76 % | 1,067 %–5,76 % |
| MB | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| EFSM | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,50 % |
| Likvidējamā EOTK | 5,2354 %–5,8103 % | 1,158 %–5,8103 % |

Aizdevumi

31.12.2012.

31.12.2011.

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

MFA

0,298 %–4,54 %

1,58513 %–4,54 %

Euratom

Euratom

0,431 %–5,76 %

1,067 %–5,76 %

MB

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

EFSM

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,50 %

Likvidējamā EOTK

5,2354 %–5,8103 %

1,158 %–5,8103 %

| Aizņēmumi | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiālais atbalsts (MFA) | 0,298 %–4,54 % | 1,58513 %–4,54 % |
| Euratom | 0,351 %–5,6775 % | 0,867 %–5,6775 % |
| MB | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| EFSM | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,50 % |
| Likvidējamā EOTK | 6,92 %–9,78 % | 1,158 %–9,2714 % |

Aizņēmumi

31.12.2012.

31.12.2011.

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

MFA

0,298 %–4,54 %

1,58513 %–4,54 %

Euratom

Euratom

0,351 %–5,6775 %

0,867 %–5,6775 %

MB

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

EFSM

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,50 %

Likvidējamā EOTK

6,92 %–9,78 %

1,158 %–9,2714 %

7.1.2.   
  Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

EFSM nominālvērtība

EFSM nominālvērtība

| miljonos EUR |
| --- |
| | Īrija | Portugāle | Kopā |
| Piešķirtie aizdevumi kopā | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Izmaksāti 31.12.11. | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Izmaksāti 2012. gadā | 7 800 | 8 000 | 15 800 |
| Aizdevumi, kas izmaksāti 31.12.12. | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Aizdevumi, kas atmaksāti līdz 31.12.12. (14) | 0 | 0 | 0 |
| Neatmaksātie aizdevumi 31.12.12. | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Neizmantotās summas līdz 31.12.12. | 800 | 3 900 | 4 700 |

miljonos EUR

Īrija

Portugāle

Kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

22 500

22 500

26 000

26 000

48 500

48 500

Izmaksāti 31.12.11.

13 900

14 100

28 000

Izmaksāti 2012. gadā

7 800

8 000

15 800

Aizdevumi, kas izmaksāti 31.12.12.

Aizdevumi, kas izmaksāti 31.12.12.

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Aizdevumi, kas atmaksāti līdz 31.12.12. (14)

14

0

0

0

Neatmaksātie aizdevumi 31.12.12.

Neatmaksātie aizdevumi 31.12.12.

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Neizmantotās summas līdz 31.12.12.

800

3 900

4 700

Padome 2010. gada 11. maijā pieņēma Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), lai saglabātu Eiropā finanšu stabilitāti (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010). Mehānisma pamatā ir Līguma 122. panta 2. punkts, un tas atvieglo finansiālas palīdzības piešķiršanu dalībvalstīm, kuras ir nonākušas grūtībās vai kurām draud nopietni sarežģījumi, kurus var izraisīt ārpus to kontroles esoši ārkārtēji apstākļi. Palīdzību var sniegt kā aizdevumu vai kredītlīniju. Komisija aizņemas naudas līdzekļus kapitāla tirgū vai no finanšu iestādēm ES vārdā un pēc tam aizdod šos naudas līdzekļus saņēmējai dalībvalstij. Attiecībā uz katru valsti, kura saņem EFSM aizdevumu, pirms maksājuma veikšanas tiek sagatavots ceturkšņa novērtējums par politikas noteikumu izpildi.

ECOFIN Padomes 2010. gada 9. maija secinājumos mehānisma līdzekļu apjoms ir ierobežots un nepārsniedz EUR 60 miljardus, savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes Regulas (ES) Nr. 407/2010 2. panta 2. punktā, kas aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksāto summu samazina līdz tādai, kas pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu. Aizņēmumus saistībā ar EFSM ietvaros izmaksātajiem aizdevumiem piešķir no ES budžeta, tādējādi 2012. gada 31. decembrī budžets ir pakļauts maksimālajam iespējamam riskam EUR 44 476 miljonu apmērā saistībā ar šiem aizdevumiem (no kuriem EUR 43,8 miljardi ir nominālvērtība). Tā kā aizņēmumus EFSM ietvaros garantē ES budžets, Eiropas Parlaments pārbauda Komisijas darbības saistībā ar EFSM un veic kontroli budžeta un izpildes apstiprinājuma procedūras ietvaros.

ECOFIN

Ar īstenošanas lēmumu Padome 2010. gada decembrī nolēma piešķirt aizdevumu Īrijai ne vairāk kā EUR 22,5 miljardu apmērā un 2011. gada maijā — aizdevumu Portugālei maksimāli EUR 26 miljardu apmērā. Sākotnējos īstenošanas lēmumos tika noteikta nemainīga procentu likme, kas nozīmē, ka nosacījumi ir līdzīgi SVF atbalsta nosacījumiem. Ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2011/682/ES un 2011/683/ES pieņemšanu 2011. gada 11. oktobrī Padome samazināja procentu likmes robežu ar atpakaļejošu datumu un vidējo atmaksas termiņu palielināja no 7,5 gadiem līdz 12,5 gadiem un atsevišķu daļu termiņu — līdz 30 gadiem. ECOFIN2013. gada 12. aprīlī piekrita turpmāk pagarināt maksimālo vidējo dzēšanas termiņu EFSM aizdevumiem Īrijai un Portugālei par 7 gadiem, līdz 19,5 gadiem. Pagarinājums izlīdzinātu parāda atmaksas profilu abām valstīm un samazinātu refinansēšanas vajadzības laikposmā pēc programmas.

ECOFIN

Saskaņā ar EFSM ES plāno turpmāk emitēt obligācijas 2013. gada pēdējā ceturksnī par kopējo summu EUR 3 miljardi Īrijai un Portugālei. EFSM vairs neiesaistīties jaunās finansēšanas programmās un neslēgs jaunus nolīgumus par aizdevumu mehānismiem, bet aktīvi darbosies, finansējot nepabeigtās programmas Portugālei un Īrijai (skatīt arī 7.2.2. paskaidrojumu).

7.2.2.

7.1.3.   
  Maksājumu bilances (MB) atbalsts

Maksājumu bilances (MB) atbalsts

Maksājumu bilances aizdevums ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas ir izmantots atkārtoti, lai sniegtu vidēja termiņa finansiālu atbalstu ES dalībvalstīm. Saskaņā ar šo mehānismu var piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kurām ir vai kuras nopietni apdraud grūtības sakarā ar to maksājumu bilanci vai kapitāla kustībām. Šo iespēju var izmantot tikai dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro. Maksimālā aizdevuma summa ir EUR 50 miljardi. Aizņēmumus saistībā ar šiem aizdevumiem garantē no ES budžeta, tādējādi līdz 2012. gada 31. decembrim budžets ir pakļauts maksimālajam iespējamam riskam EUR 11 623 miljonu apmērā saistībā ar šiem aizdevumiem (no kuriem EUR 11,4 miljardi ir nominālvērtība).

MB nominālvērtība

MB nominālvērtība

| miljonos EUR |
| --- |
| | Ungārija | Latvija | Rumānija | Kopā |
| Piešķirtie aizdevumi kopā | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Izmaksāti 2008. gadā | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Izmaksāti 2009. gadā | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Izmaksāti 2010. gadā | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Izmaksāti 2011. gadā | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Izmaksāti 2012. gadā | — | — | — | — |
| Aizdevumi, kas izmaksāti līdz 31.12.2012. | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Aizdevumi, kas atmaksāti līdz 31.12.2012. | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Piešķirtā summa 31.12.2012. | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Neizmantotā summa 31.12.2012. | 0 | 0 | 1 400 | 1 400 |
| Tabula, kurā norādīts atmaksāšanas grafiks attiecībā uz šiem aizdevumiem, ir ietverta šā paskaidrojuma beigās. |

miljonos EUR

Ungārija

Latvija

Rumānija

Kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

6 500

6 500

3 100

3 100

6 400

6 400

16 000

16 000

Izmaksāti 2008. gadā

2 000

—

—

2 000

Izmaksāti 2009. gadā

3 500

2 200

1 500

7 200

Izmaksāti 2010. gadā

—

700

2 150

2 850

Izmaksāti 2011. gadā

—

—

1 350

1 350

Izmaksāti 2012. gadā

—

—

—

—

Aizdevumi, kas izmaksāti līdz 31.12.2012.

Aizdevumi, kas izmaksāti līdz 31.12.2012.

5 500

5 500

2 900

2 900

5 000

5 000

13 400

13 400

Aizdevumi, kas atmaksāti līdz 31.12.2012.

(2 000)

—

—

(2 000)

Piešķirtā summa 31.12.2012.

Piešķirtā summa 31.12.2012.

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Neizmantotā summa 31.12.2012.

0

0

1 400

1 400

Tabula, kurā norādīts atmaksāšanas grafiks attiecībā uz šiem aizdevumiem, ir ietverta šā paskaidrojuma beigās.

Laikā no 2008. gada novembra līdz 2012. gada beigām aizdevumi par kopējo summu EUR 16 miljardi tika piešķirti Ungārijai, Latvijai un Rumānijai, no šīs summas līdz 2011. gada beigām tika izmaksāti EUR 13,4 miljardi. Jāņem vērā, ka MB atbalsta programma Ungārijai beidzās 2010. gada novembrī (neizmantotais apjoms bija EUR 1 miljards) un pirmais atmaksājums EUR 2 miljardu apmērā tika saņemts, kā plānots — 2011. gada decembrī. MB atbalsta programma Latvijai beidzās 2012. gada janvārī (neizmantotais apjoms bija EUR 200 miljoni). Pirmā MB atbalsta programma Rumānijai beidzās 2012. gada maijā, un valstij tika izmaksāta visa piešķirtā summa.

Rumānija 2011. gada februārī pieprasīja turpmāku finanšu atbalsta programmu piesardzības pasākumu veidā MB instrumenta ietvaros, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmes reformu atsākšanu. Padome 2011. gada 12. maijā nolēma piešķirt ES MB atbalstu piesardzības pasākumu veidā par summu EUR 1,4 miljardi (Padomes Lēmums 2011/288/ES); ja atbalsts tiktu pieprasīts, tas tiktu piešķirts kā aizdevums ar maksimālo termiņu uz septiņiem gadiem. Šis atbalsts beidzās 2013. gada marta beigās, un valsts to neizmantoja.

Tabulā turpmāk sniegts pārskats par plānoto atmaksas grafiku, izteiktu nominālvērtībā, saistībā ar piešķirtajiem EFSM un MB aizdevumiem šo finanšu pārskatu parakstīšanas dienā:

| miljardos EUR |
| --- |
| Gads | MB | EFSM | Kopā |
| Ungārija | Latvija | Rumānija | Kopā | Īrija | Portugāle | Kopā |
| 2014 | 2,0 | 1,0 | | 3,0 | | | | 3,0 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5,0 | | 5,0 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kopā | 3,5 | 2,9 | 5,0 | 11,4 | 21,7 | 22,1 | 43,8 | 55,2 |

miljardos EUR

Gads

MB

EFSM

Kopā

Ungārija

Latvija

Rumānija

Kopā

Īrija

Portugāle

Kopā

2014

2,0

1,0

3,0

3,0

2015

1,2

1,5

2,7

5,0

5,0

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2032

3,0

3,0

3,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Kopā

3,5

2,9

5,0

11,4

21,7

22,1

43,8

55,2

7.1.4.   
  MFA, EURATOM un likvidējamā EOTK

MFA, EURATOM un likvidējamā EOTK

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments konkrētam mērķim nepiesaistīta atbalsta sniegšanai maksājumu bilances un/vai budžeta jomā trešām partnervalstīm, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vidēja termiņa/ ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas, vai atbilstīga to kombinācija, kas parasti papildina finansējumu saistībā ar SVF atbalstīto korekciju un reformu programmu. 2012. gada 31. decembrī Komisija bija noslēgusi aizdevumu līgumus par papildu EUR 100 miljoniem, taču līdz gada beigām partneri šos līdzekļus vēl nebija izmantojuši. Komisija nav saņēmusi trešo personu garantijas šiem aizdevumiem, bet tos garantē Garantiju fonds (skatīt 2.4. paskaidrojumu).

MFA

2.4

Euratom
  ir viena no ES juridiskajām personām, un to pārstāv Eiropas Komisija. Tā piešķir aizdevumus dalībvalstīm, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu atomelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām. Tā piešķir arī aizdevumus valstīm, kas nav dalībvalstis, lai uzlabotu drošības un efektivitātes līmeni atomelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas. No trešām personām ir saņemtas garantijas EUR 423 miljonu apmērā (EUR 447 miljonu apmērā 2011. gadā) attiecībā uz šiem aizdevumiem.

Euratom

EOTK aizdevumi ietver aizdevumus, ko piešķir likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. un 56. pantu, kā arī trīs nekotētus parāda vērtspapīrus, kurus emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai segtu parādu, kas izveidojies parādniekam, kas nepilda saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to galīgajam dzēšanas termiņam (2017. un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites vērtības pārmaiņas ir uzkrāto procentu pārmaiņas, kurām pieskaitīta samaksāto uzcenojumu attiecīgā gada amortizācija un sākotnējās darījumu izmaksas, aprēķinā izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.

EOTK aizdevumi

7.2.   STARPVALDĪBU FINANŠU STABILITĀTES MEHĀNISMI, UZ KURIEM NEATTIECAS ES LĪGUMS

STARPVALDĪBU FINANŠU STABILITĀTES MEHĀNISMI, UZ KURIEM NEATTIECAS ES LĪGUMS

7.2.1.   
  Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI)

Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI)

Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) izveidoja eurozonas dalībvalstis pēc ECOFIN Padomes lēmuma, kas tika pieņemts 2010. gada 9. maijā. Tā uzdevums ir saglabāt finanšu stabilitāti Eiropā, sniedzot finansiālu atbalstu eurozonas dalībvalstīm. Saskaņā ar pašreizējo pamatnolīgumu paredzams, ka pēc 2013. gada 1. jūlija EFSI vairs nebūs pieejams jauniem aizdevumiem (skatīt 7.2.2. paskaidrojumu). Saskaņā ar vienošanos starp eurozonas valstu/valdību vadītājiem, kas tika panākta 2011. gada jūlijā, EFSI ir tiesīgs izmantot šādus instrumentus atbilstoši attiecīgajiem nosacījumiem:

ECOFIN

7.2.2.

| — | piešķirt aizdevumus valstīm, kuras ir nonākušas finansiālās grūtībās; |
| --- | --- |

—

piešķirt aizdevumus valstīm, kuras ir nonākušas finansiālās grūtībās;

| — | veikt intervences primārajos un sekundārajos parāda tirgos; intervence sekundārajā tirgū notiks, vienīgi pamatojoties uz ECB analīzi, kurā atzīts, ka pastāv īpaši finanšu tirgus apstākļi un finanšu stabilitātes riski; |
| --- | --- |

—

veikt intervences primārajos un sekundārajos parāda tirgos; intervence sekundārajā tirgū notiks, vienīgi pamatojoties uz ECB analīzi, kurā atzīts, ka pastāv īpaši finanšu tirgus apstākļi un finanšu stabilitātes riski;

| — | rīkoties, pamatojoties uz piesardzības pasākumu programmu; |
| --- | --- |

—

rīkoties, pamatojoties uz piesardzības pasākumu programmu;

| — | finansēt finanšu iestāžu rekapitalizāciju, izsniedzot aizdevumus valdībām; |
| --- | --- |

—

finansēt finanšu iestāžu rekapitalizāciju, izsniedzot aizdevumus valdībām;

| — | papildus jaunai emitēšanai, ko veic neaizsargātās dalībvalstis, sniegt sertifikātus par daļēju aizsardzību pret riskiem. |
| --- | --- |

—

papildus jaunai emitēšanai, ko veic neaizsargātās dalībvalstis, sniegt sertifikātus par daļēju aizsardzību pret riskiem.

EFSI atbalsta eurozonas dalībvalstu garantiju saistības par kopējo summu EUR 780 miljardi, un tā aizdošanas kapacitāte ir EUR 440 miljardi. To negarantē ES budžets. EFSI ir Luksemburgā reģistrēta komercsabiedrība, kura pieder eurozonas dalībvalstīm un uz kuru neattiecas ES līgums, tādējādi tas nav ES struktūra, ir pilnībā pastāvīgs un netiek konsolidēts ES finanšu pārskatos. Attiecīgi tas neietekmē ES finanšu pārskatus, izņemot turpmāk aprakstītos ieņēmumus no sankcijām.

Komisija ir atbildīga par vienošanās procesu par politikas nosacījumiem, kas saistīti ar finansiālo atbalstu, un par atbilstības uzraudzību šiem nosacījumiem. Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1173/2011 ļauj dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, piemērot sankcijas soda naudu veidā. Šīs soda naudas, kas iepriekšējā gadā bija 0,2 % no attiecīgās dalībvalsts IKP, var piemērot gadījumos, kad dalībvalsts nav veikusi piemērotus pasākumus, lai koriģētu pārmērīgo budžeta deficītu, vai gadījumos, kad veikta manipulācija ar statistikas datiem. Līdzīgi arī Regula (ES) Nr. 1174/2011 par makroekonomisko nelīdzsvarotību paredz ikgadējas soda naudas eurozonas dalībvalstīm 0,1 % no IKP apmērā gadījumos, kad dalībvalstis nav veikušas pieprasītos koriģējošos pasākumus, vai gadījumos, kad nav iesniegts pietiekams koriģējošo darbību plāns. Ar Regulu (ES) Nr. 1177/2011 tika atjaunināta Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Šī atjauninātā regula paredz arī iespēju piemērot soda naudas eurozonas dalībvalstīm (0,2 % no IKP plus mainīgais komponents). Saskaņā ar visām trim regulām jebkuras Komisijas iekasētās soda naudas nodod EFSI vai mehānismam, kas to aizstāj. Pašlaik ir paredzēts, ka šādas soda naudas tiks ieskaitītas ES budžetā un pēc tam nodotas EFSI. Tas nozīmē, ka šie naudas līdzekļi tiktu uzskaitīti gan kā budžeta ieņēmumi, gan kā izdevumi, tādejādi neietekmējot kopējos budžeta rezultātus. Tāpat arī tiem nebūtu nekādas ietekmes uz saimnieciskās darbības rezultātiem, kā tas noteikts ES finanšu pārskatos.

EFSI nominālvērtība

EFSI nominālvērtība

| miljonos EUR |
| --- |
| | Īrija | Portugāle | Grieķija (15) | Kopā |
| Piešķirtie aizdevumi kopā | 17 700 | 26 000 | 144 600 | 188 300 |
| Izmaksātie aizdevumi 31.12.2012. | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |
| Atmaksātie aizdevumi 31.12.2012. | — | — | — | — |
| Piešķirtie aizdevumi 31.12.2012. | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |

miljonos EUR

Īrija

Portugāle

Grieķija (15)

15

Kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

17 700

17 700

26 000

26 000

144 600

144 600

188 300

188 300

Izmaksātie aizdevumi 31.12.2012.

12 000

18 200

108 300

138 500

Atmaksātie aizdevumi 31.12.2012.

—

—

—

—

Piešķirtie aizdevumi 31.12.2012.

Piešķirtie aizdevumi 31.12.2012.

12 000

12 000

18 200

18 200

108 300

108 300

138 500

138 500

7.2.2.   
  Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM)

Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM)

Eiropadome 2010. gada 17. decembrī vienojās par to, ka eurozonas dalībvalstīm ir nepieciešams izveidot pastāvīgu stabilizācijas mehānismu, proti, Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM) — starpvaldību organizāciju, kas atbilst starptautiskajām publiskajām tiesībām, bet uz kuru neattiecas ES līgums. 2012. gada 2. februārī 17 eurozonas dalībvalstis parakstīja ESM līgumu, un tas stājās spēkā 2012. gada oktobrī. ESM ir uzņēmies pienākumus, ko pašlaik pilda EFSM, un pēc 2013. gada 1. jūlija tas pildīs arī EFSI uzdevumus, tādējādi kļūstot par vienīgo un pastāvīgo mehānismu, kas reaģē uz eurozonas dalībvalstu pieprasījumiem sniegt finansiālo palīdzību. Attiecīgi EFSI un EFSM turpmāk vairs neiesaistīsies jaunās finansēšanas programmās un neslēgs jaunus aizdevumu nolīgumus, bet aktīvi turpinās finansēt nepabeigtās programmas Portugālei, Īrijai un Grieķijai. Tādējādi saskaņā ar EFSM piešķirtie aizdevumi tiks izmaksāti un atmaksāti saskaņā ar EFSM noteikumiem un attiecīgos aizņēmumus joprojām garantēs no ES budžeta, un tie paliks ES bilancē. ESM izveide neietekmēs saskaņā ar EFSM pastāvošās saistības. Tāpat jāņem vērā, ka ES budžets negarantēs ESM aizņēmumus.

ESM balstīsies uz stabilu kapitāla struktūru ar kopējo parakstīto kapitālu EUR 700 miljardu apmērā, no kuriem EUR 80 miljardi būs iemaksātais kapitāls, ko nodrošina eurozonas dalībvalstis. Ar šādu kapitālu tā aizdošanas kapacitātei vajadzētu sasniegt EUR 500 miljardus. ESM ietvaros piešķirtajai palīdzībai piemēros nosacījumus, kas ir piemēroti izvēlētajam atbalsta instrumentam. Saņēmējām dalībvalstīm piešķirtajiem aizdevumiem piemēros nosacījumus par stingru ekonomisko un fiskālo korekciju programmu saskaņā ar esošajiem nolīgumiem. Šis mehānisms būs atsevišķa juridiska persona, un to tieši finansēs eurozonas dalībvalstis, tāpēc tas nav ES struktūra un neietekmēs ne ES finanšu pārskatus, ne ES budžetu, izņemot iespējamos ieņēmumus no sankcijām, kā tas aprakstīts turpmāk. Komisija ir atbildīga par to, lai vienotos par politikas nosacījumiem, kas saistīti ar finansiālo palīdzību, un par atbilstības uzraudzību šiem nosacījumiem (tāpat kā attiecībā uz EFSF). Par katru valsti, kura saņem finansiālu atbalstu no ESM, tiks veikti regulāri novērtējumi par politikas nosacījumu izpildi, pirms tiek izmaksāta nākamā daļa.

EFSF

Kā tas minēts iepriekš, saskaņā ar Regulām (ES) Nr. 1173/2011, (ES) Nr. 1174/2011 un (ES) Nr. 1177/2011 iekasētās soda naudas ieskaitīs ES budžetā un, tiklīdz EFSF darbības termiņš beigsies, tās nodos ESM. Turklāt Līgums par stabilitāti, saskaņošanu un pārvaldību, ko parakstījušas 25 dalībvalstis (izņemot Apvienoto Karalisti un Čehiju), paredz soda maksājumus jebkurai „līgumslēdzējai pusei”, ja attiecīgā dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos pasākumus, lai novērstu deficīta kritērija pārkāpumu. Noteiktie sodi (kas nedrīkst pārsniegt 0,1 % no IKP) būs maksājami ESM, ja tos piemēros eurozonas dalībvalstīm (tādējādi neietekmējot ES budžeta rezultātus, kā tas minēts EFSF gadījumā iepriekš), vai arī ES budžetā, ja tos piemēros dalībvalstīm, kas nav eurozonā, — skatīt Līguma 8. panta 2. punktu. Pēdējā minētajā gadījumā sankciju summa kā ieņēmumi tiks ieskaitīta ES budžetā un attiecīgi atspoguļota finanšu pārskatos.

ESM nominālvērtība

ESM nominālvērtība

| miljonos EUR |
| --- |
| | Spānija |
| Piešķirtie aizdevumi kopā | 100 000 |
| Izmaksātie aizdevumi 31.12.2012. | 39 468 |
| Atmaksātie aizdevumi 31.12.2012. | — |
| Piešķirtie aizdevumi 31.12.2012. | 39 468 |
| Neizmantotās summas 31.12.2012. | 60 532 |

miljonos EUR

Spānija

Piešķirtie aizdevumi kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

100 000

100 000

Izmaksātie aizdevumi 31.12.2012.

39 468

Atmaksātie aizdevumi 31.12.2012.

—

Piešķirtie aizdevumi 31.12.2012.

Piešķirtie aizdevumi 31.12.2012.

39 468

39 468

Neizmantotās summas 31.12.2012.

60 532

8.   FINANŠU RISKU PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par ES finanšu risku pārvaldību attiecas uz:

| — | aizdevumu un aizņēmumu darbībām, ko veic Eiropas Komisija, izmantojot Eiropas Finanšu stabilitātes mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB), makrofinansiālo atbalstu (MFA), Euratom pasākumus un (likvidējamo) Eiropas Ogļu un tērauda kopienu; |
| --- | --- |

—

aizdevumu un aizņēmumu darbībām, ko veic Eiropas Komisija, izmantojot Eiropas Finanšu stabilitātes mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB), makrofinansiālo atbalstu (MFA), Euratom pasākumus un (likvidējamo) Eiropas Ogļu un tērauda kopienu;

MFA

Euratom

| — | Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp soda naudu saņemšanu; |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp soda naudu saņemšanu;

| — | Garantiju fondu ārējai darbībai. |
| --- | --- |

—

Garantiju fondu ārējai darbībai.

8.1.   RISKU VEIDI

RISKU VEIDI

Tirgus risks ir risks, ka tirgus cenu pārmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumos, bet arī iespējamo peļņu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus (ES nav pakļauta nozīmīgam citam cenu riskam).

Tirgus risks

| 1. | Valūtas risks ir risks, ka ES operācijas vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena pret otru valūtu. |
| --- | --- |

1.

Valūtas risks ir risks, ka ES operācijas vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena pret otru valūtu.

Valūtas risks

| 2. | Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Vispārīgi runājot, augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi. |
| --- | --- |

2.

Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Vispārīgi runājot, augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

Procentu likmes risks

Kredītrisks ir risks ciest zaudējumus, kurus rada parādnieka/aizņēmēja neveikts maksājums par aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummas vai procentu, vai abu maksājums) vai citu līgumsaistību nepildīšana. Saistību nepildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanos, aizņēmēja maksājumu pārstrukturēšanu un bankrotu.

Kredītrisks

Likviditātes risks ir risks, kas rodas, ja ir grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.

Likviditātes risks

8.2.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizdevumu un aizņēmumu darījumus, kā arī attiecīgo finanšu līdzekļu pārvaldību ES veic saskaņā ar attiecīgiem Padomes lēmumiem, ja tie ir piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Saskaņā ar vispārīgu noteikumu netiek veikta nekāda darbība, lai kompensētu procentu likmju pārmaiņas vai ārvalstu valūtu maiņas kursa pārmaiņas (riska ierobežošanas darbība), jo aizdevumu darbības parasti tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas. Regulāri tiek uzraudzīta kompensējošās metodes piemērošana.

Saistību izbeigšanu pārvalda Eiropas Komisija, un likvidējamajai EOTK nav paredzēti jauni aizdevumi vai atbilstīgs finansējums. Jauni EOTK aizņēmumi ir ierobežoti un attiecas tikai uz refinansēšanu ar mērķi samazināt fondu izmaksas. Attiecībā uz kases operācijām ievēro piesardzīgas vadības principus nolūkā ierobežot finanšu riskus.

Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas veikto kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 un Regulu (EK, Euratom) Nr. 105/2009), Finanšu regulā (Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, (EK) Nr. 1525/2007 un (ES, Euratom) Nr. 1081/2010) un tās īstenošanas kārtībā (Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulām (EK, Euratom) Nr. 1261/2005, (EK, Euratom) Nr. 1248/2006 un (EK, Euratom) Nr. 478/2007).

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi.

| — | Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver Valsts kasē vai struktūrā, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver Valsts kasē vai struktūrā, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti vai garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, kā arī nosacījumiem gadījumos, kad naudas līdzekļu prasības pārsniedz kontos esošos aktīvus. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti vai garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, kā arī nosacījumiem gadījumos, kad naudas līdzekļu prasības pārsniedz kontos esošos aktīvus.

| — | Līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

Līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Komisijas kases un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kura mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās ietver dažādas darbības jomas (piemēram, maksājuma izpilde un naudas pārvaldība, naudas plūsmas prognozēšana, darbības nepārtrauktība utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana regulāri tiek pārbaudīta. Turklāt Budžeta (BUDG) ĢD un Ekonomikas un finanšu lietu (ECFIN) ĢD apmainās ar informāciju par riska pārvaldību un labākajiem riska darījumiem.

BUDG

ECFIN

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski iekasētas soda naudas: noguldījumi

Provizoriski iekasētas soda naudas: noguldījumi

Summas, kas saņemtas pirms 2010. gada, paliek tādu banku kontos, kuras ir īpaši izvēlētas provizoriski iekasētu soda naudu noguldījumu veidošanai. Bankas tiek izvēlētas atbilstīgi Finanšu regulā noteiktajai konkursa procedūrai. Līdzekļu izvietošanu īpašā bankā nosaka saskaņā ar iekšējo riska pārvaldības politiku, kurā definētas kredītreitinga prasības un līdzekļu apjoms, kādu var izvietot un kas ir proporcionāls darījuma partnera pašu kapitālam. Regulāri tiek noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta to atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

Provizoriski iekasētas soda naudas: BUFI portfelis

Provizoriski iekasētas soda naudas: BUFI portfelis

No 2010. gada provizoriski iekasēto soda naudu summas iegulda īpaši izveidotā fondā BUFI. Aktīvu pārvaldību provizoriski iekasētajām soda naudām veic Komisija saskaņā ar iekšējām vadlīnijām un aktīvu pārvaldības vadlīnijām. Ir izstrādātas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

BUFI

Aktīvu pārvaldības mērķis ir ieguldīt Komisijai samaksātās soda naudas tā, lai

| a) | nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus

| b) | cenšoties parastajos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vienāda ar BUFI kritērija peļņu mīnus izmaksas. |
| --- | --- |

b)

cenšoties parastajos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vienāda ar BUFI kritērija peļņu mīnus izmaksas.

BUFI

Ieguldījumi ir ierobežoti, un attiecas tikai uz šādām kategorijām: termiņnoguldījumiem eurozonas centrālajās bankās, eurozonas valsts parādzīmju aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstu iestādēs; obligācijām, vekseļiem un noguldījumu sertifikātiem, ko emitējušas valsts iestādes un kas rada tiešu valsts parādu eurozonā, vai ko ir emitējušas pārvalstu iestādes.

Banku garantijas

Banku garantijas

Ievērojamu daļu finanšu iestāžu izsniegto garantiju Komisija tur saistībā ar soda naudām, ko tā piemēro sabiedrībām, kas pārkāpj ES konkurences noteikumus (skatīt 2.9.1. paskaidrojumu). Sabiedrības, kurām tiek uzlikta soda nauda, izmanto šīs garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. Garantijas tiek pārvaldītas atbilstīgi iekšējai riska pārvaldības politikai. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

2.9.1.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Noteikumus un principus attiecībā uz Garantiju fonda (skatīt 2.4. paskaidrojumu) aktīvu pārvaldību nosaka 1994. gada 25. novembra vienošanās starp Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) un turpmākie 1996. gada 17. un 23. septembra, 2002. gada 8. maija, 2008. gada 25. februāra un 2010. gada 9. novembra grozījumi. Garantiju fonda valūta ir tikai euro. Tas veic ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no ārvalstu valūtas riska. Aktīvu pārvaldība balstās tradicionālajos piesardzības noteikumos, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.

2.4

8.3.   VALŪTAS RISKI

VALŪTAS RISKI

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Lielākā daļa finanšu aktīvu un saistību ir euro, tāpēc ES nav pakļauta ārvalstu valūtas riskam. Tomēr ES izsniedz aizdevumus ASV dolāros, izmantojot finanšu instrumentu Euratom, kurus finansē no aizņēmumiem ar līdzvērtīgu summu ASV dolāros (kompensējoša darbība). Bilances datumā ES nav ārvalstu valūtas risks attiecībā uz Euratom. Likvidējamajai EOTK ir neliela neto pozīcija ārvalstu valūtā, kas ir ekvivalenta EUR 1,35 miljoniem, kuru veido aizdevumi mājokļa iegādei, kuru ekvivalents ir EUR 1,13 miljoni, un norēķinu konta atlikumi, kuru ekvivalents ir EUR 0,22 miljoni.

Euratom

Euratom

Kases operācijas

Kases operācijas

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Regulu par pašu resursiem. Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības kārtību nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un ASV dolāru un Šveices franku konti, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.

Ja dažādi ieņēmumi (izņemot pašu resursus) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos vai nu pārskaita uz Komisijas kontiem tajās pašās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa konti, kas tiek turēti valūtās, kas nav euro, tiek papildināti atkarībā no aprēķināto vietējo īstermiņa maksājumu nepieciešamības tajā pašā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajam maksimālajam līmenim.

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski iekasētas soda naudas (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Provizoriski iekasētas soda naudas (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Tā kā visas soda naudas tiek noteiktas un maksātas euro, valūtas risks nepastāv.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Finanšu aktīvi ir euro, tādēļ valūtas risks nepastāv.

8.4.   PROCENTU LIKMES RISKS

PROCENTU LIKMES RISKS

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizdevumu un aizņēmumu darbības rakstura dēļ ES ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Ar mainīgām likmēm izsniegtie MFA un Euratom aizdevumi rada ES procentu likmes risku. Tomēr procentu likmes riski, kas izriet no aizņēmumiem, tiek kompensēti ar aizdevumiem ar līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Bilances datumā ES ir aizdevumi (nominālvērtību izteiksmē) ar mainīgām likmēm EUR 0,7 miljardu apmērā (EUR 0,8 miljardi 2011. gadā), kuru pārcenošana notiek reizi 6 mēnešos.

MFA

Euratom

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

ES ir arī MFA un Euratom aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2012. gadā ir EUR 271 miljons (EUR 236 miljoni 2011. gadā) un kuru galīgais atmaksas termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem (EUR 25 miljoni) un vairāk nekā pieci gadi (EUR 246 miljoni). Svarīgi ir arī tas, ka ES ir arī desmit aizdevumi saskaņā ar maksājumu bilances finanšu instrumentu ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2012. gadā ir EUR 11,4 miljardi (EUR 11,4 miljardi 2011. gadā) un kuru galīgais atmaksas termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem (EUR 8,4 miljardi) un vairāk nekā pieci gadi (EUR 3,0 miljardi). ES ir 18 aizdevumi saskaņā ar EFSM finanšu instrumentu ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2012. gadā ir EUR 43,8 miljardi, ar galīgo atmaksas termiņu no viena līdz pieciem gadiem (EUR 9,8 miljardi) un vairāk nekā pieci gadi (EUR 34 miljardi).

MFA

Euratom

Savas darbības rakstura dēļ likvidējamajai EOTK pastāv procentu likmes risks. Procentu likmes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem ar līdzvērtīgiem noteikumiem. Attiecībā uz aktīvu pārvaldības operācijām obligācijas ar mainīgām procentu likmēm veido 4 % no EOTK portfeļa. Bilances datumā obligāciju portfelī bija 8 % nulles kupona obligāciju.

Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas kase naudu neaizņemas; tādēļ tā nav pakļauta procentu likmes riskam. Tomēr tā gūst procentu ienākumus no atlikumiem, kurus tā tur dažādos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.

Konti, kas ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek turēti valstu centrālajās bankās, ir atkarīga no katras bankas piedāvātajiem īpašajiem nosacījumiem; piemērojamās procentu likmes ir mainīgas un tiek koriģētas, ņemot vērā tirgus svārstības.

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīga tirgus likme, kurai piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB minimālajai likmei, ko ECB izmanto galvenajām refinansēšanas operācijām. Rezultātā ir novērsts risks, ka Komisija saņems procentus atbilstīgi likmēm, kas ir zemākas nekā tirgus likmes.

EONIA

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski iekasētas soda naudas (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Provizoriski iekasētas soda naudas (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Noguldījumi un banku garantijas nav pakļauti procentu likmes riskiem. Par noguldījumiem nopelnītie procenti rāda tirgus procentu likmes un arī to iespējamās svārstības. BUFI portfelī nav obligāciju ar mainīgām procentu likmēm.

BUFI

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju fonda parāda vērtspapīrus, kuri emitēti ar mainīgām procentu likmēm, ietekmē šo likmju svārstības, savukārt parāda vērtspapīriem ar nemainīgām likmēm pastāv ar to patieso vērtību saistīts risks. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 67 % no ieguldījumu portfeļa (83 % 2011. gadā).

8.5.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Kredītrisku pārvalda, vispirms iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, pēc tam izmantojot Garantiju fondu (MFA un Euratom), pēc tam — izmantojot iespēju nepieciešamos līdzekļus iegūt no Komisijas pašu resursu kontiem dalībvalstīs, un, visbeidzot, izmantojot ES budžetu. Tiesību aktos par pašu resursiem NKI resursiem noteiktais maksimālais ierobežojums ir 1,23 % no dalībvalstu NKI, un 2012. gadā maksājumu apropriāciju segšanai bija faktiski izmantoti 0,93 %. Tas nozīmē, ka 2012. gada 31. decembrī šo garantiju segšanai bija pieejama rezerve 0,3 % apmērā. Ārējo darījumu garantiju fonds tika izveidots 1994. gadā, lai segtu saistību neizpildes risku saistībā ar aizņēmumiem, no kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus ES. Jebkurā gadījumā kredītrisku samazina iespēja izmantot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs, pārsniedzot šajos kontos esošos aktīvus, gadījumā, ja parādnieks nespētu pilnībā atmaksāt maksājamās summas. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Euratom

MFA

Euratom

Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Tas nozīmē, ka funkcionālā struktūrvienība varēs slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.

EOTK kredītrisku pārvalda, regulāri veicot analīzi par aizņēmēju spēju izpildīt procentu un parāda atmaksas saistības. Kredītrisku pārvalda arī, iegūstot nodrošinājumu, kā arī valsts, korporatīvas vai personiskas garantijas. 61 % no neatmaksāto aizdevumu kopsummas ir nodrošināts ar dalībvalstu vai līdzvērtīgām (piemēram, valsts iestāžu) garantijām. 30 % no neatmaksātajiem aizdevumiem ir piešķirti bankām vai tos ir garantējušas bankas. Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Funkcionālā struktūrvienība var slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.

Kases operācijas

Kases operācijas

Lielākā daļa Komisijas finanšu līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Attiecībā uz Komisijas finanšu līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, šos kontus papildina uz savlaicīgu norādījumu pamata, un tos automātiski pārvalda kases naudas vadības sistēma. Katrā kontā tur mazāko naudas apjomu, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī vienmēr ir nelielas (vidēji no EUR 20 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem, kas ir sadalīti starp vairāk nekā 20 kontiem), un tādējādi Komisijai pastāv ierobežots risks. Šīs summas ir jāvērtē kontekstā ar vispārējiem atlikumiem kasē, kuri svārstās no EUR 1 miljarda līdz EUR 35 miljardiem, kā arī ar vispārējo 2012. gadā veikto maksājumu summu EUR 139,5 miljardu kopējā apmērā.

Euratom

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai.

| — | Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis. |
| --- | --- |

—

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis.

Moody's P-1

S&P A-1

Fitch F1

| — | To komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārbaudīts vismaz reizi mēnesī vai biežāk, ja tas ir nepieciešams. Pastiprināti uzraudzības pasākumi un ikdienas pārskats par komercbanku reitingiem tika pieņemts finanšu krīzes kontekstā un pastāvēja 2012. gadā. |
| --- | --- |

—

To komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārbaudīts vismaz reizi mēnesī vai biežāk, ja tas ir nepieciešams. Pastiprināti uzraudzības pasākumi un ikdienas pārskats par komercbanku reitingiem tika pieņemts finanšu krīzes kontekstā un pastāvēja 2012. gadā.

| — | Delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto augstāko līmeni katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

Delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto augstāko līmeni katru gadu pārskata.

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski iekasētās soda naudas: noguldījumi

Provizoriski iekasētās soda naudas: noguldījumi

Bankas, kurās tiek turēti noguldījumi soda naudām, kuras ir provizoriski iekasētas pirms 2010. gada, tiek izvēlētas konkursa kārtībā atbilstīgi riska pārvaldības politikai, kura definē kredītreitinga prasības un līdzekļu apjomu, kādu var turēt proporcionāli darījuma partnera pašu kapitālam.

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu soda naudu (nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi) glabāšanai, parasti ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam A (S&P vai līdzvērtīga aģentūra) visās trijās galvenajās kredītreitinga aģentūrās, un vispārīgi tiek prasīts minimālais īstermiņa reitings A-1 (S&P vai līdzvērtīga aģentūra). Gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic īpašus pasākumus. Turklāt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no tās pašu kapitāla, kas mainās atkarībā no katras iestādes reitinga līmeņa. Šāda ierobežojuma aprēķināšanā vērā tiek ņemta arī tādu nenokārtoto garantiju summa, kuras Komisijai izsniegusi viena un tā pati iestāde. Regulāri tiek pārskatīta visu noguldījumu atbilstība piemērotajām politikas prasībām.

Provizoriski iekasētas soda naudas: BUFI portfelis

Provizoriski iekasētas soda naudas: BUFI portfelis

Attiecībā uz provizoriski iekasētu soda naudu ieguldījumiem Komisija uzņemas kredītrisku, kas ir risks, ka partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Riska darījumi ir visvairāk koncentrēti saistībā ar Franciju un Vāciju, jo portfeļa kopējā apjomā katrai no šīm valstīm ir attiecīgi 53 % un 24 %.

Banku garantijas

Banku garantijas

Ievērojamu daļu finanšu iestāžu izsniegto garantiju Komisija tur saistībā ar soda naudām, ko tā piemēro sabiedrībām, kas pārkāpj ES konkurences noteikumus (skatīt 2.9.1. paskaidrojumu). Sabiedrības, kurām tiek uzlikta soda nauda, izmanto šīs garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. 2012. gadā tika pārskatīta riska pārvaldības politika, ko piemēro šādu garantiju pieņemšanai, un tika definēta jauna pieeja, apvienojot kredītreitinga prasības un ierobežotu procentos izteiktu daļu vienam darījuma partnerim (proporcionāli katra darījuma partnera pašu kapitālam), ņemot vērā pašreizējo finanšu situāciju ES. Arī turpmāk Komisijai tiks nodrošināta augsta kredītkvalitāte. Tiek regulāri pārskatīta piešķirto garantiju atbilstība politikas prasībām.

2.9.1.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Saskaņā ar līgumu starp ES un EIB par Garantiju fonda pārvaldību visiem starpbanku ieguldījumiem noteiktais minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. 2012. gada 31. decembrī nemainīga termiņa noguldījumi EUR 242 miljonu apmērā (EUR 300 miljoni 2011. gadā) bija veikti ar šādiem darījumu partneriem.

Moody's P-1

8.6.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem ar līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Attiecībā uz MFA un Euratom Garantiju fonds ir likviditātes rezerve (jeb drošības tīkls) gadījumā, ja aizņēmējs nepilda maksājumu saistības un kavē maksājumus. Attiecībā uz maksājumu bilanci Padomes Regulā (EK) Nr. 431/2009 paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus, izmantojot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs. Padomes Regulā (ES) Nr. 407/2010 ir noteikta līdzīga procedūra attiecībā uz EFSM.

MFA

Euratom

Attiecībā uz likvidējamās EOTK aktīvu un saistību pārvaldību Komisija ievēro likviditātes prasības, pamatojoties uz izmaksu prognozēm, kuras iegūst, konsultējoties ar atbildīgajiem Komisijas dienestiem.

EOTK

Kases operācijas

Kases operācijas

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas pa daļām 12 mēnešos gada laikā, savukārt maksājumiem ir raksturīgs noteikts sezonāls raksturs. Turklāt atbilstīgi Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (pašu resursu regula) dalībvalstu iemaksas saistībā ar budžetu (budžeta grozījumiem), kas tiek apstiprinātas pēc mēneša (N) 16. datuma, ir pieejamas tikai N+2 mēnesī, savukārt saistīto personu apropriācijas ir pieejamas nekavējoties. Lai nodrošinātu, ka resursi kasē vienmēr ir pietiekami, lai segtu konkrētajā mēnesī veicamos maksājumus, ir ieviesta kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu vai papildu līdzekļu iemaksas avansā un noteikt tām īpašus nosacījumus. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem ir jāatbilst pietiekamai likviditātes un līdzekļu iegūšanas iespēju pakāpei saistībā ar attiecīgajām saistībām. Fondam ir jāglabā vismaz EUR 100 miljoni portfelī, kura apmaksas termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem un kuru iegulda monetārajos instrumentos. 2012. gada 31. decembrī šo ieguldījumu summa bija EUR 250 miljoni. Turklāt vismaz 20 % fonda nominālās vērtības ir jāveido monetārajiem instrumentiem, nemainīgās likmes obligācijām ar atlikušo dzēšanas termiņu ne vairāk kā viens gads un mainīgās likmes obligācijām. 2012. gada 31. decembrī šī attiecība bija 52 %.

9.   INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

9.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

ES saistītās personas ir citas ES konsolidētās struktūras un šo struktūru augstākie vadītāji. Darījumi starp šīm struktūrām notiek ES ikdienas darba ietvaros, un šādā gadījumā saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šiem darījumiem nav paredzētas sevišķas prasības par informācijas atklāšanu.

9.2.   AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

Lai atklātu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās:

| | 1. kategorija: Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

1. kategorija: Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs;

1. kategorija:

| | 2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, kā arī citi Komisijas priekšsēdētāja vietnieki; |
| --- | --- |

2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, kā arī citi Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

2. kategorija:

| | 3. kategorija: Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs; |
| --- | --- |

3. kategorija: Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs;

3. kategorija:

| | 4. kategorija: Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi; |
| --- | --- |

4. kategorija: Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi;

4. kategorija:

| | 5. kategorija: iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi. |
| --- | --- |

5. kategorija: iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

5. kategorija:

Kopsavilkums par piešķirtajām summām ir sniegts turpmāk un papildinformāciju var atrast Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV 187, 8.8.1967., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 904/2012 (OV L 269, 4.10.2012.), un OV L 268, 20.10.1977., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1293/2004 (OV L 243, 15.7.2004.)). Cita informācija ir pieejama arī tīmekļa vietnē Europa publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas visu ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Europa

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

| EUR |
| --- |
| Piešķirtās summas (darbiniekam) | 1. kat. | 2. kat. | 3. kat. | 4. kat. | 5. kat. |
| Pamatalga (mēnesī) | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | 11 681,17
  –18 370,84 |
| Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Ģimenes piemaksas |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Apgādājams bērns | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Pirmsskola | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Izglītība vai | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Izglītība ārpus darbavietas | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | — | — | 500 – 810,74 | — | — |
| Reprezentācijas pabalsts | 1 418,07 | 0–911,38 | 500 – 607,71 | — | — |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | — | — | — | — | Jā |
| Pārvedumi uz dalībvalstīm |
| Pabalsts izglītībai (16) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (16) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez kk | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | — | — |
| Uzsākot pildīt pienākumus |
| Iekārtošanās izdevumi | 50 703,52 | 45 927,10
  –47 764,18 | 36 741,68
  –41 334,40 | 39 681,02
  –42 252,94 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (17) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | — |
| Veselības apdrošināšana | sedz | sedz | sedz | sedz | fakultatīva |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % |
| Atskaitījumi |
| Kopienas nodoklis | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Īpaša algas nodeva | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Pensijas atskaitījums | — | — | — | — | 11,6 % |
| Personu skaits gada beigās | 3 | 8 | 91 | 27 | 109 |

EUR

Piešķirtās summas (darbiniekam)

1. kat.

2. kat.

3. kat.

4. kat.

5. kat.

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

11 681,17

–18 370,84

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Ģimenes piemaksas

Ģimenes piemaksas

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Apgādājams bērns

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Pirmsskola

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Izglītība vai

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Izglītība ārpus darbavietas

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

—

—

500 – 810,74

—

—

Reprezentācijas pabalsts

Reprezentācijas pabalsts

1 418,07

0–911,38

500 – 607,71

—

—

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

—

—

—

—

Jā

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pabalsts izglītībai (16)

16

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (16)

16

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez kk

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

—

—

Uzsākot pildīt pienākumus

Uzsākot pildīt pienākumus

Iekārtošanās izdevumi

50 703,52

45 927,10

–47 764,18

36 741,68

–41 334,40

39 681,02

–42 252,94

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus

Beidzot pildīt pienākumus

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pāreja (% no algas) (17)

17

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

—

Veselības apdrošināšana

sedz

sedz

sedz

sedz

fakultatīva

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Atskaitījumi

Atskaitījumi

Kopienas nodoklis

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Īpaša algas nodeva

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Pensijas atskaitījums

—

—

—

—

11,6 %

Personu skaits gada beigās

Personu skaits gada beigās

3

3

8

8

91

91

27

27

109

109

10.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedim šo pārskatu nodošanas dienā papildus turpmāk sniegtajai informācijai nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada finanšu pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

11.   KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA

11.1.   KONSOLIDĒTĀS STRUKTŪRAS

KONSOLIDĒTĀS STRUKTŪRAS

A.   KONTROLĒTAS STRUKTŪRAS (51)

KONTROLĒTAS STRUKTŪRAS (51)

1.   Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

| | Eiropas Parlaments |
| --- | --- |

Eiropas Parlaments

| | Eiropadome |
| --- | --- |

Eiropadome

| | Eiropas Komisija |
| --- | --- |

Eiropas Komisija

| | Reģionu komiteja |
| --- | --- |

Reģionu komiteja

| | Eiropas Savienības Tiesa |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Tiesa

| | Eiropas Ārējās darbības dienests |
| --- | --- |

Eiropas Ārējās darbības dienests

| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| --- | --- |

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| --- | --- |

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| | Eiropas Ombuds |
| --- | --- |

Eiropas Ombuds

| | Eiropas Revīzijas palāta |
| --- | --- |

Eiropas Revīzijas palāta

| | Eiropas Savienības Padome |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Padome

2.   ES aģentūras (38)

ES aģentūras (38)

2.1.   Izpildaģentūras (6)

Izpildaģentūras (6)

| | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras Izpildaģentūra |
| --- | --- |

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras Izpildaģentūra

| | Veselības un patērētāju izpildaģentūra |
| --- | --- |

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

| | Pētniecības izpildaģentūra |
| --- | --- |

Pētniecības izpildaģentūra

| | Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra |
| --- | --- |

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

| | Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

| | Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

2.2.   Decentralizētas aģentūras (32)

Decentralizētas aģentūras (32)

| | Eiropas Jūras drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Jūras drošības aģentūra

| | Eiropas Zāļu aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Zāļu aģentūra

| | Eiropas GNSS uzraudzības iestāde |
| --- | --- |

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

GNSS

| | Eiropas Ķimikāliju aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

| | Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām) |
| --- | --- |

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām)

ITER

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

Eurojust

| | Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts |
| --- | --- |

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

| | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

| | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |
| --- | --- |

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

| | Eiropas Vides aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Vides aģentūra

| | Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs |
| --- | --- |

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

| | Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

| | Eiropas Banku iestāde |
| --- | --- |

Eiropas Banku iestāde

| | Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (18) |
| --- | --- |

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (18)

18

| | Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs |
| --- | --- |

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs

| | Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām |
| --- | --- |

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

| | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
| --- | --- |

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

| | Eiropas Dzelzceļa aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

| | Kopienas Augu šķirņu birojs |
| --- | --- |

Kopienas Augu šķirņu birojs

| | Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

| | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs |
| --- | --- |

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

| | Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) |
| --- | --- |

Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL)

CEPOL

| | Eiropas Policijas birojs (EUROPOL) |
| --- | --- |

Eiropas Policijas birojs (EUROPOL)

EUROPOL

| | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

| | Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

| | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

| | Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde |
| --- | --- |

Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde

| | Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs |
| --- | --- |

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

| | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde |
| --- | --- |

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

| | Eiropas Izglītības fonds |
| --- | --- |

Eiropas Izglītības fonds

| | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds |
| --- | --- |

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

| | Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi) |
| --- | --- |

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi)

3.   Citas kontrolētās struktūras (2)

Citas kontrolētās struktūras (2)

| | Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā) |
| --- | --- |

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

| | Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts |
| --- | --- |

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

B.   KOPUZŅĒMUMI (5)

KOPUZŅĒMUMI (5)

| | Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER |
| --- | --- |

Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER

ITER

| | Kopuzņēmums SESAR |
| --- | --- |

Kopuzņēmums SESAR

SESAR

| | Kopuzņēmums FCH |
| --- | --- |

Kopuzņēmums FCH

FCH

| | Likvidējamais kopuzņēmums Galileo |
| --- | --- |

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

Galileo

| | Kopuzņēmums IMI |
| --- | --- |

Kopuzņēmums IMI

IMI

C.   ASOCIĒTĀS IESTĀDES (4)

ASOCIĒTĀS IESTĀDES (4)

| | Eiropas Investīciju fonds |
| --- | --- |

Eiropas Investīciju fonds

| | Kopuzņēmums Clean Sky |
| --- | --- |

Kopuzņēmums Clean Sky

Clean Sky

| | Kopuzņēmums ARTEMIS |
| --- | --- |

Kopuzņēmums ARTEMIS

ARTEMIS

| | Kopuzņēmums ENIAC |
| --- | --- |

Kopuzņēmums ENIAC

ENIAC

11.2.   NEKONSOLIDĒTAS STRUKTŪRAS

NEKONSOLIDĒTAS STRUKTŪRAS

Lai gan ES pārvalda turpmāk minēto struktūru aktīvus, tās neatbilst nosacījumiem, lai tiktu konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas ES finanšu pārskatos.

11.2.1.   
  Eiropas Attīstības fonds (EAF)

Eiropas Attīstības fonds (EAF)

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā izveide tika paredzēta 1957. gada Romas Līgumā, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību sākotnēji tikai Āfrikas valstīm, ar kurām dažām dalībvalstīm bija vēsturiskas saiknes.

EAF tiek finansēts nevis no Eiropas Savienības budžeta, bet no tiešām dalībvalstu iemaksām saskaņā ar starpvaldību sarunās panāktu vienošanos. EAF līdzekļus pārvalda Komisija un EIB. Katrs EAF parasti ir noslēgts uz aptuveni pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerības vienošanās noslēgšanas 1964. gadā EAF plānošanas cikli kopumā atbilst partnerības nolīgumu/vienošanos cikliem.

EAF reglamentē tā Finanšu regula (OV L 78, 19.3.2008.), kurā ir paredzēta tā finanšu pārskatu sagatavošana atsevišķi no ES finanšu pārskatiem. EAF gada pārskatu un līdzekļu pārvaldības ārējo pārbaudi veic Revīzijas palāta un Parlaments. Informatīvos nolūkos ir pievienota 8., 9. un 10. EAF bilance un finanšu darbības rezultātu pārskats.

Bilance — 8., 9. un 10. EAF

Bilance — 8., 9. un 10. EAF

| miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Ilgtermiņa aktīvi | 438 | 380 |
| Apgrozāmie līdzekļi | 2 094 | 2 510 |
| Aktīvi kopā | 2 532 | 2 890 |
| Īstermiņa saistības | (1 057) | (1 033) |
| Ilgtermiņa saistības | (40) | — |
| Saistības kopā | (1 097) | (1 033) |
| Neto aktīvi | 1 435 | 1 857 |
| KAPITĀLS UN REZERVES |
| Pieprasītais kapitāls | 29 579 | 26 979 |
| Citas rezerves | 2 252 | 2 252 |
| No iepriekšējiem gadiem pārnestie saimnieciskās darbības rezultāti | (27 374) | (24 674) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | (3 023) | (2 700) |
| Neto aktīvi | 1 435 | 1 857 |

miljonos EUR

31.12.2012.

31.12.2011.

Ilgtermiņa aktīvi

438

380

Apgrozāmie līdzekļi

2 094

2 510

Aktīvi kopā

2 532

2 890

Īstermiņa saistības

(1 057)

(1 033)

Ilgtermiņa saistības

(40)

—

Saistības kopā

(1 097)

(1 033)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 435

1 435

1 857

1 857

KAPITĀLS UN REZERVES

Pieprasītais kapitāls

29 579

26 979

Citas rezerves

2 252

2 252

No iepriekšējiem gadiem pārnestie saimnieciskās darbības rezultāti

(27 374)

(24 674)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(3 023)

(2 700)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 435

1 435

1 857

1 857

Pārskats par finanšu darbības rezultātiem — 8., 9. un 10. EAF

Pārskats par finanšu darbības rezultātiem — 8., 9. un 10. EAF

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Pamatdarbības ieņēmumi | 124 | 99 |
| Pamatdarbības izdevumi | (3 017) | (2 702) |
| Administratīvie izdevumi | (107) | (75) |
| PAMATDARBĪBAS RADĪTAIS DEFICĪTS | (3 001) | (2 679) |
| Finansēšanas darbības | (22) | (21) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | (3 023) | (2 700) |

miljonos EUR

2012

2011

Pamatdarbības ieņēmumi

124

99

Pamatdarbības izdevumi

(3 017)

(2 702)

Administratīvie izdevumi

(107)

(75)

PAMATDARBĪBAS RADĪTAIS DEFICĪTS

PAMATDARBĪBAS RADĪTAIS DEFICĪTS

(3 001)

(3 001)

(2 679)

(2 679)

Finansēšanas darbības

(22)

(21)

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

(3 023)

(3 023)

(2 700)

(2 700)

11.2.2.   
  Veselības apdrošināšanas shēma

Veselības apdrošināšanas shēma

Veselības apdrošināšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medicīnisko apdrošināšanu Eiropas Savienības dažādo struktūru darbiniekiem. Shēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Savienība, lai gan tās finanšu aktīvus pārvalda Komisija. Shēmu finansē no tās darbinieku un darba devēju (iestāžu/aģentūru/struktūru) iemaksām. Jebkurš pārpalikums paliek shēmai.

Shēmai ir četras atsevišķas daļas — galvenā shēma, kas ietver Eiropas Savienības iestāžu un aģentūru darbiniekus, un trīs mazākas shēmas, kas ietver Eiropas Universitātes darbiniekus, Eiropas skolu darbiniekus un darbiniekus, kuri strādā ārpus ES, piemēram, ES delegāciju darbiniekus. Shēmas aktīvu kopsumma 2012. gada 31. decembrī bija EUR 296 miljoni (EUR 294 miljoni 2011. gadā).

11.2.3.   
  Dalībnieku garantiju fonds (DGF)

Dalībnieku garantiju fonds (DGF)

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7), efektīvi sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF); 2012. gadā izmaksātais priekšfinansējums bija EUR 4 miljardi (EUR 3,3 miljardi 2011. gadā). Fonds ir neatkarīgs vienums, nav saistīts ar Eiropas Komisiju un nav konsolidēts tās finanšu pārskatos.

FP7

DGF ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un dalībniekiem radušies FP7 netiešo darbību īstenošanas laikā; tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi to netiešo darbību (kas izpaužas dotāciju veidā) dalībnieki darbības laikā iemaksā 5 % kopējā ES ieguldījuma DGF kapitālā. Tā kā šādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā viņu izpildaģents. Pēc netiešo darbību izpildes dalībnieki atgūst savas kapitāla iemaksas pilnībā, izņemot, ja DGF ir radušies zaudējumi, jo saņēmēji nepilda saistības; šādā gadījumā dalībnieki atgūst ne mazāk kā 80 % no savām iemaksām. Tādējādi Dalībnieku garantiju fonds aizsargā gan ES, gan dalībnieku finanšu intereses.

FP7

2012. gada 31. decembrī DGF kopējie aktīvi bija EUR 1 452 miljoni (EUR 1 171 miljoni 2011. gadā). DGF līdzekļi ir pašu īpašums, un ES tos nekontrolē, un fonda finanšu aktīvus pārvalda EIB.

II   DAĻA

KOPSAVILKUMA PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI
   (19)

KOPSAVILKUMA PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI

19

SATURS

SATURS

1.   ES budžeta izpildes rezultāti un paskaidrojumi

ES budžeta izpildes rezultāti un paskaidrojumi

| 1.1. | ES budžeta izpildes rezultāti |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Saimnieciskās darbības rezultātu saskaņošana ar budžeta izpildes rezultātiem |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats |
| --- | --- |

1.3.

Kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi

Kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi

| 2. | Ieņēmumi: kopsavilkums par budžeta ieņēmumu izpildi |
| --- | --- |

2.

Ieņēmumi:

3.   Izdevumi

Izdevumi

| 3.1. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nenokārtoto saistību pārmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nenokārtoto saistību sadalījums pa gadiem, kad tās radušās, pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas pa politikas jomām |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Nenokārtoto saistību pārmaiņas pa politikas jomām |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Nenokārtoto saistību dalījums pa gadiem, kad tās radušās, pa politikas jomām |
| --- | --- |

3.10.

4.   Iestādes un aģentūras

Iestādes un aģentūras

| 4.1. | Kopsavilkums par budžeta ieņēmumu izpildi pa iestādēm |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa iestādēm |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Aģentūru ienākumi: budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Budžeta izpildes rezultāti, ieskaitot aģentūras |
| --- | --- |

4.5.

1.   ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

1.1.   ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Ieņēmumi finanšu gadā | 139 541 | 130 000 |
| Maksājumi pret kārtējā gada apropriācijām | (137 738) | (128 043) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas no N+1 gada | (936) | (1 019) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 92 | 457 |
| Valūtas maiņas starpības gadā | 60 | 97 |
| Budžeta rezultāti
   (20) | 1 019 | 1 492 |

miljonos EUR

2012

2011

Ieņēmumi finanšu gadā

139 541

130 000

Maksājumi pret kārtējā gada apropriācijām

(137 738)

(128 043)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas no N+1 gada

(936)

(1 019)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

92

457

Valūtas maiņas starpības gadā

60

97

Budžeta rezultāti
   (20)

Budžeta rezultāti

20

1 019

1 019

1 492

1 492

ES budžeta pārpalikums (EUR 1 023 miljoni) tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm jāmaksā nākamajā gadā.

1.2.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | (5 329) | (1 789) |
| Ieņēmumi |
| Kārtējā gadā izveidotās tiesības, kuru summas vēl nav iekasētas | (2 000) | (371) |
| Iepriekšējos gados izveidotās tiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā | 4 582 | 2 072 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (38) | (236) |
| Izdevumi |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | (1 933) | 3 410 |
| Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā | (2 695) | (936) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | 1 210 | 1 131 |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (4 666) | (1 211) |
| Maksājumi, kas veikti saistībā ar neizmantoto maksājumu apropriāciju pārnešanu un anulēšanu | 4 768 | 2 000 |
| Uzkrājumu pārmaiņas | 7 805 | (2 109) |
| Citi | (670) | (378) |
| Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK | (15) | (91) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI | 1 019 | 1 492 |

miljonos EUR

2012

2011

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā izveidotās tiesības, kuru summas vēl nav iekasētas

(2 000)

(371)

Iepriekšējos gados izveidotās tiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

4 582

2 072

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(38)

(236)

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

(1 933)

3 410

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

(2 695)

(936)

Priekšfinansējuma neto ietekme

1 210

1 131

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(4 666)

(1 211)

Maksājumi, kas veikti saistībā ar neizmantoto maksājumu apropriāciju pārnešanu un anulēšanu

4 768

2 000

Uzkrājumu pārmaiņas

7 805

(2 109)

Citi

(670)

(378)

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK

(15)

(15)

(91)

(91)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

1 019

1 019

1 492

1 492

1.3.   BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS

1.3.1.   IEŅĒMUMI

| miljonos EUR |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets | Faktiskie ieņēmumi |
| 1. | Pašu resursi |

miljonos EUR

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets

Faktiskie ieņēmumi

1.

Pašu resursi

127 512

128 655

128 886

t. sk. muitas nodevas

t. sk. muitas nodevas

19 171

19 171

16 701

16 701

16 261

16 261

t. sk. PVN

t. sk. PVN

14 499

14 499

14 546

14 546

14 648

14 648

t. sk. NKI

t. sk. NKI

93 719

93 719

97 284

97 284

97 856

97 856

| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas |
| --- | --- |

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

1 994

2 041

| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kuras strādā iestādēs un citās ES struktūrās |
| --- | --- |

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kuras strādā iestādēs un citās ES struktūrās

1 312

1 312

1 236

| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības |
| --- | --- |

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

60

68

612

| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām |
| --- | --- |

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām

50

50

2 928

| 7. | Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas |
| --- | --- |

7.

Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas

123

3 648

3 807

| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu darbība |
| --- | --- |

8.

Aizņēmumu un aizdevumu darbība

0

0

0

| 9. | Citi ieņēmumi |
| --- | --- |

9.

Citi ieņēmumi

30

30

31

Kopā

129 088

135 758

139 541

1.3.2.   SAISTĪBAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (21) | Saistības |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

miljonos EUR

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (21)

21

Saistības

1.

Ilgtspējīga izaugsme

67 506

70 842

69 000

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

59 976

62 198

60 817

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2 065

2 994

2 892

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

9 406

9 931

9 753

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 280

9 113

8 822

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

0

0

0

Kopā

147 232

155 077

151 284

1.3.3.   SAISTĪBAS PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (22) | Saistības |
| 01 | Ekonomika un finanses |

miljonos EUR

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (22)

22

Saistības

01

Ekonomika un finanses

611

536

535

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

1 148

1 276

1 236

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

92

96

94

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 581

11 818

11 782

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

58 587

60 877

59 514

| 06 | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06

Mobilitāte un transports

1 664

1 754

1 713

| 07 | Vide un klimata pasākumi |
| --- | --- |

07

Vide un klimata pasākumi

493

508

496

| 08 | Pētniecība |
| --- | --- |

08

Pētniecība

5 930

7 618

7 059

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 678

1 985

1 878

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

411

932

494

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 033

1 011

1 007

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

101

107

101

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

42 045

42 662

42 647

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

143

147

144

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

2 697

3 292

3 088

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

262

271

265

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

687

653

639

| 18 | Iekšlietas |
| --- | --- |

18

Iekšlietas

1 264

1 322

1 290

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

4 817

4 969

4 872

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

104

106

104

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 498

1 733

1 719

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 088

1 166

1 135

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

900

1 299

1 294

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

79

79

79

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

194

204

196

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 017

1 200

1 149

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

69

63

61

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

12

12

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

134

144

135

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1 335

1 321

1 318

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

399

477

435

| 32 | Enerģētika |
| --- | --- |

32

Enerģētika

718

764

731

| 33 | Tieslietas |
| --- | --- |

33

Tieslietas

218

233

222

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

759

461

0

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

3 464

3 983

3 841

Kopā

147 232

155 077

151 284

1.3.4.   IZDEVUMI PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (23) | Veiktie maksājumi |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

miljonos EUR

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (23)

23

Veiktie maksājumi

1.

Ilgtspējīga izaugsme

55 337

63 753

61 585

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

57 034

60 409

59 096

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 484

2 477

2 375

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

6 955

7 182

7 064

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 278

9 824

8 564

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

0

0

0

Kopā

129 088

143 644

138 683

1.3.5.   IZDEVUMI PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (24) | Veiktie maksājumi |
| 01 | Ekonomika un finanses |

miljonos EUR

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (24)

24

Veiktie maksājumi

01

Ekonomika un finanses

511

493

484

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

1 079

1 395

1 271

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

92

103

92

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

9 075

11 755

11 699

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

55 880

59 242

57 948

| 06 | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06

Mobilitāte un transports

1 079

1 156

1 105

| 07 | Vide un klimata pasākumi |
| --- | --- |

07

Vide un klimata pasākumi

393

409

382

| 08 | Pētniecība |
| --- | --- |

08

Pētniecība

4 218

6 245

5 307

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 357

1 776

1 501

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

404

893

466

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

806

757

745

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

98

112

99

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

35 538

38 282

38 254

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

110

140

130

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

2 112

3 059

2 761

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

253

278

256

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

592

652

635

| 18 | Iekšlietas |
| --- | --- |

18

Iekšlietas

756

860

835

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

3 276

3 271

3 233

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

102

111

105

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 310

1 475

1 429

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

921

976

943

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

842

1 141

1 128

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

74

83

71

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

193

219

195

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 001

1 343

1 149

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

69

73

61

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

12

13

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

122

148

128

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1 335

1 321

1 318

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

399

501

433

| 32 | Enerģētika |
| --- | --- |

32

Enerģētika

1 339

782

723

| 33 | Tieslietas |
| --- | --- |

33

Tieslietas

187

206

190

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

90

0

0

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

3 464

4 376

3 596

Kopā

129 088

143 644

138 683

Sākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru parakstīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs 2011. gada 1. decembrī, maksājumu apropriāciju summa bija EUR 129 088 miljoni un no pašu resursiem finansējamais apjoms bija EUR 127 512 miljoni. Ieņēmumu un izdevumu aplēses sākotnējā budžetā parasti tiek koriģētas budžeta gadā, un šādas pārmaiņas tiek norādītas budžeta grozījumos. Korekcijas pašu resursos, kuru pamatā ir NKI, nodrošina, ka budžetā paredzētie ieņēmumi precīzi atbilst budžetā paredzētajiem izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) jābūt līdzsvarā.

Ieņēmumi

Ieņēmumi

2012. gadā tika pieņemti seši budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, kopējie galīgie ieņēmumi 2012. gada budžetā bija EUR 135 758 miljoni. Finansējums no pašu resursiem bija EUR 128 655 miljoni (kas bija par EUR 1 143 miljoniem vairāk nekā sākotnēji prognozēts), un atlikušo daļu finansēja no citiem ieņēmumiem. Lielāka vajadzība finansēt maksājumu apropriācijas tika apmierināta, galvenokārt budžeta grozījumos Nr. 6/2012 iekļaujot EUR 3 525 miljonus saistībā ar soda naudām un procentiem par kavētiem maksājumiem citos ieņēmumos.

Saistībā ar pašu resursu rezultātiem tradicionālo pašu resursu iekasēšana bija tuvu prognozētajam apjomam. Budžeta aplēses, kas tika grozītas, kad izstrādāja budžeta grozījumus Nr. 4/2012 (tās tika samazinātas par EUR 1 520 miljoniem saskaņā ar jaunajām 2012. gada pavasara makroekonomikas prognozēm), tika vēlreiz grozītas budžeta grozījumos Nr. 6/2012, lai ņemtu vērā faktisko iekasēšanas tempu. Attiecīgi tās vēlreiz tika samazinātas par EUR 950 miljoniem.

Dalībvalstu galīgie maksājumi saistībā ar PVN un NKI arī cieši atbilst galīgajām budžeta prognozēm. Starpības starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām rada starpības starp euro maiņas kursu, ko izmanto budžeta vajadzībām, un kursu laikā, kad dalībvalstis, kas nav EMS locekles, faktiski veica maksājumus.

Izdevumi

Izdevumi

2012. gads bija sestais un priekšpēdējais gads kārtējā plānošanas periodā 2007.–2013. gadam. Visas lielākās programmas tika īstenotas lielā ātrumā un ievērojami palielinājās iesniegto maksājumu prasību skaits, kā tas parasti notiek, kad cikls tuvojas nobeigumam. Ņemot vērā vispārējo fiskālo konsolidāciju dalībvalstīs, balsojums par 2012. gada budžetu bija diezgan konservatīvs. Tas līdz ar ievērojamo tādu maksājumu pieprasījumu skaitu, kuri netika samaksāti 2011. gadā, un aizvien lielāku skaitu pieprasījumu veikt līdzekļu atmaksu radīja ievērojamu spiedienu uz maksājumu apropriācijām, un šī problēma bija jārisina gada laikā, rūpīgi pārvaldot budžetu un arī veicot budžeta grozījumus.

Saistībām atļautais budžets un attiecīgie noteiktie politikas mērķi tika pilnībā īstenoti (99,6 %). Visievērojamākā korekcija, veicot budžeta grozījumus gada laikā, attiecās uz palielinājumu EUR 650 miljonu apmērā ITER atbilstīgi 2011. gada decembra nolīgumam par tā finansēšanu un EUR 688 miljonu apmērā mobilizācijai Eiropas Savienības Solidaritātes fondā, kas pēc savas būtības ir neparedzami izdevumi. Saistības tika samazinātas par EUR 142 miljoniem budžeta grozījumos Nr. 6/2012, atdodot neizmantotās summas, īpaši saistībā ar rezervi starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem, dzīvnieku slimību izskaušanu un uzraudzības programmām.

ITER

Maksājumu apropriāciju kopējais līmenis tika palielināts gada beigās, veicot budžeta grozījumus Nr. 6/2012, par EUR 6 miljardiem, un sākotnējais budžets tika palielināts par 4,8 %. Nepietiekamie maksājumi ietekmēja gandrīz visas izdevumu kategorijas, īpaši 1.b kategoriju „Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai”. Tāpat jāpatur prātā, ka EUR 6 miljardi, par kuriem tika panākta vienošanās, bija par EUR 3 miljardiem mazāka par Komisijas pieprasīto summu. Visbeidzot 2012. gads tika pabeigts ar nenokārtotiem maksājumu pieprasījumiem EUR 16,2 miljardu apmērā par kārtējo plānošanas periodu Kohēzijas politikai (2007.–2013. gadam), un vēl EUR 1,1 miljards attiecās uz 2000.–2006. gada programmu slēgšanu. Šīs summas būs jāmaksā 2013. gadā. Saistību gadījumā budžeta pozīcija Eiropas Savienības Solidaritātes fondam tika pastiprināta ar EUR 688 miljoniem maksājumu apropriācijās gada laikā. Neizmantotās nobalsotās maksājumu apropriācijas bija EUR 1 102 miljoni (EUR 1 582 miljoni 2011. gadā), un pēc to pārnešanas uz 2013. gadu EUR 166 miljoni (EUR 562 miljoni) tiek anulēti.

Sīkāku analīzi par budžeta korekcijām, to veikšanas kontekstu, pamatojumu un ietekmi skatīt Komisijas ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību 2012. gadā; ziņojuma A daļa „Pārskats par budžeta līmeni”, un B daļā tiek aplūkota katra izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

PASKAIDROJUMI PAR ES BUDŽETA IZPILDI

PASKAIDROJUMI PAR ES BUDŽETA IZPILDI

1.   VISPĀRĪGS APSKATS

VISPĀRĪGS APSKATS

Budžeta pārskatus kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra (OV L 298, 26.10.2012.) Regulu par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (turpmāk „Finanšu regula”) un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 par Finanšu regulas piemērošanas noteikumiem. Vispārējais budžets – ES finanšu politikas galvenais instruments – ir instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti ES ieņēmumi un izdevumi katram gadam.

Komisija katru gadu novērtē visus iestāžu gada ieņēmumus un izdevumus un izveido budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz budžeta projektu, Padome sagatavo pozīciju, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par kopīgā budžeta projekta galīgu pieņemšanu, un tādējādi tas kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenokārt ir atbildīga Komisija.

Komisijas budžetu veido administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā izšķir divu veidu apropriācijas – nediferencētās apropriācijas un diferencētās apropriācijas. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu darbības, kas ir paredzētas vienam gadam (atbilstīgi gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas tika ieviestas, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Ar tām tiek plānots aptvert galvenokārt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

budžetu veido

| — | saistību apropriācijas sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kuras ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var sadalīt, veicot gada maksājumus vairākus gadus, ja tas paredzēts pamatdokumentā; |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kuras ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var sadalīt, veicot gada maksājumus vairākus gadus, ja tas paredzēts pamatdokumentā;

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas rodušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas rodušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

maksājumu apropriācijas

Apropriāciju izcelsme

Apropriāciju izcelsme

Galvenais apropriāciju avots ir ES budžets kārtējam gadam. Tomēr citu veidu apropriācijas iegūst, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās iegūst no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem:

| — | sākotnējās kārtējam gadam pieņemtās budžeta apropriācijas var papildināt ar pārvietojumiem starp pozīcijām un budžeta grozījumiem; |
| --- | --- |

—

sākotnējās kārtējam gadam pieņemtās budžeta apropriācijas var papildināt ar pārvietojumiem starp pozīcijām un budžeta grozījumiem;

sākotnējās

budžeta apropriācijas

pārvietojumiem

| — | kārtējo budžetu papildina arī no iepriekšējā gada pārnestās vai atkal pieejamās apropriācijas. Tās ir i) nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu; ii) apropriācijas, kuras pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu vienā no šādiem diviem gadījumiem – ja ir pabeigti sagatavošanās posmi vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos. Apropriācijas, kas ir atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas, ir saistītas ar tādu saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kuras attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai. |
| --- | --- |

—

kārtējo budžetu papildina arī no iepriekšējā gada pārnestās vai atkal pieejamās apropriācijas. Tās ir i) nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu; ii) apropriācijas, kuras pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu vienā no šādiem diviem gadījumiem – ja ir pabeigti sagatavošanās posmi vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos. Apropriācijas, kas ir atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas, ir saistītas ar tādu saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kuras attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai.

pārnestās

apropriācijas

| — | Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido






  i) | atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem pārnest; |
| --- | --- | --- |

—

Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido

Piešķirtie ieņēmumi

i)

atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem pārnest;

| ii) | EBTA apropriācijas. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) dalībvalstis noteiktām darbībām veic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ; |
| --- | --- |

ii)

EBTA apropriācijas. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) dalībvalstis noteiktām darbībām veic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ;

| iii) | ieņēmumi no trešām personām/ citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Savienību par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži pētniecības jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem; |
| --- | --- |

iii)

ieņēmumi no trešām personām/ citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Savienību par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži pētniecības jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem;

| iv) | darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar pētniecības darbībām ES pētniecības centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā. Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem; |
| --- | --- |

iv)

darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar pētniecības darbībām ES pētniecības centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā. Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem;

| v) | apropriācijas, kas atkal ir pieejamas pēc maksājumu atmaksāšanas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var pārnest. |
| --- | --- |

v)

apropriācijas, kas atkal ir pieejamas pēc maksājumu atmaksāšanas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var pārnest.

Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

| — | Sākotnējais budžets = apropriācijas, par kurām balso N-1 gada decembrī |
| --- | --- |

—

Sākotnējais budžets = apropriācijas, par kurām balso N-1 gada decembrī

| — | |
| --- | --- |

—

Formula

| — | |
| --- | --- |

—

Formula

1.1.   GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir tās, ko gada laikā dalībvalstu valdības kreditē Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumi attiecas arī uz budžeta izpildes rezultātu iepriekšējā finanšu gadā. Pārējie ieņēmumi, ko iegrāmato kontos, ir summa, kas faktiski saņemta gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātus, izdevumos ir iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada maksājumu apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no N-1 gada 16. oktobra līdz N gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz N+1 gada 31. janvārim. Saistībā ar ELGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultātos ietver divus elementus – Eiropas Savienības rezultātus un EEZ ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātus. Saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā; |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā;

| — | kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

—

kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu.

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada; |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada;

| — | gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu atlikumu. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu atlikumu.

Budžeta izpildes rezultāti tiek atdoti dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

Budžeta izpildes rezultāti tiek atdoti dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas papildu apropriācijās attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2012. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu 2011. gada budžeta izpildes pārskatos. Maksājumu apropriācijas atkārtotai izmantošanai un apropriācijas, kas atkal pieejamas pēc avansa maksājumu atmaksas, netiek ņemtas vērā, aprēķinot gada rezultātus.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no iepriekšējā gada, ietver to apropriāciju anulējumus, kas pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam. Tas ietver arī uz nākamo gadu pārnesto piešķirto ieņēmumu apropriāciju samazinājumu salīdzinājumā ar 2011. gadu.

1.2.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTIEM

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTIEM

Gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāti ir balstīti uz mainītiem naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem saskaņā ar Finanšu regulu. Tā kā budžeta izpildes rezultāti un saimnieciskās darbības rezultāti izriet no vieniem un tiem pašiem pamatā esošiem darījumiem, ir lietderīgi tos kontrolēt, lai nodrošinātu to saskaņojamību. Šī saskaņošana ir parādīta turpmāk tabulā, izceļot būtiskākās saskaņojamās summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

Saskaņojamie posteņi — ieņēmumi

Saskaņojamie posteņi — ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultātiem, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskās darbības rezultātiem saskaņošanas nolūkā.

kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus

iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie ieņēmumi par lauksaimniecības nodevām, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gadā uzkrātie ieņēmumi.

Neto uzkrātos ieņēmumus

Saskaņojamie posteņi — izdevumi

Saskaņojamie posteņi — izdevumi

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu periodizācijas mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots ES.

Neto uzkrātos izdevumus

Lai gan uzkrātie izdevumi netiek uzskatīti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem veiktie maksājumi ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem.

kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu vienību kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem; un 2) tāda priekšfinansējuma ieskaits, kas ir samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais parāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Priekšfinansējuma neto ietekme

Papildus maksājumiem, kas veikti par attiecīgā gada apropriācijām, tā gada apropriācijas, kuras pārnestas uz nākamo gadu, ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātus (saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā, izmantojot pārnestās un anulētās neizlietotās maksājumu apropriācijas.

pārnestas uz nākamo gadu

pārnestās un anulētās neizlietotās maksājumu apropriācijas

Uzkrājumu pārmaiņas ir saistītas ar gada beigu aprēķiniem, kas veikti uzkrāto izdevumu kontos (galvenokārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekmē budžeta pārskatus. Pie citām saskaņojamām summām pieder, piemēram, pamatlīdzekļu nolietojums, pamatlīdzekļu iegāde, kapitāla nomas maksājumi un finansiālā līdzdalība, kurām ir atšķirīgas budžeta un uzkrāšanas grāmatvedības procedūras.

Uzkrājumu pārmaiņas

citām saskaņojamām summām

2.   BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI: IEŅĒMUMI

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI: IEŅĒMUMI

Budžeta izpildes pārskati sniegti pēc šiem paskaidrojumiem.

Lielākā daļa ieņēmumu ir no pašu resursiem. Tas noteikts Līguma 311. pantā, saskaņā ar kuru: „Neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašas resursiem.” Lielāko daļu no budžeta izdevumiem finansē no pašu resursiem. Citi ieņēmumi veido tikai nelielu daļu kopējā finansējumā.

Pašu resursus var iedalīt šādās kategorijās.

| (1) | Tradicionālos pašu resursus veido muitas nodokļi un cukura nodevas. Šos pašu resursus piemēro ekonomikas dalībniekiem, un dalībvalstis tos iekasē ES vārdā. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus piemēro tādu produktu importam, kuri tiek ievesti no trešām valstīm, un nodokļu likmju pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevu maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta atmaksu. Tradicionālie pašu resursi parasti veido +/- 13 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionālos pašu resursus veido muitas nodokļi un cukura nodevas. Šos pašu resursus piemēro ekonomikas dalībniekiem, un dalībvalstis tos iekasē ES vārdā. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus piemēro tādu produktu importam, kuri tiek ievesti no trešām valstīm, un nodokļu likmju pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevu maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta atmaksu. Tradicionālie pašu resursi parasti veido +/- 13 % no pašu resursu ieņēmumiem.

| (2) | Pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), piemēro dalībvalstu PVN bāzei, un bāzes šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Vienus un tos pašus procentus piemēro katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei. Tomēr ņem vērā PVN bāzi, kas ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. Resursi, kuru pamatā ir PVN, parasti veido aptuveni 12 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(2)

Pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), piemēro dalībvalstu PVN bāzei, un bāzes šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Vienus un tos pašus procentus piemēro katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei. Tomēr ņem vērā PVN bāzi, kas ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. Resursi, kuru pamatā ir PVN, parasti veido aptuveni 12 % no pašu resursu ieņēmumiem.

| (3) | Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto budžeta ieņēmumu un izdevumu līdzsvarošanai, t. i., lai finansētu to budžeta daļu, kuru nesedz citi ieņēmumu avoti. Vienu un to pašu procentu likmi piemēro katras dalībvalsts NKI, un to nosaka saskaņā ar ES noteikumiem. Resursi, kuru pamatā ir NKI, parasti veido +/- 75 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(3)

Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto budžeta ieņēmumu un izdevumu līdzsvarošanai, t. i., lai finansētu to budžeta daļu, kuru nesedz citi ieņēmumu avoti. Vienu un to pašu procentu likmi piemēro katras dalībvalsts NKI, un to nosaka saskaņā ar ES noteikumiem. Resursi, kuru pamatā ir NKI, parasti veido +/- 75 % no pašu resursu ieņēmumiem.

Pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumā 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2007. gada ORD lēmums). 2007. gada ORD lēmums stājās spēkā 2009. gada 1. martā. Tomēr šis lēmums stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī. Attiecīgi 2009. budžeta gadā tas ir ņemts vērā ar atpakaļejošu spēku.

ORD

ORD

2.1.   TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

Tradicionālie pašu resursi — visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu kontiem.

| — | Parastajā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas. |
| --- | --- |

—

Parastajā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas.

| — | Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstis nosūta Komisijai ceturkšņa pārskatu, kurā iekļauj:

| — | iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu,

| — | konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus,

| — | konkrētajā ceturksnī izdarītos bāzes labojumus (korekcijas/anulēšana), |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī izdarītos bāzes labojumus (korekcijas/anulēšana),

| — | daļēji norakstītās summas (kuras nav pieejamas atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktam), |
| --- | --- |

—

daļēji norakstītās summas (kuras nav pieejamas atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktam),

| — | attiecīgajā ceturksnī atgūstamās summas, |
| --- | --- |

—

attiecīgajā ceturksnī atgūstamās summas,

| — | attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu. |
| --- | --- |

—

attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu.

Tradicionālie pašu resursi jāiegrāmato Komisijas kontā valsts kasē vai dalībvalsts norādītā struktūrā vēlākais pirmajā darbadienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā prasījums konstatēts (vai atgūts atsevišķa konta gadījumā). Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas. Iespējamos pašu resursu prasījumus koriģē, pamatojoties uz to atgūšanas iespējamību.

2.2.   RESURSI, KURU PAMATĀ IR PVN UN NKI

RESURSI, KURU PAMATĀ IR PVN UN NKI

Pašu resursi, kuru pamatā ir PVN, veidojas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar 2007. gada ORD lēmuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Vienotā likme ir 0,30 %, izņemot 2007.–2013. gada periodu, kurā pieprasītā likme Austrijai ir 0,225 %, Vācijai — 0,15 %, Nīderlandei un Zviedrijai — 0,10 %. Visām dalībvalstīm PVN bāze ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no NKI visām dalībvalstīm.

ORD

Resursi, kuru pamatā ir NKI, ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti tādu ieņēmumu papildināšanai jebkurā noteiktā gadā, kuri nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumi rodas, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI. Resursus, kuru pamatā ir PVN un NKI, nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI bāzes prognozēm, ko izstrādā provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus.

Pēc attiecīgā budžeta gada faktiskie rādītāji par PVN un NKI bāzi ir pieejami gadu. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz pirmajai decembra darbadienai gadā pēc attiecīgā budžeta gada. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu.

Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai saistībā ar vajadzību izstrādāt atbilstošu metodiku. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi aplēst. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti vai nu saistībā ar PVN un NKI atlikumiem, vai saistībā ar atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.

2.3.   AK KOREKCIJA

AK KOREKCIJA

Šis mehānisms samazina AK pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai „budžeta nelīdzsvarotībai” un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu Apvienotajai Karalistei Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes maksājumus ES. Arī Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei ir noteikti mazāki finansējumi ar korekcijas palīdzību (kas nav lielāka par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas).

2.4.   BRUTO SAMAZINĀJUMS

BRUTO SAMAZINĀJUMS

Saskaņā ar Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumiem Nīderlandei un Zviedrijai tiek samazināta gada uz NKI bāzētā iemaksa 2007.–2013. gada periodā. Tādējādi atbilstīgi kompensācijas mehānismam bruto samazinājums gada iemaksai uz NKI bāzes Nīderlandei ir EUR 605 miljoni un Zviedrijai EUR 150 miljoni 2004. gada cenās.

3.   BUDŽGETA IZPILDES PĀRSKATI: IZDEVUMI

BUDŽGETA IZPILDES PĀRSKATI: IZDEVUMI

Budžeta izpildes pārskati sniegti pēc šiem paskaidrojumiem.

3.1.   Finanšu shēma 2007.–2013. gadam

Finanšu shēma 2007.–2013. gadam

| miljonos EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

miljonos EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Ilgtspējīga izaugsme

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

445

207

210

0

0

0

0

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Maksājumu apropriācijas kopā

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

Šajā iedaļā ir aprakstītas svarīgākās ES izdevumu kategorijas, kas sadalītas pa 2007.–2013. gada finanšu shēmas izdevumu kategorijām. 2012. finanšu gads bija sestais gads 2007.–2013. gada finanšu shēmā. Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2012. gadā ir EUR 148 049 miljoni, kas ir līdzvērtīgi 1,13 % no NKI. Attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijām ir EUR 141 360 miljoni, t. i., 1,08 % no NKI. Tabulā iepriekš ir parādīta finanšu shēma faktiskajās cenās.

1. izdevumu kategorija.   Ilgtspējīga izaugsme

1. izdevumu kategorija.

Ilgtspējīga izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās:

| — | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijām, izglītībai un apmācībai, Eiropas tīkliem, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijām, izglītībai un apmācībai, Eiropas tīkliem, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām.

| — | 1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
| --- | --- |

—

1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību.

2. izdevumu kategorija.   Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

2. izdevumu kategorija.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

Izdevumu 2. kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lauku attīstību un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši Natura 2000. Kopējai lauksaimniecības politikai rezervētā summa atspoguļo vienošanos, kas tika panākta Eiropadomes sanāksmē Briselē 2002. gada oktobrī.

Natura 2000

3. izdevumu kategorija.   Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

3. izdevumu kategorija.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

Jaunā izdevumu 3. kategorija (Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums) atspoguļo to konkrēto jomu augošo nozīmi, kurās ES ir noteikti jauni uzdevumi — tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardzība, imigrācijas un patvēruma politika, sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība, kultūra, jaunatne, informācija un dialogs ar pilsoņiem. Tā ir sadalīta divās daļās:

| — | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

—

3a. Brīvība, drošība un tiesiskums

| — | 3b. Pilsoniskums |
| --- | --- |

—

3b. Pilsoniskums

4. izdevumu kategorija.   ES — globālo procesu dalībniece

4. izdevumu kategorija.

ES — globālo procesu dalībniece

Izdevumu 4. kategorija attiecas uz visām ārējām darbībām, tostarp pirmspievienošanās instrumentiem. Lai gan Komisija bija piedāvājusi finanšu shēmā integrēt Eiropas Attīstības fondu (EAF), Eiropadome un Eiropas Parlaments vienojās to nepievienot.

5. izdevumu kategorija.   Administrācija

5. izdevumu kategorija.

Administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēs, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido visus izdevumus, bet aģentūrām un citām struktūrām ir gan administratīvi, gan darbības izdevumi.

6. izdevumu kategorija.   Kompensācijas

6. izdevumu kategorija.

Kompensācijas

Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātajām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārvietojumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

3.2.   Politikas jomas

Politikas jomas

Atbilstīgi uz darbību vērstai vadībai (ABM) Komisija savā plānošanas un vadības procesā īsteno budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas — darbībām. ABB mērķis ir nodrošināt skaidru pamatu Komisijas politikas mērķu pārvēršanai rīcībā, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskas politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi, un vienlaikus tiek izveidots kopējs prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta plānošanas nolūkā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izlietošanas efektivitāti un lietderīgumu.

ABM

ABB

ABB

ABB

Politikas jomu var definēt kā to darbību homogēnu grupēšanu, kas veido Komisijas darba daļas, kuras atbilst lēmumu pieņemšanas procesam. Katra politikas joma parasti atbilst ģenerāldirektorātam un ietver vidēji sešas vai septiņas atsevišķas darbības. Politikas jomas pārsvarā ir vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo personu saņēmējiem to attiecīgajās darbības jomās. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem katrai politikas jomai.

4.   IESTĀDES UN AĢENTŪRAS

IESTĀDES UN AĢENTŪRAS

Budžeta izpildes pārskati sniegti pēc šiem paskaidrojumiem.

Konsolidētie pārskati par ES vispārējā budžeta izpildi tāpat kā iepriekšējos gados ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei. Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti ES budžetā, un tās daļēji finansē no Komisijas budžeta subsīdijām.

Saistībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) jāņem vērā, ka papildus savam budžetam tas saņem iemaksas no Komisijas EUR 212 miljonu apmērā (EUR 202 miljonus 2011. gadā) un Eiropas Attīstības fonda (EAF) EUR 53 miljonu apmērā (EUR 50 miljonus 2011. gadā). Šīs budžeta iemaksas tiek nodotas EĀDD rīcībā (kā piešķirtie ieņēmumi), lai galvenokārt segtu izmaksas par Komisijas darbiniekiem, kuri strādā ES delegācijās, jo šīs delegācijas administratīvi pārvalda EĀDD.

Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidēto gada pārskatu budžeta daļā ir ietverti atsevišķi ziņojumi par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi.

KOPSAVILKUMA PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI
   (25)

KOPSAVILKUMA PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI

25

2.   KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

| miljonos EUR |
| --- |
| Pozīcija | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējā gadā | Pārnestie | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā |
| 1. | Pašu resursi |

miljonos EUR

Pozīcija

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējā gadā

Pārnestie

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

1.

Pašu resursi

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas |
| --- | --- |

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās |
| --- | --- |

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās

1 312

1 312

1 235

6

1 241

1 230

6

1 236

94,15 %

5

| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības |
| --- | --- |

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

60

68

619

22

641

594

18

612

896,16 %

29

| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienas līgumiem un programmām |
| --- | --- |

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienas līgumiem un programmām

50

50

3 163

291

3 453

2 776

152

2 928

5 856,15 %

525

| 7. | Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas |
| --- | --- |

7.

Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas

123

3 648

1 821

12 761

14 582

13

3 795

3 807

104,37 %

10 775

| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas |
| --- | --- |

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

0

0

63

159

222

0

0

0

222

| 9. | Dažādi ieņēmumi |
| --- | --- |

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

29

10

39

26

5

31

101,61 %

9

Kopā

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

Sīkāka informācija par izdevumu 1. kategoriju:   pašu resursi

Sīkāka informācija par izdevumu 1. kategoriju:

pašu resursi

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējā gadā | Pārnestie | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā |
| 11. | Cukura nodevas |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējā gadā

Pārnestie

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

11.

Cukura nodevas

123

123

193

0

193

193

0

193

156,04 %

0

| 12. | Muitas nodokļi |
| --- | --- |

12.

Muitas nodokļi

19 171

16 701

16 277

29

16 306

16 258

2

16 261

97,37 %

45

| 13. | PVN |
| --- | --- |

13.

PVN

14 499

14 546

14 648

0

14 648

14 648

0

14 648

100,70 %

0

| 14. | NKI |
| --- | --- |

14.

NKI

93 719

97 284

97 856

0

97 856

97 856

0

97 856

100,59 %

0

| 15. | Budžeta nelīdzsvarotību labojumi |
| --- | --- |

15.

Budžeta nelīdzsvarotību labojumi

0

0

(74)

0

(74)

(74)

0

(74)

0

| 16. | Uz NKI bāzēto iemaksu samazinājums NL, S |
| --- | --- |

16.

Uz NKI bāzēto iemaksu samazinājums NL, S

0

0

2

0

2

2

0

2

0

Kopā

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

Sīkāka informācija par izdevumu 3. kategoriju:   pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

Sīkāka informācija par izdevumu 3. kategoriju:

pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējā gadā | Pārnestie | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā |
| 30. | Iepriekšējo gadu pārpalikums |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējā gadā

Pārnestie

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

30.

Iepriekšējo gadu pārpalikums

0

1 497

1 497

0

1 497

1 497

0

1 497

100,00 %

0

| 31. | PVN atlikumi |
| --- | --- |

31.

PVN atlikumi

0

218

223

23

246

223

23

246

112,94 %

0

| 32. | NKI atlikumi |
| --- | --- |

32.

NKI atlikumi

0

280

204

80

284

204

80

284

101,42 %

0

| 34. | Korekcija par nelīdzdalību JHAP |
| --- | --- |

34.

Korekcija par nelīdzdalību JHAP

JHAP

0

0

(3)

0

(3)

(3)

0

(3)

0

| 35. | AK labojums — korekcija |
| --- | --- |

35.

AK labojums — korekcija

0

0

3

0

3

3

0

3

0

| 36. | AK labojums — starpaprēķins |
| --- | --- |

36.

AK labojums — starpaprēķins

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Kopā

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

3.1.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropriācijas | Pārmaiņas (pārvedumi un AB) | Pārnestas | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildus | Kopā atļautās | Pieņemtās apropriācijas | Pārmaiņas (pārvedumi un AB) | Pārnestas | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildus | Kopā atļautās |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 1 | Ilgtspējīga izaugsme |

miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Pārmaiņas (pārvedumi un AB)

Pārnestas

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildus

Kopā atļautās

Pieņemtās apropriācijas

Pārmaiņas (pārvedumi un AB)

Pārnestas

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildus

Kopā atļautās

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

1

Ilgtspējīga izaugsme

67 506

636

36

2 664

2 700

70 842

55 337

5 137

187

3 092

3 279

63 753

| 2 | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

59 976

(126)

23

2 325

2 348

62 198

57 034

982

78

2 315

2 393

60 409

| 3 | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2 065

688

41

199

240

2 994

1 484

729

47

216

263

2 477

| 4 | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4

ES – globālo procesu dalībniece

9 406

(2)

178

349

527

9 931

6 955

(178)

52

354

405

7 182

| 5 | Administrācija |
| --- | --- |

5

Administrācija

8 280

0

22

811

833

9 113

8 278

0

711

835

1 546

9 824

| 6 | Kompensācijas |
| --- | --- |

6

Kompensācijas

Kopā

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.2.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Atļautās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi ar lēmumu | Kopā | % | No gada apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 1 | Ilgtspējīga izaugsme |

miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Atļautās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi ar lēmumu

Kopā

%

No gada apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

1

Ilgtspējīga izaugsme

70 842

67 653

36

1 311

69 000

97,40 %

1 354

28

1 381

1,95 %

461

0

0

461

0,65 %

| 2 | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

62 198

59 825

23

969

60 817

97,78 %

1 356

2

1 357

2,18 %

24

0

0

24

0,04 %

| 3 | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2 994

2 741

41

110

2 892

96,62 %

89

0

89

2,96 %

13

0

0

13

0,42 %

| 4 | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4

ES – globālo procesu dalībniece

9 931

9 364

178

211

9 753

98,21 %

138

2

140

1,41 %

38

0

0

38

0,38 %

| 5 | Administrācija |
| --- | --- |

5

Administrācija

9 113

8 184

22

617

8 822

96,81 %

195

0

195

2,14 %

96

0

0

96

1,05 %

| 6 | Kompensācijas |
| --- | --- |

6

Kompensācijas

Kopā

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.3.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Atļautās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnesumiem | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiskie pārnesumi | Pārnesumi ar lēmumu | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No gada apropriācijām | No pārnesumiem | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 1 | Ilgtspējīga izaugsme |

miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Atļautās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnesumiem

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiskie pārnesumi

Pārnesumi ar lēmumu

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No gada apropriācijām

No pārnesumiem

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

1

Ilgtspējīga izaugsme

63 753

60 288

168

1 129

61 585

96,60 %

128

26

1 963

2 117

3,32 %

32

19

0

51

0,08 %

| 2 | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

60 409

57 960

72

1 064

59 096

97,83 %

32

4

1 251

1 287

2,13 %

20

5

0

26

0,04 %

| 3 | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2 477

2 192

46

136

2 375

95,86 %

8

1

80

88

3,57 %

13

1

0

14

0,57 %

| 4 | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4

ES – globālo procesu dalībniece

7 182

6 741

31

291

7 064

98,35 %

26

4

63

92

1,28 %

6

20

0

26

0,37 %

| 5 | Administrācija |
| --- | --- |

5

Administrācija

9 824

7 475

628

461

8 564

87,18 %

706

1

373

1 081

11,01 %

95

83

0

178

1,81 %

| 6 | Kompensācijas |
| --- | --- |

6

Kompensācijas

Kopā

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.4.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības | Saistības gada laikā |
| No iepriekšējā gada pārnestās saistības | Saistību atcelšana /pārvērtēšana/ anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā izveidotās saistības | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma |
| 1 | Ilgtspējīga izaugsme |

miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības

Saistības gada laikā

No iepriekšējā gada pārnestās saistības

Saistību atcelšana /pārvērtēšana/ anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā izveidotās saistības

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma

1

Ilgtspējīga izaugsme

159 707

(850)

(54 901)

103 957

69 000

(6 684)

(1)

62 314

166 271

| 2 | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

25 302

(137)

(12 983)

12 182

60 817

(46 113)

0

14 703

26 886

| 3 | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2 130

(332)

(547)

1 251

2 892

(1 827)

0

1 065

2 316

| 4 | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4

ES – globālo procesu dalībniece

19 567

(827)

(4 870)

13 870

9 753

(2 193)

(1)

7 558

21 429

| 5 | Administrācija |
| --- | --- |

5

Administrācija

737

(90)

(628)

19

8 822

(7 936)

4

890

909

| 6 | Kompensācijas |
| --- | --- |

6

Kompensācijas

Kopā

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.5.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS, PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS, PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | <2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā |
| 1 | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

<2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Kopā

1

Ilgtspējīga izaugsme

1 222

6 765

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

| 2 | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

66

739

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

| 3 | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

14

5

28

86

241

314

562

1 065

2 316

| 4 | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4

ES – globālo procesu dalībniece

672

650

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

| 5 | Administrācija |
| --- | --- |

5

Administrācija

0

0

0

0

0

0

19

890

909

Kopā

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

3.6.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropr. | Grozījumi (Pārnesumi /AB) | Pārnesumi | Piešķirtie ie ņēmumi | Kopā papildus | Kopā atļautās | Pieņemtās apropr. | Grozījumi (Pārnesumi / AB) | Pārnesum | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildus | Kopā atļautās |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 01 | Ekonomika un finanses |

miljonos EUR

Politikas joma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropr.

Grozījumi (Pārnesumi /AB)

Pārnesumi

Piešķirtie ie ņēmumi

Kopā papildus

Kopā atļautās

Pieņemtās apropr.

Grozījumi (Pārnesumi / AB)

Pārnesum

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildus

Kopā atļautās

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

01

Ekonomika un finanses

611

(94)

0

19

19

536

511

(42)

7

17

24

493

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

1 148

(4)

0

132

132

1 276

1 079

121

21

174

195

1 395

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

92

(1)

0

5

5

96

92

(1)

7

5

12

103

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 581

191

34

12

46

11 818

9 075

2 601

66

12

78

11 755

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

58 587

(22)

0

2 311

2 311

60 877

55 880

989

70

2 303

2 373

59 242

| 06 | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06

Mobilitāte un transports

1 664

(1)

0

91

91

1 754

1 079

(40)

6

110

116

1 156

| 07 | Vide un klimata pasākumi |
| --- | --- |

07

Vide un klimata pasākumi

493

(1)

0

17

17

508

393

(20)

18

17

35

409

| 08 | Pētniecība |
| --- | --- |

08

Pētniecība

5 930

643

0

1 045

1 045

7 618

4 218

632

30

1 366

1 396

6 245

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 678

(2)

0

309

309

1 985

1 357

33

13

373

387

1 776

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

411

0

0

521

521

932

404

1

44

444

488

893

| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība |
| --- | --- |

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

1 033

(48)

23

3

26

1 011

806

(56)

4

3

7

757

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

101

(2)

0

7

7

107

98

1

7

7

13

112

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

42 045

569

40

8

48

42 662

35 538

2 686

49

8

57

38 282

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

143

(1)

0

5

5

147

110

18

7

5

12

140

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

2 697

(8)

0

602

603

3 292

2 112

280

16

651

667

3 059

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

262

1

0

8

8

271

253

3

14

8

22

278

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

687

(68)

0

34

34

653

592

16

12

33

45

652

| 18 | Iekšlietas |
| --- | --- |

18

Iekšlietas

1 264

(1)

3

56

59

1 322

756

29

7

68

75

860

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

4 817

(51)

44

158

202

4 969

3 276

(188)

17

166

183

3 271

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

104

(1)

0

3

3

106

102

0

6

3

9

111

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 498

(2)

127

110

237

1 733

1 310

21

33

111

144

1 475

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 088

3

8

68

75

1 166

921

(1)

4

51

55

976

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

900

378

0

21

21

1 299

842

259

7

34

40

1 141

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

79

0

0

0

0

79

74

2

7

0

7

83

| 25 | Kom. pol. koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Kom. pol. koordinācija un juridiskās konsultācijas

194

(1)

0

11

11

204

193

(1)

16

11

27

219

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 017

62

0

120

120

1 200

1 001

74

146

122

268

1 343

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

69

(12)

0

7

7

63

69

(12)

9

7

16

73

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

12

0

0

1

1

12

12

0

1

1

1

13

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

134

(6)

0

16

16

144

122

(1)

6

22

27

148

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1 335

(14)

0

0

0

1 321

1 335

(14)

0

0

0

1 321

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

399

(9)

0

87

87

477

399

(9)

24

87

111

501

| 32 | Enerģētika |
| --- | --- |

32

Enerģētika

718

(1)

0

47

47

764

1 339

(622)

6

60

66

782

| 33 | Tieslietas |
| --- | --- |

33

Tieslietas

218

0

0

15

15

233

187

2

3

14

17

206

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

759

(298)

0

0

0

461

90

(90)

0

0

0

0

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

3 464

0

22

498

519

3 983

3 464

0

393

519

912

4 376

Kopā

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.7.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Atļautās saistību apropriācijas | Veiktās saistības | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropr. | No pārnesumiem | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi: lēmums | Kopā | % | No gada budžeta apropr. | No pārnesumiem | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 01 | Ekonomika un finanses |

miljonos EUR

Politikas joma

Atļautās saistību apropriācijas

Veiktās saistības

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropr.

No pārnesumiem

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi: lēmums

Kopā

%

No gada budžeta apropr.

No pārnesumiem

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

01

Ekonomika un finanses

536

517

0

18

535

99,66 %

2

0

2

0,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

1 276

1 144

0

92

1 236

96,84 %

40

0

40

3,13 %

0

0

0

0

0,03 %

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

96

91

0

3

94

97,42 %

2

0

2

2,43 %

0

0

0

0

0,15 %

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 818

11 742

34

7

11 782

99,70 %

6

24

30

0,25 %

6

0

0

6

0,05 %

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

60 877

58 550

0

964

59 514

97,76 %

1 347

2

1 349

2,22 %

13

0

0

13

0,02 %

| 06 | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06

Mobilitāte un transports

1 754

1 651

0

61

1 713

97,65 %

29

0

29

1,67 %

12

0

0

12

0,68 %

| 07 | Vide un klimata pasākumi |
| --- | --- |

07

Vide un klimata pasākumi

508

486

0

10

496

97,58 %

7

0

7

1,47 %

5

0

0

5

0,95 %

| 08 | Pētniecība |
| --- | --- |

08

Pētniecība

7 618

6 573

0

486

7 059

92,66 %

559

0

559

7,34 %

0

0

0

0

0,00 %

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 985

1 675

0

203

1 878

94,60 %

106

0

107

5,37 %

1

0

0

1

0,03 %

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

932

411

0

83

494

53,04 %

438

0

438

46,95 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība |
| --- | --- |

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

1 011

982

23

1

1 007

99,60 %

1

0

1

0,12 %

3

0

0

3

0,28 %

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

107

99

0

2

101

94,46 %

5

0

5

4,72 %

1

0

0

1

0,82 %

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

42 662

42 601

40

6

42 647

99,96 %

2

3

5

0,01 %

10

0

0

10

0,02 %

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

147

142

0

2

144

97,76 %

3

0

3

2,20 %

0

0

0

0

0,04 %

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

3 292

2 689

0

399

3 088

93,79 %

204

0

204

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

271

262

0

4

265

97,92 %

4

0

4

1,60 %

1

0

0

1

0,48 %

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

653

616

0

24

639

97,96 %

10

0

10

1,53 %

3

0

0

3

0,51 %

| 18 | Iekšlietas |
| --- | --- |

18

Iekšlietas

1 322

1 253

3

35

1 290

97,57 %

21

0

21

1,62 %

11

0

0

11

0,80 %

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

4 969

4 765

44

63

4 872

98,06 %

95

0

95

1,91 %

1

0

0

1

0,02 %

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

106

103

0

2

104

98,26 %

1

0

2

1,58 %

0

0

0

0

0,16 %

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 733

1 494

127

99

1 719

99,19 %

12

2

14

0,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 166

1 090

8

37

1 135

97,38 %

30

0

30

2,61 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

1 299

1 277

0

17

1 294

99,61 %

4

0

4

0,34 %

1

0

0

1

0,05 %

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,03 %

0

0

0

0

0,16 %

| 25 | Politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

204

191

0

5

196

96,51 %

5

0

5

2,51 %

2

0

0

2

0,98 %

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 200

1 078

0

71

1 149

95,78 %

50

0

50

4,15 %

1

0

0

1

0,08 %

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

63

56

0

4

61

95,47 %

3

0

3

4,42 %

0

0

0

0

0,11 %

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

12

11

0

0

12

96,23 %

0

0

0

3,04 %

0

0

0

0

0,73 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

144

124

0

11

135

93,94 %

5

0

5

3,38 %

4

0

0

4

2,68 %

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

477

390

0

45

435

91,20 %

42

0

42

8,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 32 | Enerģētika |
| --- | --- |

32

Enerģētika

764

716

0

16

731

95,67 %

32

0

32

4,15 %

1

0

0

1

0,17 %

| 33 | Tieslietas |
| --- | --- |

33

Tieslietas

233

216

0

6

222

95,30 %

10

0

10

4,12 %

1

0

0

1

0,58 %

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

461

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

461

0

0

461

100,00 %

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

3 983

3 376

22

444

3 841

96,43 %

54

0

54

1,36 %

88

0

0

88

2,21 %

Kopā

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.8.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Atļautās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropr. | No pārnesumiem | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Automātiskie pārnesumi | Pārnesumi ar lēmumu | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No gada apropr. | No pārnesumiem | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 01 | Ekonomika un finanses |

miljonos EUR

Politikas joma

Atļautās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropr.

No pārnesumiem

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Automātiskie pārnesumi

Pārnesumi ar lēmumu

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No gada apropr.

No pārnesumiem

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

01

Ekonomika un finanses

493

463

6

15

484

98,13 %

6

0

2

8

1,64 %

0

1

0

1

0,23 %

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

1 395

1 180

19

72

1 271

91,12 %

19

0

103

121

8,70 %

1

2

0

3

0,18 %

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

103

83

6

2

92

89,72 %

7

0

3

10

9,78 %

0

0

0

1

0,50 %

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 755

11 629

63

7

11 699

99,53 %

13

24

5

43

0,36 %

9

4

0

13

0,11 %

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

59 242

56 829

66

1 053

57 948

97,82 %

23

4

1 250

1 276

2,15 %

13

4

0

18

0,03 %

| 06 | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06

Mobilitāte un transports

1 156

1 031

5

69

1 105

95,57 %

6

0

41

47

4,03 %

3

1

0

5

0,40 %

| 07 | Vide un klimata pasākumi |
| --- | --- |

07

Vide un klimata pasākumi

409

355

17

10

382

93,39 %

17

1

6

24

5,89 %

1

2

0

3

0,72 %

| 08 | Pētniecība |
| --- | --- |

08

Pētniecība

6 245

4 827

25

455

5 307

84,97 %

23

0

911

934

14,95 %

0

5

0

5

0,08 %

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 776

1 375

12

114

1 501

84,54 %

14

0

259

273

15,36 %

1

1

0

2

0,10 %

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

893

357

40

69

466

52,13 %

48

0

375

423

47,35 %

0

5

0

5

0,52 %

| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība |
| --- | --- |

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

757

742

2

1

745

98,45 %

3

0

1

5

0,64 %

5

2

0

7

0,91 %

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

112

92

6

2

99

88,71 %

5

0

5

11

9,47 %

1

1

0

2

1,82 %

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

38 282

38 200

48

6

38 254

99,93 %

12

0

2

14

0,04 %

12

1

0

14

0,04 %

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

140

121

7

2

130

92,66 %

7

0

3

10

7,04 %

0

0

0

0

0,30 %

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

3 059

2 379

14

368

2 761

90,23 %

13

0

284

296

9,69 %

1

2

0

2

0,08 %

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

278

240

13

3

256

92,16 %

14

0

5

19

6,84 %

1

1

0

3

1,00 %

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

652

596

11

28

635

97,34 %

11

0

5

16

2,48 %

0

1

0

1

0,18 %

| 18 | Iekšlietas |
| --- | --- |

18

Iekšlietas

860

769

6

61

835

97,15 %

4

1

7

12

1,44 %

11

2

0

12

1,41 %

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

3 271

3 073

10

150

3 233

98,83 %

13

0

16

30

0,90 %

2

7

0

9

0,27 %

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

111

98

6

1

105

94,79 %

4

0

2

5

4,86 %

0

0

0

0

0,34 %

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK

1 475

1 319

19

90

1 429

96,87 %

10

0

21

31

2,11 %

1

14

0

15

1,03 %

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

976

914

3

27

943

96,68 %

3

3

25

31

3,21 %

0

1

0

1

0,12 %

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

1 141

1 093

6

29

1 128

98,84 %

7

0

5

12

1,01 %

1

0

0

2

0,15 %

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

83

66

5

0

71

85,23 %

8

2

0

10

11,95 %

0

2

0

2

2,82 %

| 25 | Kom. pol. koord. un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Kom. pol. koord. un juridiskās konsultācijas

219

176

14

5

195

88,73 %

15

1

6

21

9,62 %

1

2

0

4

1,64 %

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 343

963

136

51

1 149

85,59 %

111

0

72

183

13,60 %

1

10

0

11

0,81 %

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

73

49

9

3

61

83,74 %

7

0

4

11

15,45 %

0

1

0

1

0,80 %

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

13

11

1

0

12

91,60 %

0

0

0

1

7,06 %

0

0

0

0

1,34 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

148

115

5

8

128

86,27 %

5

0

13

19

12,64 %

1

1

0

2

1,08 %

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

501

370

22

41

433

86,56 %

20

0

46

66

13,17 %

0

1

0

1

0,27 %

| 32 | Enerģētika |
| --- | --- |

32

Enerģētika

782

706

5

12

723

92,51 %

6

0

48

53

6,82 %

4

1

0

5

0,66 %

| 33 | Tieslietas |
| --- | --- |

33

Tieslietas

206

183

1

6

190

92,16 %

4

1

8

13

6,13 %

2

2

0

4

1,71 %

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

4 376

2 934

340

322

3 596

82,19 %

442

0

197

638

14,59 %

88

53

0

141

3,22 %

Kopā

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.9.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības | Saistības gada laikā | Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma |
| No iepriekšējā gada pārnestās saistības | Saistību atcelšana /pārvērtēšana/ anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā izveidotās saistības | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības |
| 01 | Ekonomika un finanses |

miljonos EUR

Politikas joma

Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības

Saistības gada laikā

Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma

No iepriekšējā gada pārnestās saistības

Saistību atcelšana /pārvērtēšana/ anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā izveidotās saistības

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

01

Ekonomika un finanses

582

(9)

(143)

429

535

(341)

0

194

623

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

2 155

(31)

(850)

1 274

1 236

(421)

0

814

2 088

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

7

0

(6)

0

94

(86)

0

8

8

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

29 625

(40)

(11 226)

18 359

11 782

(473)

0

11 309

29 668

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

22 357

(76)

(11 972)

10 308

59 514

(45 975)

0

13 539

23 847

| 06 | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06

Mobilitāte un transports

2 809

(100)

(879)

1 830

1 713

(226)

0

1 487

3 317

| 07 | Vide un klimata pasākumi |
| --- | --- |

07

Vide un klimata pasākumi

898

(11)

(243)

645

496

(138)

0

358

1 003

| 08 | Pētniecība |
| --- | --- |

08

Pētniecība

9 200

(170)

(2 983)

6 047

7 059

(2 324)

0

4 734

10 781

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

2 269

(51)

(782)

1 436

1 878

(720)

0

1 158

2 594

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

184

(13)

(114)

57

494

(352)

0

142

199

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

2 062

(33)

(538)

1 490

1 007

(207)

0

800

2 290

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

22

(2)

(16)

4

101

(83)

0

18

21

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

108 413

(498)

(36 781)

71 133

42 647

(1 473)

(1)

41 174

112 307

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

92

(13)

(55)

24

144

(75)

0

69

93

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

1 921

(53)

(839)

1 028

3 088

(1 921)

0

1 167

2 195

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

122

(13)

(86)

24

265

(170)

0

95

119

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

719

(81)

(317)

321

639

(318)

0

321

642

| 18 | Iekšlietas |
| --- | --- |

18

Iekšlietas

1 458

(235)

(268)

954

1 290

(567)

0

723

1 677

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

10 232

(528)

(2 379)

7 324

4 872

(854)

0

4 018

11 343

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

20

(1)

(13)

6

104

(93)

0

12

18

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

3 281

(119)

(970)

2 192

1 719

(459)

0

1 260

3 453

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

2 864

(16)

(769)

2 079

1 135

(175)

(1)

960

3 039

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

670

(4)

(417)

248

1 294

(711)

0

583

831

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

34

(7)

(15)

12

79

(56)

0

23

35

| 25 | Politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

19

(3)

(15)

0

196

(179)

0

17

17

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

184

(12)

(161)

11

1 149

(988)

0

160

171

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

9

(1)

(9)

0

61

(52)

0

8

8

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

115

(9)

(45)

61

135

(82)

0

53

114

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

0

0

0

0

1 318

(1 318)

0

0

0

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

24

(1)

(22)

0

435

(411)

0

24

24

| 32 | Enerģētika |
| --- | --- |

32

Enerģētika

4 522

(12)

(622)

3 888

731

(102)

0

629

4 518

| 33 | Tieslietas |
| --- | --- |

33

Tieslietas

181

(34)

(67)

80

222

(122)

0

99

179

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

397

(57)

(325)

15

3 841

(3 272)

4

573

588

Kopā

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.10.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS, PA POLITIKAS JOMĀM

NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS, PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā |
| 01 | Ekonomika un finanses |

miljonos EUR

Politikas joma

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Kopā

01

Ekonomika un finanses

11

35

10

0

20

167

185

194

623

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

10

5

17

97

101

546

498

814

2 088

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

384

1 507

57

267

1 241

5 457

9 446

11 309

29 668

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

7

456

0

2

152

1 437

8 254

13 539

23 847

| 06 | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06

Mobilitāte un transports

15

27

124

103

271

494

797

1 487

3 317

| 07 | Vide un klimata pasākumi |
| --- | --- |

07

Vide un klimata pasākumi

9

12

57

88

138

151

189

358

1 003

| 08 | Pētniecība |
| --- | --- |

08

Pētniecība

114

73

177

381

814

1 728

2 760

4 734

10 781

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

12

8

31

83

207

372

724

1 158

2 594

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

0

3

1

10

10

11

21

142

199

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

51

271

5

18

71

411

663

800

2 290

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

0

0

0

0

0

1

3

18

21

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

836

5 328

21

1 875

7 437

20 613

35 024

41 174

112 307

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

0

0

0

0

0

4

20

69

93

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

2

0

47

77

150

255

497

1 167

2 195

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

0

0

0

0

1

6

17

95

119

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

9

3

7

43

42

83

133

321

642

| 18 | Iekšlietas |
| --- | --- |

18

Iekšlietas

4

0

17

64

208

249

412

723

1 677

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

266

235

498

846

1 236

1 725

2 518

4 018

11 343

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

0

0

0

0

0

2

4

12

18

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

113

63

71

193

365

578

810

1 260

3 453

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

69

86

129

236

310

513

735

960

3 039

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

0

1

1

9

16

58

163

583

831

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

0

0

1

1

2

2

6

23

35

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

0

0

0

0

0

0

0

17

17

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

0

0

0

0

0

0

11

160

171

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

2

2

1

1

3

17

36

53

114

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Enerģētika |
| --- | --- |

32

Enerģētika

60

43

28

101

1 365

1 671

621

629

4 518

| 33 | Tieslietas |
| --- | --- |

33

Tieslietas

0

0

1

4

12

18

45

99

179

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

0

0

0

0

0

0

15

573

588

Kopā

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

4.1.   KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI PA IESTĀDĒM

KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI PA IESTĀDĒM

| miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējā gadā | Pārnestie | Kopā | No kārtējā gada prasījumiem | No pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| Eiropas Parlaments | 147 | 147 | 174 | 26 | 200 | 172 | 4 | 176 | 119,41 % | 25 |
| Eiropadome un Padome | 58 | 58 | 99 | 11 | 109 | 88 | 10 | 98 | 168,80 % | 11 |
| Komisija | 128 761 | 135 431 | 137 081 | 13 342 | 150 423 | 134 783 | 4 066 | 138 849 | 102,52 % | 11 573 |
| Tiesa | 44 | 44 | 51 | 0 | 51 | 51 | 0 | 51 | 115,64 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 21 | 21 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 90,58 % | 0 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 133,47 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 8 | 8 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 250,50 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 97,10 % | 0 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 77,36 % | 0 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 35 | 35 | 309 | 0 | 310 | 309 | 0 | 309 | 889,83 % | 0 |
| Kopā | 129 088 | 135 758 | 137 771 | 13 379 | 151 150 | 135 460 | 4 080 | 139 541 | 102,79 % | 11 610 |

miljonos EUR

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējā gadā

Pārnestie

Kopā

No kārtējā gada prasījumiem

No pārnestiem prasījumiem

Kopā

Eiropas Parlaments

147

147

174

26

200

172

4

176

119,41 %

25

Eiropadome un Padome

58

58

99

11

109

88

10

98

168,80 %

11

Komisija

128 761

135 431

137 081

13 342

150 423

134 783

4 066

138 849

102,52 %

11 573

Tiesa

44

44

51

0

51

51

0

51

115,64 %

0

Revīzijas palāta

21

21

19

0

19

19

0

19

90,58 %

0

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

12

12

16

0

16

16

0

16

133,47 %

0

Reģionu komiteja

8

8

20

0

20

20

0

20

250,50 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

97,10 %

0

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

1

0

1

1

0

1

77,36 %

0

Eiropas Ārējās darbības dienests

35

35

309

0

310

309

0

309

889,83 %

0

Kopā

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

4.2.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA IESTĀDĒM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA IESTĀDĒM

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

| miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Atļautās saistību apropriācijas | Veiktās saistības | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropr. | No pārnesumiem | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No piešķirtiem ieņēmumiem | Pārnesums ar lēmumu | Kopā | % | No gada budžeta apropr. | No pārnesumiem | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| Eiropas Parlaments | 1 862 | 1 693 | 22 | 116 | 1 831 | 98,32 % | 6 | 0 | 6 | 0,34 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 1,33 % |
| Eiropadome un Padome | 612 | 490 | 0 | 42 | 532 | 86,89 % | 36 | 0 | 36 | 5,92 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 7,19 % |
| Komisija | 151 094 | 144 390 | 279 | 2 774 | 147 443 | 97,58 % | 3 077 | 31 | 3 108 | 2,06 % | 543 | 0 | 0 | 543 | 0,36 % |
| Tiesa | 351 | 344 | 0 | 1 | 345 | 98,36 % | 1 | 0 | 1 | 0,28 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,36 % |
| Revīzijas palāta | 143 | 137 | 0 | 0 | 138 | 96,12 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 3,59 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 133 | 125 | 0 | 4 | 128 | 96,62 % | 0 | 0 | 0 | 0,25 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 3,13 % |
| Reģionu komiteja | 99 | 85 | 0 | 12 | 97 | 98,43 % | 0 | 0 | 0 | 0,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,54 % |
| Ombuds | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 95,86 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,12 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,79 % |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 767 | 486 | 0 | 268 | 754 | 98,37 % | 10 | 0 | 10 | 1,26 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,37 % |
| Kopā | 155 077 | 147 766 | 300 | 3 218 | 151 284 | 97,55 % | 3 131 | 31 | 3 162 | 2,04 % | 631 | 0 | 0 | 631 | 0,41 % |

miljonos EUR

Iestāde

Atļautās saistību apropriācijas

Veiktās saistības

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropr.

No pārnesumiem

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No piešķirtiem ieņēmumiem

Pārnesums ar lēmumu

Kopā

%

No gada budžeta apropr.

No pārnesumiem

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

Eiropas Parlaments

1 862

1 693

22

116

1 831

98,32 %

6

0

6

0,34 %

25

0

0

25

1,33 %

Eiropadome un Padome

612

490

0

42

532

86,89 %

36

0

36

5,92 %

44

0

0

44

7,19 %

Komisija

151 094

144 390

279

2 774

147 443

97,58 %

3 077

31

3 108

2,06 %

543

0

0

543

0,36 %

Tiesa

351

344

0

1

345

98,36 %

1

0

1

0,28 %

5

0

0

5

1,36 %

Revīzijas palāta

143

137

0

0

138

96,12 %

0

0

0

0,30 %

5

0

0

5

3,59 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

133

125

0

4

128

96,62 %

0

0

0

0,25 %

4

0

0

4

3,13 %

Reģionu komiteja

99

85

0

12

97

98,43 %

0

0

0

0,03 %

2

0

0

2

1,54 %

Ombuds

10

9

0

0

9

95,86 %

0

0

0

0,02 %

0

0

0

0

4,12 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

8

7

0

0

7

95,21 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

4,79 %

Eiropas Ārējās darbības dienests

767

486

0

268

754

98,37 %

10

0

10

1,26 %

3

0

0

3

0,37 %

Kopā

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

| miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Atļautās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropr. | No pārnesumiem | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiskie pārnesumi | Pārnesumi ar lēmumu | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No gada apropr. | No pārnesumiem | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| Eiropas Parlaments | 2 092 | 1 388 | 214 | 22 | 1 623 | 77,58 % | 305 | 0 | 108 | 413 | 19,76 % | 25 | 31 | 0 | 56 | 2,67 % |
| Eiropadome un Padome | 661 | 444 | 36 | 44 | 524 | 79,31 % | 46 | 0 | 41 | 87 | 13,13 % | 44 | 6 | 0 | 50 | 7,56 % |
| Komisija | 139 268 | 131 722 | 605 | 2 759 | 135 087 | 97,00 % | 458 | 36 | 3 533 | 4 028 | 2,89 % | 78 | 76 | 0 | 154 | 0,11 % |
| Tiesa | 369 | 326 | 16 | 1 | 343 | 92,92 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,15 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 1,93 % |
| Revīzijas palāta | 156 | 125 | 11 | 0 | 136 | 87,11 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 8,41 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 4,48 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 141 | 117 | 7 | 4 | 127 | 90,15 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,19 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 3,66 % |
| Reģionu komiteja | 108 | 77 | 7 | 12 | 96 | 89,53 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 7,37 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombuds | 10 | 8 | 1 | 0 | 9 | 89,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,74 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,15 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 81,28 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,68 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 831 | 444 | 49 | 238 | 731 | 88,06 % | 42 | 0 | 46 | 88 | 10,58 % | 3 | 8 | 0 | 11 | 1,36 % |
| Kopā | 143 644 | 134 656 | 946 | 3 081 | 138 683 | 96,55 % | 900 | 36 | 3 730 | 4 666 | 3,25 % | 166 | 128 | 0 | 295 | 0,21 % |

miljonos EUR

Iestāde

Atļautās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropr.

No pārnesumiem

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiskie pārnesumi

Pārnesumi ar lēmumu

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No gada apropr.

No pārnesumiem

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

Eiropas Parlaments

2 092

1 388

214

22

1 623

77,58 %

305

0

108

413

19,76 %

25

31

0

56

2,67 %

Eiropadome un Padome

661

444

36

44

524

79,31 %

46

0

41

87

13,13 %

44

6

0

50

7,56 %

Komisija

139 268

131 722

605

2 759

135 087

97,00 %

458

36

3 533

4 028

2,89 %

78

76

0

154

0,11 %

Tiesa

369

326

16

1

343

92,92 %

18

0

1

19

5,15 %

5

2

0

7

1,93 %

Revīzijas palāta

156

125

11

0

136

87,11 %

13

0

0

13

8,41 %

5

2

0

7

4,48 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

141

117

7

4

127

90,15 %

8

0

1

9

6,19 %

4

1

0

5

3,66 %

Reģionu komiteja

108

77

7

12

96

89,53 %

8

0

0

8

7,37 %

2

2

0

3

3,10 %

Ombuds

10

8

1

0

9

89,11 %

1

0

0

1

6,74 %

0

0

0

0

4,15 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

9

6

1

0

7

81,28 %

1

0

0

1

10,68 %

0

0

0

1

8,05 %

Eiropas Ārējās darbības dienests

831

444

49

238

731

88,06 %

42

0

46

88

10,58 %

3

8

0

11

1,36 %

Kopā

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

4.3.   AĢENTŪRU IENĀKUMI: BUDŽETA PROGOZES, PRASĪJUMI UN SAŅEMTĀS SUMMAS

AĢENTŪRU IENĀKUMI: BUDŽETA PROGOZES, PRASĪJUMI UN SAŅEMTĀS SUMMAS

| miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Prognozētie ienākumi budžetā | Konstatētie pieprasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots | Finansējums komisijas politikas jomai |
| Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 7 | 2 | 2 | 0 | 18 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 150 | 116 | 115 | 1 | 06 |
| Frontex | 90 | 76 | 76 | 0 | 18 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 19 | 20 | 20 | 1 | 15 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 33 | 35 | 35 | 0 | 02 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 58 | 58 | 58 | 0 | 17 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Eiropas Banku iestāde | 21 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde | 16 | 14 | 14 | 0 | 12 |
| Eiropas Vides aģentūra | 42 | 52 | 51 | 1 | 07 |
| Eiropas Policijas birojs | 84 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 20 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 77 | 77 | 77 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 13 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām | 344 | 379 | 379 | 0 | 08 |
| Eurojust | 33 | 33 | 33 | 0 | 18 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 59 | 54 | 53 | 0 | 06 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 175 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 222 | 254 | 224 | 31 | 02 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs | 3 | 3 | 3 | 0 | 09 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 21 | 21 | 21 | 0 | 18 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 78 | 77 | 77 | 0 | 15 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 48 | 49 | 45 | 4 | 15 |
| Eiropas Izglītības fonds | 21 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 16 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 46 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Veselības un patērētāju izpildaģentūra | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Kopā | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 | |

miljonos EUR

Aģentūra

Prognozētie ienākumi budžetā

Konstatētie pieprasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Finansējums komisijas politikas jomai

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

7

7

7

0

06

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

7

2

2

0

18

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

150

116

115

1

06

Frontex

90

76

76

0

18

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

19

20

20

1

15

Eiropas Policijas akadēmija

8

9

9

0

18

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

33

35

35

0

02

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

58

58

58

0

17

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

16

16

16

0

18

Eiropas Banku iestāde

21

19

19

0

12

Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde

16

14

14

0

12

Eiropas Vides aģentūra

42

52

51

1

07

Eiropas Policijas birojs

84

83

83

0

18

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

20

19

19

0

12

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

10

10

10

0

11

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

77

77

77

0

17

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

8

8

8

0

04

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

GNSS

13

21

21

0

06

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām

344

379

379

0

08

Eurojust

33

33

33

0

18

Eiropas Jūras drošības aģentūra

59

54

53

0

06

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

175

176

176

0

12

Eiropas Zāļu aģentūra

222

254

224

31

02

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

8

0

09

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs

3

3

3

0

09

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

21

21

21

0

18

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

26

26

26

0

06

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

15

15

15

0

04

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

78

77

77

0

15

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

48

49

45

4

15

Eiropas Izglītības fonds

21

20

20

0

15

Kopienas Augu šķirņu birojs

13

13

13

0

17

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

21

21

0

04

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

50

50

50

0

15

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

16

17

17

0

06

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

39

39

39

0

08

Pētniecības izpildaģentūra

46

47

47

0

08

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

7

7

7

0

17

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

10

10

10

0

06

Kopā

1 936

1 963

1 925

38

| miljonos EUR |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Prognozētie ienākumi budžetā | Konstatētie pieprasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots |
| Komisijas subsīdijas | 1 304 | 1 276 | 1 272 | 5 |
| Ienākumi no komisijas naudas | 465 | 490 | 460 | 30 |
| Citi ienākumi | 168 | 197 | 193 | 4 |
| Kopā | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 |

miljonos EUR

Ieņēmumu veids

Prognozētie ienākumi budžetā

Konstatētie pieprasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Komisijas subsīdijas

1 304

1 276

1 272

5

Ienākumi no komisijas naudas

465

490

460

30

Citi ienākumi

168

197

193

4

Kopā

1 936

1 963

1 925

38

4.4.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

| miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Veiktās saistības | Pārnestās | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestie |
| Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 7 | 7 | 0 | 8 | 5 | 2 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 7 | 5 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 164 | 132 | 27 | 176 | 117 | 53 |
| Frontex | 90 | 89 | 1 | 128 | 99 | 22 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 22 | 21 | 1 | 22 | 19 | 3 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 9 | 8 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 99 | 96 | 0 | 113 | 94 | 15 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 58 | 55 | 0 | 69 | 55 | 10 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 0 |
| Eiropas Banku iestāde | 21 | 18 | 0 | 22 | 13 | 7 |
| Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde | 16 | 14 | 0 | 16 | 11 | 4 |
| Eiropas Vides aģentūra | 69 | 52 | 16 | 73 | 45 | 27 |
| Eiropas Policijas birojs | 85 | 84 | 1 | 100 | 79 | 17 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 20 | 17 | 0 | 22 | 15 | 4 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 9 | 9 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 79 | 78 | 0 | 90 | 80 | 9 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 8 | 7 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 106 | 58 | 47 | 55 | 33 | 22 |
| Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām | 1 482 | 1 482 | 0 | 384 | 362 | 7 |
| Eurojust | 35 | 34 | 1 | 41 | 35 | 5 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 57 | 53 | 1 | 61 | 53 | 2 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 429 | 189 | 0 | 461 | 180 | 37 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 226 | 222 | 0 | 262 | 215 | 41 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 0 | 9 | 9 | 1 |
| Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 21 | 21 | 0 | 28 | 23 | 5 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 26 | 25 | 0 | 30 | 26 | 2 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 17 | 15 | 1 | 20 | 15 | 5 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 97 | 95 | 0 | 83 | 71 | 7 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 48 | 42 | 0 | 52 | 41 | 4 |
| Eiropas Izglītības fonds | 20 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 22 | 21 | 0 | 26 | 20 | 5 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 50 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 17 | 16 | 0 | 18 | 16 | 1 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 39 | 38 | 0 | 41 | 38 | 2 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 46 | 44 | 0 | 50 | 43 | 4 |
| Veselības un patērētāju izpildaģentūra | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Kopā | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

miljonos EUR

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Veiktās saistības

Pārnestās

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestie

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

7

7

0

8

5

2

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

7

5

0

6

2

2

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

164

132

27

176

117

53

Frontex

90

89

1

128

99

22

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

22

21

1

22

19

3

Eiropas Policijas akadēmija

9

8

0

11

8

2

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

99

96

0

113

94

15

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

58

55

0

69

55

10

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

17

16

0

17

16

0

Eiropas Banku iestāde

21

18

0

22

13

7

Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde

16

14

0

16

11

4

Eiropas Vides aģentūra

69

52

16

73

45

27

Eiropas Policijas birojs

85

84

1

100

79

17

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

20

17

0

22

15

4

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

9

9

0

11

10

1

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

79

78

0

90

80

9

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

8

7

0

11

8

2

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

GNSS

106

58

47

55

33

22

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām

1 482

1 482

0

384

362

7

Eurojust

35

34

1

41

35

5

Eiropas Jūras drošības aģentūra

57

53

1

61

53

2

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

429

189

0

461

180

37

Eiropas Zāļu aģentūra

226

222

0

262

215

41

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

0

9

9

1

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs

3

3

0

3

2

1

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

21

21

0

28

23

5

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

26

25

0

30

26

2

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

17

15

1

20

15

5

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

97

95

0

83

71

7

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

48

42

0

52

41

4

Eiropas Izglītības fonds

20

20

0

21

20

1

Kopienas Augu šķirņu birojs

14

13

0

14

12

0

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

22

21

0

26

20

5

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

50

49

0

55

48

6

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

17

16

0

18

16

1

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

39

38

0

41

38

2

Pētniecības izpildaģentūra

46

44

0

50

43

4

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

7

7

0

8

7

1

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

10

10

0

11

9

1

Kopā

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| --- | --- | --- |
| Apropriācijas | Veiktās saistības | Pārnestās | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās |
| Darbinieki | 813 | 781 | 2 | 829 | 777 | 18 |
| Administratīvie izdevumi | 305 | 292 | 1 | 377 | 277 | 79 |
| Pamatdarbības izdevumi | 2 442 | 2 102 | 95 | 1 421 | 899 | 242 |
| Kopā | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Veiktās saistības

Pārnestās

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās

Darbinieki

813

781

2

829

777

18

Administratīvie izdevumi

305

292

1

377

277

79

Pamatdarbības izdevumi

2 442

2 102

95

1 421

899

242

Kopā

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

4.5.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI, IESKAITOT AĢENTŪRAS

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI, IESKAITOT AĢENTŪRAS

| miljonos EUR |
| --- |
| | Eiropa Savienība | Aģentūras | Subsīdiju aģentūrām izslēgšana | Kopā |
| Finanšu gada ieņēmumi | 139 541 | 1 925 | (1 272) | 140 194 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (137 738) | (1 739) | 1 272 | (138 205) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (936) | (338) | 0 | (1 274) |
| To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 92 | 171 | 0 | 263 |
| Valūtas maiņas starpība | 60 | (8) | 0 | 52 |
| Budžeta izpildes rezultāti | 1 019 | 12 | 0 | 1 031 |

miljonos EUR

Eiropa Savienība

Aģentūras

Subsīdiju aģentūrām izslēgšana

Kopā

Finanšu gada ieņēmumi

139 541

1 925

(1 272)

140 194

140 194

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(137 738)

(1 739)

1 272

(138 205)

(138 205)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(936)

(338)

0

(1 274)

(1 274)

To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

92

171

0

263

263

Valūtas maiņas starpība

60

(8)

0

52

52

Budžeta izpildes rezultāti

Budžeta izpildes rezultāti

1 019

1 019

12

12

0

0

1 031

1 031

---

(1)  Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

1

(2)  Eiropas Parlaments 2012. gada 13. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2013. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt saskaņā ar 83. pantu Civildienesta noteikumos (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 ar grozījumiem) dalībvalstis kopīgi garantē saistības pensijām.

2

(3)  OV L 298, 2012. gada 26. oktobris, 1. lpp

3

(4)  OV L 362, 31.12.2012, 1. lpp.

4

(5)  Garantiju fondā tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas, tādēļ tās jāizslēdz.

5

(6)  Garantiju fondā tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas, tādēļ tās jāizslēdz.

6

(7)  Garantiju fondā tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas, tādēļ tās jāizslēdz.

7

(8)  Sākuma atlikumā ietverta to skaitļu korekcija, kuri uzrādīti 2011. gadā.

8

(9)  Skaitlis par administrāciju iepriekš netika uzrādīts.

9

(10)  Skaitlis par administrāciju iepriekš netika uzrādīts.

10

(11)  Dažas summas, kas iepriekš uzrādītas kā finanšu korekcijas, tagad tiek uzrādītas kā atgūtās summas.

11

(12)  Saskaņā ar revīzijas secinājumiem ievērojami uzlabojumi ir nepieciešami Francijas sertifikācijas iestādē, kura uzrāda atgūtās summas saistībā ar EZF.

12

(13)  Minētās revīzijas secinājumi, kuru pamatā ir attiecīgo dalībvalstu galīgie ziņojumi un veiktie pasākumi, tika paziņoti iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi.

13

(14)  Tabula, kurā norādīts atmaksāšanas grafiks attiecībā uz šiem aizdevumiem, ir ietverta 7.1.3. paskaidrojuma beigās.

14

7.1.3

(15)  2. programma

15

(16)  Ar piemērotu korekcijas koeficientu („kk”).

16

(17)  Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

17

(18)  Pirmo reizi konsolidēti 2012. gadā.

18

(19)  Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

19

(20)  No šīs summas EBTA rezultāts ir EUR (4) miljoni 2012. gadā un EUR (5) miljoni 2011. gadā.

20

(21)  Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

21

Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus

(22)  Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

22

Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus

(23)  Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

23

Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus

(24)  Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

24

Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus

(25)  Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

25

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/122

---

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGĀ REVIDENTA ZIŅOJUMS

2013/C 334/02

| I. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja






  a) | Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un konsolidētie budžeta izpildes pārskati (2) par 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2013. gada 26. jūlijā, un |
| --- | --- | --- |

I.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja

a)

Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un konsolidētie budžeta izpildes pārskati (2) par 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2013. gada 26. jūlijā, un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| II. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu sagatavošanu un izklāstu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram, un par šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šī atbildība ietver to, lai būtu izstrādāta, īstenota un uzturēta iekšējā kontrole, kas ir vajadzīga tādu finanšu pārskatu sagatavošanai un izklāstam, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Vadība ir atbildīga arī par to, lai nodrošinātu, ka darbības, finanšu darījumi un finanšu pārskatos atspoguļotā informācija atbilst piemērojamajam regulējumam. Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

II.

Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu sagatavošanu un izklāstu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram, un par šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šī atbildība ietver to, lai būtu izstrādāta, īstenota un uzturēta iekšējā kontrole, kas ir vajadzīga tādu finanšu pārskatu sagatavošanai un izklāstam, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Vadība ir atbildīga arī par to, lai nodrošinātu, ka darbības, finanšu darījumi un finanšu pārskatos atspoguļotā informācija atbilst piemērojamajam regulējumam. Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants).

Revidenta atbildība

| III. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

III.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Veicot šos riska novērtējumus, lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, bet ne lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti, ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

IV.

Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Veicot šos riska novērtējumus, lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, bet ne lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti, ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu.

| V. | Ieņēmumu jomā Palātas veiktā pievienotās vērtības nodokļa un nacionālā kopienākuma pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir attiecīgo makroekonomikas rādītāju kopums, uz kuru pamata šie resursi ir aprēķināti, tad Palāta novērtē Komisijas datu apstrādes sistēmas, līdz dalībvalstu iemaksas ir saņemtas un iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad Komisija šīs summas ir saņēmusi un tās ir atspoguļotas pārskatos. |
| --- | --- |

V.

Ieņēmumu jomā Palātas veiktā pievienotās vērtības nodokļa un nacionālā kopienākuma pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir attiecīgo makroekonomikas rādītāju kopums, uz kuru pamata šie resursi ir aprēķināti, tad Palāta novērtē Komisijas datu apstrādes sistēmas, līdz dalībvalstu iemaksas ir saņemtas un iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad Komisija šīs summas ir saņēmusi un tās ir atspoguļotas pārskatos.

| VI. | Saistībā ar izdevumiem Palāta pārbauda maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies, tie ir iegrāmatoti un pieņemti (maksājumi par izdevumiem). Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (tostarp aktīvu iegādei veiktos maksājumus), izņemot avansa maksājumus to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs sniedz attaisnojumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra pieņem attaisnojumu, ieskaitot avansa maksājumu vai nu tajā pašā gadā, vai vēlāk. |
| --- | --- |

VI.

Saistībā ar izdevumiem Palāta pārbauda maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies, tie ir iegrāmatoti un pieņemti (maksājumi par izdevumiem). Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (tostarp aktīvu iegādei veiktos maksājumus), izņemot avansa maksājumus to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs sniedz attaisnojumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra pieņem attaisnojumu, ieskaitot avansa maksājumu vai nu tajā pašā gadā, vai vēlāk.

| VII. | Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās atzinumus. |
| --- | --- |

VII.

Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās atzinumus.

Pārskatu ticamība

Atzinums par pārskatu ticamību

| VIII. | Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības konsolidētie pārskati par 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2012. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un tīro aktīvu izmaiņas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram. |
| --- | --- |

VIII.

Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības konsolidētie pārskati par 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2012. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un tīro aktīvu izmaiņas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

Atzinums par pārskatiem pakārtoto ieņēmumu likumību un pareizību

| IX. | Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

IX.

Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Saistības

Atzinums par pārskatiem pakārtoto saistību likumību un pareizību

| X. | Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotās saistības par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgas un pareizas. |
| --- | --- |

X.

Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotās saistības par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgas un pareizas.

Maksājumi

Pamatojums negatīvam atzinumam par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

| XI. | Palāta secina, ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību (VI punkts). Visās politikas grupās, kas aptver pamatdarbības izdevumus, ir būtisks kļūdu līmenis. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārskatiem pakārtotajos maksājumos par izdevumiem ir 4,8 % (3). |
| --- | --- |

XI.

Palāta secina, ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību (VI punkts). Visās politikas grupās, kas aptver pamatdarbības izdevumus, ir būtisks kļūdu līmenis. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārskatiem pakārtotajos maksājumos par izdevumiem ir 4,8 % (3).

Negatīvs atzinums par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

| XII. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

XII.

Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis.

2013. gada 5. septembrī

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, pārskatu par finanšu rezultātu, naudas plūsmas pārskatu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Apkopotie ziņojumi par budžeta izpildi ietver apkopotos ziņojumus par budžeta izpildi un skaidrojošas piezīmes.

2

(3)  Pamatojoties uz iepriekšējos gados izmantoto parauga atlases pieeju, aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars būtu bijis 4,5 %.

3

---