# Az Európai Unió C 328/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.328.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 328 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. november 12. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.328.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 328

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. november 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

  A 25. ülésre 2013. június 17–19. között Brüsszelben (Belgium) került sor. |
| 2013/C 328/01 | A 2013. június 17-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2013/C 328/02 | A 2013. június 18-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 5 |
| 2013/C 328/03 | A 2013. június 19-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 8 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

  A 25. ülésre 2013. június 17–19. között Brüsszelben (Belgium) került sor.

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

A 25. ülésre 2013. június 17–19. között Brüsszelben (Belgium) került sor.

2013/C 328/01

A 2013. június 17-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

2013/C 328/02

A 2013. június 18-i, keddi ülés jegyzőkönyve

5

2013/C 328/03

A 2013. június 19-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

8

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Parlamenti bizottságok rövidítései

| AFET | Külügyi Bizottság |
| --- | --- |
| DEVE | Fejlesztési Bizottság |
| INTA | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| BUDG | Költségvetési Bizottság |
| CONT | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| ECON | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| EMPL | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| ENVI | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság |
| ITRE | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| IMCO | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| TRAN | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| REGI | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság |
| PECH | Halászati Bizottság |
| CULT | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| JURI | Jogi Bizottság |
| LIBE | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| AFCO | Alkotmányügyi Bizottság |
| FEMM | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| PETI | Petíciós Bizottság |
| DROI | Emberi Jogi Albizottság |
| SEDE | Biztonság- és Védelempolitikai Albizottság |

AFET

Külügyi Bizottság

DEVE

Fejlesztési Bizottság

INTA

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

BUDG

Költségvetési Bizottság

CONT

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

ECON

Gazdasági és Monetáris Bizottság

EMPL

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

ENVI

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság

ITRE

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

IMCO

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

TRAN

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

REGI

Regionális Fejlesztési Bizottság

AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

PECH

Halászati Bizottság

CULT

Kulturális és Oktatási Bizottság

JURI

Jogi Bizottság

LIBE

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

AFCO

Alkotmányügyi Bizottság

FEMM

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

PETI

Petíciós Bizottság

DROI

Emberi Jogi Albizottság

SEDE

Biztonság- és Védelempolitikai Albizottság

Képviselőcsoportok rövidítései

| PPE | az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportja |
| --- | --- |
| S&D | az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport |
| ALDE | Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport |
| ECR | Európai Konzervatívok és Reformisták Képviselőcsoport |
| Verts/ALE | a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja |
| GUE/NGL | az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja |
| EFD | a Szabadság és Demokrácia Európája képviselőcsoport |
| NI | Független képviselők |

PPE

az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportja

S&D

az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport

ALDE

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport

ECR

Európai Konzervatívok és Reformisták Képviselőcsoport

Verts/ALE

a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja

GUE/NGL

az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja

EFD

a Szabadság és Demokrácia Európája képviselőcsoport

NI

Független képviselők

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése A 25. ülésre 2013. június 17–19. között Brüsszelben (Belgium) került sor.

| 12.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 328/1

---

A 2013. JÚNIUS 17-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2013/C 328/01

Tartalom

Hivatalos megnyitóülés

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A nem parlamenti képviselők akkreditálása

| 1. | A napirend elfogadása (AP101.358) |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 24. ülésszakának utolsó két üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 158., 2013. június 4.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2013. június 16-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is |
| --- | --- |

3.

| 4. | Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős tagjának felszólalása |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vita Andris Piebalgsszal, a Bizottság fejlesztésért felelős tagjával – szólítás jelentkezés alapján |
| --- | --- |

6.

| 7. | A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 24. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gazdasági partnerségi megállapodások – további lépések |
| --- | --- |

8.

A 2013. JÚNIUS 17-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.00-kor nyitják meg.)

Hivatalos megnyitóülés

Az alábbiak szólalnak fel a Közgyűlésben:

Louis Michel, a Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Joyce Laboso, a Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Sean Barrett T.D., az ír Képviselőház (Dáil Éireann) elnöke, az EU elnökségének tagja.

(Az ülést 12.00-kor berekesztik, majd 15.00-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

A nem parlamenti képviselők akkreditálása

A társelnök bejelenti, hogy két kérelem érkezett be nem parlamenti képviselők akkreditációjára vonatkozóan a Cotonoui Megállapodás 17. cikkének (1) bekezdése, valamint a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzata 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vis maior kivételes esetek miatt. A képviselőket jegyzőkönyvbe veszik, és jegyzékbe sorolt nevüket mellékelik a jegyzőkönyvhöz

1.   A napirend elfogadása

A napirendet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

2.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 24. ülésszakának utolsó két üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 158., 2013. június 4.)

A jegyzőkönyvet elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2013. június 16-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2013. június 16-i elnökségi ülés eredményeiről.

Az alábbi határozatok születtek:

| a) | Az állandó bizottságok megszövegezik a következő jelentéseket: | Politikai Ügyek Bizottsága







  — | A terrorizmus világméretű elterjedése: az internet és a közösségi média szerepe |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az állandó bizottságok megszövegezik a következő jelentéseket:

Politikai Ügyek Bizottsága

—

A terrorizmus világméretű elterjedése: az internet és a közösségi média szerepe

| | Szociális és Környezetvédelmi Bizottság







  — | A tengerfenéki kőolaj- és ásványkincs-bányászat a fenntartható fejlődés összefüggésében. E tárgyban a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságot is felkérik véleménynyilvánításra. |
| --- | --- | --- |

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

—

A tengerfenéki kőolaj- és ásványkincs-bányászat a fenntartható fejlődés összefüggésében. E tárgyban a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságot is felkérik véleménynyilvánításra.

| b) | 2013 szeptemberében vagy októberében tényfeltáró missziót indítanak Haitira, 2013 novemberében vagy decemberében pedig Zimbabwébe. |
| --- | --- |

b)

2013 szeptemberében vagy októberében tényfeltáró missziót indítanak Haitira, 2013 novemberében vagy decemberében pedig Zimbabwébe.

| c) | Az eljárási szabályzatra vonatkozó módosítástervezeteket elfogadás céljából benyújtják a Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

c)

Az eljárási szabályzatra vonatkozó módosítástervezeteket elfogadás céljából benyújtják a Közgyűlésnek.

| d) | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségekben részt vevő képviselőinek magatartási kódextervezetét elfogadás céljából benyújtják a Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

d)

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségekben részt vevő képviselőinek magatartási kódextervezetét elfogadás céljából benyújtják a Közgyűlésnek.

| e) | A 10. regionális ülésre 2013. július 17–19. között kerül sor Abujában (Nigéria). |
| --- | --- |

e)

A 10. regionális ülésre 2013. július 17–19. között kerül sor Abujában (Nigéria).

| f) | Választási megfigyelő missziót indítanak Malira a 2013. július 28-án megrendezendő elnöki választások megfigyelésére. |
| --- | --- |

f)

Választási megfigyelő missziót indítanak Malira a 2013. július 28-án megrendezendő elnöki választások megfigyelésére.

| g) | A Közgyűlés részt vesz az ENSZ Emberi Települések Központja, az AKCS-titkárság és az Európai Bizottság által szervezett, urbanizációról szóló háromoldalú konferencián, amelyet 2013. szeptember 4–6. között Kigaliban (Ruanda) rendeznek meg. |
| --- | --- |

g)

A Közgyűlés részt vesz az ENSZ Emberi Települések Központja, az AKCS-titkárság és az Európai Bizottság által szervezett, urbanizációról szóló háromoldalú konferencián, amelyet 2013. szeptember 4–6. között Kigaliban (Ruanda) rendeznek meg.

| h) | A Közös Parlamenti Közgyűlés 26. ülésére 2013. november 25–27. között Addisz-Abebában (Etiópia) kerül sor. |
| --- | --- |

h)

A Közös Parlamenti Közgyűlés 26. ülésére 2013. november 25–27. között Addisz-Abebában (Etiópia) kerül sor.

A társelnök tájékoztatja a Közgyűlést arról, hogy a Nők Fóruma 2013. június 15-én összeült.

A társelnök tájékoztat továbbá arról, hogy 2013. június 16-án munkaértekezletet tartottak „A befektetési környezet javítása a fejlődő országokban: milyen szerepet töltenek be a parlamenti képviselők?” címmel.

A társelnök bejelenti, hogy a határidők a következőképpen alakulnak:

| — | a megegyezéses állásfoglalásokra és a két sürgős állásfoglalási indítványra vonatkozó módosítások: 2013. június 18., kedd 12.00; |
| --- | --- |

—

a megegyezéses állásfoglalásokra és a két sürgős állásfoglalási indítványra vonatkozó módosítások: 2013. június 18., kedd 12.00;

| — | a szavazás módjára vonatkozó kérések: 2013. június 19., szerda 10.00, írásban. |
| --- | --- |

—

a szavazás módjára vonatkozó kérések: 2013. június 19., szerda 10.00, írásban.

4.   Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős tagjának felszólalása

Andris Pielbags, az Európai Bizottság fejlesztésért felelős tagja ismerteti az ENSZ főtitkára által kinevezett magas szintű szakértői testület által elfogadott, a millenniumi fejlesztési célok utáni menetrendről szóló jelentés fő következtetéseit és ajánlásait. A Bizottság a „Méltó életet mindenkinek” című közleményével járult hozzá ehhez a munkához.

5.   Az Európai Bizottsághoz intézett kérdések órája

Összesen 24 kérdést tettek fel az Európai Bizottságnak.

A Bizottság a kérdéseket korábban már írásban megválaszolta. Piebalgs biztos szóbeli választ ad a következő szerzőktől származó kiegészítő kérdésekre:

| | Hussien Naïb (Eritrea), 2. sz. kérdés a szuverén eritreai területek Etiópia általi megszállásáról; |
| --- | --- |

Hussien Naïb (Eritrea), 2. sz. kérdés a szuverén eritreai területek Etiópia általi megszállásáról;

| | Joe Leinen, 4. sz. kérdés a Malin fennálló, konfliktus utáni helyzetről; |
| --- | --- |

Joe Leinen, 4. sz. kérdés a Malin fennálló, konfliktus utáni helyzetről;

| | Michael Cashman nevében David Martin, 8. sz. kérdés a megkülönböztetésmentességről szóló politikai párbeszédről; |
| --- | --- |

Michael Cashman nevében David Martin, 8. sz. kérdés a megkülönböztetésmentességről szóló politikai párbeszédről;

| | Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), 11. sz. kérdés a parlamenteknek és a parlamenti képviselőknek a 2015 utáni fejlesztési célok kidolgozási folyamatában való részvételéről; |
| --- | --- |

Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), 11. sz. kérdés a parlamenteknek és a parlamenti képviselőknek a 2015 utáni fejlesztési célok kidolgozási folyamatában való részvételéről;

| | Mariya Gabriel, 12. sz. kérdés az EU fejlesztéstámogatási politikájával összefüggésben a millenniumi fejlesztési célokról; |
| --- | --- |

Mariya Gabriel, 12. sz. kérdés az EU fejlesztéstámogatási politikájával összefüggésben a millenniumi fejlesztési célokról;

| | Olle Schmidt, 3. sz. kérdés a Sínai-félszigeten folytatott emberkereskedelemről; |
| --- | --- |

Olle Schmidt, 3. sz. kérdés a Sínai-félszigeten folytatott emberkereskedelemről;

| | Gay Mitchell, 14. sz. kérdés a fejlődő országokban felmerülő szennyvízgyűjtési és higiéniai kérdésekről; |
| --- | --- |

Gay Mitchell, 14. sz. kérdés a fejlődő országokban felmerülő szennyvízgyűjtési és higiéniai kérdésekről;

| | Zita Gurmai, 15. sz. kérdés a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos jogokról a 11. EFA keretében; |
| --- | --- |

Zita Gurmai, 15. sz. kérdés a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos jogokról a 11. EFA keretében;

| | Catherine Bearder, 16. sz. kérdés az AKCS-országokban megvalósuló kisléptékű energiaprojekteknek nyújtott uniós támogatásról; |
| --- | --- |

Catherine Bearder, 16. sz. kérdés az AKCS-országokban megvalósuló kisléptékű energiaprojekteknek nyújtott uniós támogatásról;

| | Fiona Hall nevében Catherine Bearder, 17. sz. kérdés az AKCS-országokban az energiához való hozzáférésről; |
| --- | --- |

Fiona Hall nevében Catherine Bearder, 17. sz. kérdés az AKCS-országokban az energiához való hozzáférésről;

| | Marielle de Sarnez, 18. sz. kérdés az AKCS-országokban a nyersanyagok fenntartható használatának elérését célzó együttműködésről; |
| --- | --- |

Marielle de Sarnez, 18. sz. kérdés az AKCS-országokban a nyersanyagok fenntartható használatának elérését célzó együttműködésről;

| | David Martin, 19. sz. kérdés a gazdasági partnerségi megállapodások terén a piacra jutásról szóló rendelet visszavonása tekintetében elért fejleményekről; |
| --- | --- |

David Martin, 19. sz. kérdés a gazdasági partnerségi megállapodások terén a piacra jutásról szóló rendelet visszavonása tekintetében elért fejleményekről;

| | Norbert Neuser, 20. sz. kérdés a Kiribatival kötött halászati partnerségi megállapodásról; |
| --- | --- |

Norbert Neuser, 20. sz. kérdés a Kiribatival kötött halászati partnerségi megállapodásról;

| | Lautafi Purcell (Szamoa), 22. sz. kérdés Szamoának a legkevésbé fejlett országok kategóriájából való 2014. januári kikerüléséről és a differenciálásról – az EU változtatási programja. |
| --- | --- |

Lautafi Purcell (Szamoa), 22. sz. kérdés Szamoának a legkevésbé fejlett országok kategóriájából való 2014. januári kikerüléséről és a differenciálásról – az EU változtatási programja.

A 1., 7., 10., 13. és 24. sz. kérdések szerzői nem tettek fel kiegészítő kérdéseket.

Az 5., 6., 9., 21. és 23. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

6.   Vita Andris Piebalgsszal, a Bizottság fejlesztésért felelős tagjával - szólítás jelentkezés alapján

Az eszmecsere többek között az alábbi kérdésekre összpontosít: nemi, egészségvédelmi és reproduktív jogok, megújuló energiák, vízbiztonság, költségvetési támogatás, Mali, Eritrea és a Száhil övben fennálló biztonsági helyzet. A képviselők úgy vélik, hogy a millenniumi fejlesztési célok után meghatározott célkitűzéseknek nem csak a fejlődő országokra, hanem a világ minden országára vonatkozniuk kell.

Felszólalók: Miguel Angel Martinez Martinez, Ana Rita Sithole (Mozambik), Christa Klass, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Michele Rivasi, Piet van der Waal (Namíbia), Hans-Peter Mayer, Netty Baldeh (Gambia), Jacob Oulanyah (Uganda), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Edwin Banda (Malawi), Musa Hussein Naib (Eritrea), Percy Taione (Tonga), Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Hassab El Rasoul Amir (Szudán), Alem Deng (Dél-Szudán).

Piebalgs biztos megválaszolja a képviselők kérdéseit a jelentkezés alapján történő szólítás („catch-the-eye” eljárás) szerint tett hozzászólások sorrendjében.

7.   A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 24. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

Piebalgs biztos a Közös Parlamenti Közgyűlés paramaribói (Suriname) ülésén elfogadott állásfoglalások bizottsági nyomon követéséről szóló dokumentumra hivatkozik.

8.   Gazdasági partnerségi megállapodások – további lépések

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Társelőadók: Edwin Banda (Malawi) és Patrice Tirolien

Patrice Tirolien és Edwin Banda (Malawi) ismerteti a jelentést.

Felszólalók: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Frank Engel, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), David Martin, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Niccolò Rinaldi, Nasraddin Mohammed Omer (Szudán), Jean-Jacob Bicep, Patrick Gamedze (Szváziföld), Charles W. Kakoma (Zambia), Christophe Lutundula Apala (Kongói Demokratikus Köztársaság), Peter Štastný, Peter Thompson (Európai Bizottság).

Az AKCS- és EP-képviselők közül néhányan eltérő véleményüknek adnak hangot azzal kapcsolatban, hogy a GPM-ek vajon mind a fejlesztés, mind a regionális integráció szempontjából előnyösek-e. Néhány EP-képviselő hangsúlyozza, hogy az átfogó regionális GPM-ek célja a gazdasági körülmények javítása az AKCS-országokban, és aggályukat fejezik ki a GMP-ek előnyeivel kapcsolatos félreértések miatt. Több EU- és AKCS-képviselő úgy véli, hogy a GPM-ek kezdeti – a Cotonoui Megállapodásban meghatározott – célkitűzéseire kell helyezni a hangsúlyt, és kölcsönösen előnyös, a WTO-val összeegyeztethető regionális GPM-ek megkötésére kell törekedni.

(Az ülést 18.20-kor berekesztik.)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 12.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 328/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 328/5

---

A 2013. JÚNIUS 18-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2013/C 328/02

Tartalom

| 1. | Mali – kiinduló vita Tieman Hubert Coulibaly külügyminiszterrel (Mali) |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1. számú sürgős téma: a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzet |
| --- | --- |

2.

| 3. | A katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszély, valamint a nemzetközi közösség szerepe |
| --- | --- |

3.

| 4. | A nők, a gyermekek és más kiszolgáltatott csoportok elleni erőszak |
| --- | --- |

4.

| 5. | Élelmezés- és táplálkozásbiztonság |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az egészségügy emberi erőforrásai az AKCS-országokban |
| --- | --- |

6.

| 7. | Agrárpolitika szemben az élelmiszer-biztonsági és éghajlat-változási kihívásokkal |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fiatalok az AKCS új fejlesztési politikájának középpontjában: az új technológiák, az oktatás és a vállalkozás fontossága |
| --- | --- |

8.

A 2013. JÚNIUS 18-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.15-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: Joyce LABOSO

társelnök

1.   Mali

Kiinduló vita Tieman Hubert Coulibaly külügyminiszterrel (Mali)

Tieman Hubert Coulibaly, Mali külügyminisztere röviden összefoglalja a 2012. márciusi puccs óta történt eseményeket, majd naprakész tájékoztatást nyújt az aktuális helyzetről.

Felszólalók: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michèle Striffler, Laurent Ngon-Baba (Közép-afrikai Köztársaság), Patrice Tirolien, Edwin Banda (Malawi), Marielle de Sarnez, Abdourahamane Chegou (Niger), Michèle Rivasi, Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Adjedoue Weidou (Csád), Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Philippe Boulland, Zita Gurmai, Maria Da Graça Carvalho, Jo Leinen, Michael Gahler, Hans-Peter Mayer, Agustín Díaz De Mera García Consuegra, Peteris Ustubs (EKSZ).

Tieman Hubert Coulibaly bízik abban, hogy a 2013. július 28-ra meghirdetett elnöki választások feltételei – különösen az ENSZ BT határozataiban foglaltak és az Európai Parlament által megfogalmazottak – elfogadható szinten teljesülnek, figyelembe véve az óriási kihívásokat (a felkelők lefegyverzése, a teljes területnek és az a feletti ellenőrzésnek a kormány és a nemzeti fegyveres erők általi visszavétele, valamint országos szintű választások megrendezése, ideértve a menekülttáborokat is). Meggyőződése, hogy hamarosan sikerül részletes megállapodást kötni Kidalban a felkelők fennmaradó részével.

2.   1. számú sürgős téma: a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzet

Peteris Ustubs (EKSZ) előadást tart a Közép-afrikai Köztársaságban fennálló helyzetről.

Felszólalók: Mariya Gabriel, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Norbert Neuser, Edwin Banda (Malawi), Louis Michel, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jean-Jacop Bicep, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Laurent Ngon-Baba (Közép-afrikai Köztársaság), Peter Šťastný.

A felszólalók hangsúlyozzák, hogy a 2013. április 25-i puccsot követően stabilizálni kell a Közép-afrikai Köztársaság politikai, gazdasági és társadalmi helyzetét, és vissza kell állítani a köz- és alkotmányos rendet. A képviselők támogatásukról biztosítják Nicolas Tuangaye miniszterelnököt a nemzeti újjáépítés erőt próbáló feladatának megvalósításában, ami magában foglalja a törvényen kívüli fegyveres csoportok lefegyverzését és leszerelését, a konfliktus által érintett személyeknek szánt segítségnyújtást és a bűntettekben bűnösnek talált személyek törvény előtti felelősségre vonását. A képviselők hangsúlyozzák továbbá a 2013. január 11-i libreville-i megállapodás és a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közösségének csúcstalálkozóin elfogadott, a Közép-afrikai Köztársaságra vonatkozó megállapodások tiszteletben tartásának szükségességét.

3.   A katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszély, valamint a nemzetközi közösség szerepe

Politikai Ügyek Bizottsága

Társelőadók: Mariya Gabriel és Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik)

Mariya Gabriel és Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik) ismerteti a jelentést.

Felszólalók: Boniface Yehouetome (Benin), Michael Gahler, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Olle Schmidt, Isabelle Durant, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Abdourahamane Chegou (Niger), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Filip Kaczmarek, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Piet Van der Walt (Namíbia), José Costa Pereira (EKSZ).

Mariya Gabriel és Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik) lezárja a vitát.

A képviselők hangsúlyozzák, hogy valamennyi rendelkezésre álló mechanizmust be kell vetni annak érdekében, hogy a katonai puccsok következményeinek kezelése helyett inkább megelőzzék azokat. A szomszédos országok cselekvő szolidaritása vélhetően már hozzájárul ehhez a célhoz, ám ugyancsak kulcsfontosságúak a regionális és szubregionális korai előrejelző rendszerek és az integrált biztonsági stratégia is. Néhány tag elővigyázatosságra int az egykori felkelők fegyveres erőkbe való bevonásával kapcsolatban. A képviselők továbbá emlékeztetnek arra, hogy az átlátható és tisztességes választások megfelelő alapot szolgáltatnak egy legitim kormány létrejöttéhez, amennyiben a felelősségteljes kormányzás valamennyi szempontját figyelembe veszik.

4.   A nők, a gyermekek és más kiszolgáltatott csoportok elleni erőszak

Vita állásfoglalás nélkül Lakshmi Purival, a nők szerephez juttatásának kérdésével foglalkozó ENSZ-szervezet (UN Women) megbízott vezetőjével.

Lakshmi Puri, a „UN Women” megbízott vezetője beszédet tart a nők, a gyermekek és más kiszolgáltatott csoportok elleni erőszakról.

Felszólalók: Boniface Yehouetome (Benin), Edit Bauer, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michael Cashman, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Isabelle Durant, Sithembile Mlotshwa (Zimbabwe), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Abdourahamane Chegou (Niger), Attiat Mustafa Abdel Halim (Szudán), Patrick Gamedze (Szváziföld), Mariya Gabriel, Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Zita Gurmai, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Michèle Striffler, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Anna Zaborska, Nela Khan (Trinidad és Tobago), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Piet Van der Walt (Namíbia).

Lakshmi Puri bemutatja a „UN Women” munkáját, és hangsúlyozza, hogy közös és széles körű erőfeszítésekre van szükség a nők elleni erőszak megfékezése érdekében, majd pedig felkéri a parlamenti képviselőket, hogy csatlakozzanak ehhez a kötelezettségvállaláshoz.

A képviselők által feltett kérdésekre válaszolva Lakshmi Puri hangsúlyozza a nők elleni erőszak megelőzésének fontosságát a figyelemfelkeltés, a nők gazdasági helyzetének megerősítése, valamint önállóságuk és politikai részvételük elősegítése révén. Kiemeli a férfiak és fiúk gondolkodásmódjának megváltoztatása érdekében végzett munkát. Felszólít arra, hogy büntetőeljárások megindításával szüntessék meg az emberi jogok megsértésért felelős személyek büntetlenségét. Végezetül az áldozatok védelme és az alapvető szolgáltatások biztosítása érdekében szükséges kiegészítő források rendelkezésre bocsátását kéri.

Az ülést 13.00-kor berekesztik, majd 15.05-kor folytatják.

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

5.   Élelmezés- és táplálkozásbiztonság

Eszmecsere Joe Costello T.D. ír fejlesztési és kereskedelmi miniszterrel (az EU ír elnökségének képviselőjével)

Joe Costello bevezető beszédet tart az élelmezés- és táplálkozásbiztonság fontosságáról, amely hozzájárul az MFC-k 1. célkitűzésének megvalósításához.

Felszólalók: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Gay Mitchell, Jo Leinen, Edwin Banda (Malawi), Charles Goerens, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), François Alfonsi, Abdourahamane Chegou (Niger), Attiat Mustafa Abdel Halim (Szudán), Gabriele Zimmer, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Horst Schnellhardt, Michèle Striffler, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Bernard Rey (Európai Bizottság).

A felszólalók elismerik, hogy előrelépés történt e téren, de továbbra is összehangolt fellépésre van szükség a fejlődő és fejlett országok részéről. A képviselők a világnépesség növekedését, a mezőgazdasági árukkal kapcsolatos spekulációt, a bioüzemanyag-termelést, a termőföldre irányuló politikákat (ideértve a földreformra, a telekkönyvezésre és a földharácsolásra vonatkozókat is) és az éghajlatváltozást emelik ki azon fő kihívások közül, amelyeket az élelmezés- és táplálkozásbiztonság megvalósítása érdekében kezelni kell.

6.   Az egészségügy emberi erőforrásai az AKCS-országokban

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Társelőadók: Charles W. Kakoma (Zambia) és Edit Bauer

Edit Bauer és Charles W. Kakoma (Zambia) ismerteti a jelentést.

Felszólalók: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Horst Schnellhardt, Jutta Haug, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Catherine Bearder, Abdourahamane Chegou (Niger), Michèle Rivasi, Attiat Mustafa Abdel Halim (Szudán), Michael Peyrefitte (Belize), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghána), Anna Záborská, Philippe Boulland, Christopher Knauth (Európai Bizottság).

A képviselők megvitatják az AKCS-országok egészségügyi ágazatában mutatkozó emberi erőforráshiány következményeit, és elismerik azt a fontos kiegészítő szerepet, amelyet a civil társadalom, a helyi hatóságok, a közegészségügyi nem kormányzati szervezetek és az önkéntes szervezetek töltenek be a közegészségügyi rendszerek mellett. A képviselők arra sürgetik a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy továbbra is nyújtsanak – mind pénzügyi, mind pedig technikai – támogatást az AKCS-országoknak a nemzeti egészségügyi tervek kidolgozása, valamint az „agyelszívás” elkerülése érdekében. Az uniós tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy migrációs politikáik nem eredményezik a harmadik világ országaiban rendelkezésre álló egészségügyi szakemberek számának csökkenését.

Edit Bauer és Charles W. Kakoma (Zambia) társelőadók lezárják a vitát.

7.   Agrárpolitika szemben az élelmiszer-biztonsági és éghajlat-változási kihívásokkal

Eszmecsere Dacian Cioloș-sal, a Bizottság mezőgazdaságért és vidékfejlesztésért felelős tagjával

Dacian Cioloș biztos hangsúlyozza a fenntartható mezőgazdaság és vidékfejlesztés fontosságát a fejlődés és az élelmiszerbiztonság szempontjából lényeges tényezőkként, amihez az EU közös agrárpolitikája globálisan járult hozzá.

Felszólalók: Boniface Yehouetome (Benin), Hans-Peter Mayer, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Zita Gurmai, Catherine Bearder, Edwin Banda (Malawi), François Alfonsi, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Janusz Wojciechowski, Gabriele Zimmer, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Christa Klass, Edit Bauer, Horst Schnellhardt, Michèle Striffler, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius).

A képviselők kiemelik a helyi mezőgazdasági termelés, valamint a nők és a kistermelők fokozott szerepvállalásának jelentőségét, ami hozzáadott értéket teremt a nyersanyagok származási országában. Cioloș biztos tájékoztatja a képviselőket arról, hogy az uniós cukorkvóták fokozatos megszüntetése nem akadályozza majd az AKCS-országok részére a gazdasági partnerségi megállapodások keretében kínált piacrajutási feltételeket, valamint arról is, hogy az exporttámogatásokat elhanyagolható mértékben és kivételes válságkörülményekre korlátozva alkalmazzák.

Dacian Cioloș lezárja a vitát.

8.   Fiatalok az AKCS új fejlesztési politikájának középpontjában: az új technológiák, az oktatás és a vállalkozás fontossága

Eszmecsere Cina Lawson postai szolgáltatásokért és távközlésért felelős miniszterrel (Togó)

Cina Lawson hangsúlyozza, hogy az afrikai fiatalok körében a vállalkozás, az oktatás és szakképzés, valamint az új technológiák használatának előmozdítása hatékony eszköznek tekinthető a foglalkoztatás elősegítésére és a gazdasági növekedés ösztönzésére Afrikában.

Felszólalók: Mariya Gabriel, Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Fiona Hall, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Michèle Rivasi, Boniface Yehouetome (Benin), Edit Bauer, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Norbert Neuser, Patrick Gamedze (Szváziföld), Filip Kaczmarek.

A képviselők kiemelik, hogy az oktatás és szakképzés színvonalának – különösen az Erasmus Mundus programon és egy afrikai hallgatói mobilitási programon keresztül történő – javítása kulcsfontosságú politika, amelyet támogatni kell. A képviselők örömmel fogadják egy AKCS–EU vállalkozói program elindítására irányuló javaslatot a két régióból származó hallgatók mobilitásának elősegítése érdekében.

Cina Lawson lezárja a vitát.

(Az ülést 18.40-kor berekesztik.)

Joyce LABOSO és

Louis MICHEL

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 12.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 328/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 328/8

---

A 2013. JÚNIUS 19-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2013/C 328/03

Tartalom

| 1. | Olebile Gaborone botswanai lakhatási és földügyi segédminiszter, az AKCS Tanácsa soros elnökének felszólása |
| --- | --- |

1.

| 2. | Joe Costello T. D. ír kereskedelmi és fejlesztési miniszter, az EU Tanácsa soros elnökének felszólalása |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Tanácshoz intézett kérdések órája |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vita a Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján |
| --- | --- |

4.

| 5. | Természeti erőforrások a fejlődés előmozdításáért |
| --- | --- |

5.

| 6. | A 2013. június 17-i, hétfői és a 2013. június 18-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének elfogadása |
| --- | --- |

6.

| 7. | 2. számú sürgős téma: a Guineai Köztársaságban kialakult helyzet |
| --- | --- |

7.

| 8. | A Santo Domingóban (Dominikai Köztársaság) 2013. február 14–16-án tartott 9. regionális ülésről (karibi régió) készített jelentés - a társelnökök által készített jelentés |
| --- | --- |

8.

| 9. | A munkacsoport összefoglaló jelentése |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gazdasági és szociális partnerek jelentése |
| --- | --- |

10.

| 11. | Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról |
| --- | --- |

11.

| 12. | Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról |
| --- | --- |

12.

| 13. | Szavazás a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításairól |
| --- | --- |

13.

| 14. | Szavazás az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségekben részt vevő képviselőinek magatartási kódextervezetéről |
| --- | --- |

14.

| 15. | Egyéb kérdések |
| --- | --- |

15.

| 16. | Martin Schulz, az Európai Parlament elnökének beszéde |
| --- | --- |

16.

| 17. | A 2013. június 18-i, kedd délutáni ülés jegyzőkönyvének elfogadása |
| --- | --- |

17.

| 18. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 26. ülésének időpontja és helye |
| --- | --- |

18.

| I. melléklet: | A Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak névsora (abc sorrendben) |
| --- | --- |

I. melléklet:

| II. melléklet: | A 2013. június 17–19. között Brüsszelben (Belgium) tartott ülés jelenléti íve |
| --- | --- |

II. melléklet:

| III. melléklet: | A nem parlamenti küldöttek akkreditálása |
| --- | --- |

III. melléklet:

| IV. melléklet: | Elfogadott szövegek |
| --- | --- |

IV. melléklet:

| — | Állásfoglalás a katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszélyről, valamint a nemzetközi közösség szerepéről (ACP-EU/101.355/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a gazdasági partnerségi megállapodásokról – további lépések (ACP-EU/101 293/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az AKCS-országokban az egészségügy emberi erőforrásairól (ACP-EU/101 294/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről (ACP-EU/101.376/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a Guineai Köztársaságban kialakult helyzetről (ACP–EU/101 377/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | A KPK eljárási szabályzatának módosításai (AP101.347.) |
| --- | --- |

—

| — | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségekben részt vevő képviselőinek magatartási kódexe (DV/1003463) |
| --- | --- |

—

A 2013. JÚNIUS 19-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.03-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: Joyce LABOSO

társelnök

1.   Olebile Gaborone botswanai lakhatási és földügyi segédminiszter, az AKCS Tanácsa soros elnökének felszólása

Olebile Gaborone részletesen kifejti, hogy 2000 óta milyen tanulságokat vontak le a millenniumi fejlesztési célok végrehajtása során. Kijelenti, hogy a 2015 utáni új keretnek a kritikus kérdésekre kell összpontosítania, továbbá olyan korlátozott és mérhető célokat kell tartalmaznia, amelyek – a nemzeti sajátosságok figyelembevétele mellett – valamennyi országra alkalmazhatóak, valamint foglalkoznia kell a kisebbségek és a kiszolgáltatott csoportok igényeivel. Egyúttal több alapelvet is javasol, amelyekre a 2015 utáni MFC-ket alapozni kell.

2.   Joe Costello T. D. ír kereskedelmi és fejlesztési miniszter, az EU Tanácsa soros elnökének felszólalása

Joe Costello beszámol a 24. ülésen elfogadott állásfoglalásokban megfogalmazott kérések Tanács általi végrehajtásáról. Azután áttekintést nyújt a mali, szomáliai és a kongói demokratikus köztársaságbeli helyzet terén történt javulásról. Emellett észrevételeket fűz a 2015 utáni millenniumi fejlesztési célokkal foglalkozó, 2013 szeptemberében New Yorkban megrendezendő ENSZ-konferencia előkészületeihez, valamint az élelmezés- és táplálkozásbiztonságról szóló, a Tanács által 2013 májusában elfogadott következtetésekhez. Említést tesz továbbá a 11. EFA Tanács által történt közelmúltbeli elfogadásáról.

3.   A Tanácshoz intézett kérdések órája

Olebile Gaborone (Botswana) az AKCS Tanácsa nevében a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre válaszol:

| | Horst Schnellhardt, 1. sz. kérdés egy nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződésről; |
| --- | --- |

Horst Schnellhardt, 1. sz. kérdés egy nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződésről;

| | Mussa Hussein Naib (Eritrea), 3. sz. kérdés három svédországi közösségi központ ellen intézett gyújtóbomba-támadásról; |
| --- | --- |

Mussa Hussein Naib (Eritrea), 3. sz. kérdés három svédországi közösségi központ ellen intézett gyújtóbomba-támadásról;

| | Olle Schmidt, 5. sz. kérdés a politikai foglyokkal foglalkozó munkacsoportról; |
| --- | --- |

Olle Schmidt, 5. sz. kérdés a politikai foglyokkal foglalkozó munkacsoportról;

| | Michael Cashman, 6. sz. kérdés a 2015 utáni fejlesztési keretről; |
| --- | --- |

Michael Cashman, 6. sz. kérdés a 2015 utáni fejlesztési keretről;

| | Gay Mitchell, 7. sz. kérdés Nigériáról; |
| --- | --- |

Gay Mitchell, 7. sz. kérdés Nigériáról;

| | Fiona Hall, 9. sz. kérdés az AKCS-országokban folytatott állattenyésztésről; |
| --- | --- |

Fiona Hall, 9. sz. kérdés az AKCS-országokban folytatott állattenyésztésről;

| | David Martin, 10. sz. kérdés a parlamenteknek a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalásokba történő bevonásáról. |
| --- | --- |

David Martin, 10. sz. kérdés a parlamenteknek a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalásokba történő bevonásáról.

| | Joe Costello T.D. az EU Tanácsa nevében a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre válaszol: |
| --- | --- |

Joe Costello T.D. az EU Tanácsa nevében a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre válaszol:

| | Mussa Hussein Naib (Eritrea), 14. sz. kérdés három svédországi közösségi központ ellen intézett gyújtóbomba-támadásról; |
| --- | --- |

Mussa Hussein Naib (Eritrea), 14. sz. kérdés három svédországi közösségi központ ellen intézett gyújtóbomba-támadásról;

| | Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), 15. sz. kérdés a parlamenteknek és a parlamenti képviselőknek a 2015 utáni fejlesztési célok kidolgozási folyamatában való részvételéről; |
| --- | --- |

Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), 15. sz. kérdés a parlamenteknek és a parlamenti képviselőknek a 2015 utáni fejlesztési célok kidolgozási folyamatában való részvételéről;

| | Horst Schnellhardt, 18. sz. kérdés egy nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződésről; |
| --- | --- |

Horst Schnellhardt, 18. sz. kérdés egy nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződésről;

| | Catherine Bearder, 20. sz. kérdés a CITES egyezmény vadonból befogott állatokra és az állatokkal foglalkozó projektekre vonatkozó rendelkezései végrehajtásának elmulasztásáról; |
| --- | --- |

Catherine Bearder, 20. sz. kérdés a CITES egyezmény vadonból befogott állatokra és az állatokkal foglalkozó projektekre vonatkozó rendelkezései végrehajtásának elmulasztásáról;

| | Patrice Tirolien, 21. sz. kérdés az Unió országainak mozgósításáról az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet szolgáló globális alap érdekében; |
| --- | --- |

Patrice Tirolien, 21. sz. kérdés az Unió országainak mozgósításáról az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet szolgáló globális alap érdekében;

| | Françoise Castex, 23. sz. kérdés az AKCS-országok demográfiai hozadékáról és inkluzív növekedéséről; |
| --- | --- |

Françoise Castex, 23. sz. kérdés az AKCS-országok demográfiai hozadékáról és inkluzív növekedéséről;

| | Jo Leinen, 25. sz. kérdés az adócsalás elleni küzdelem terén folytatott együttműködésről; |
| --- | --- |

Jo Leinen, 25. sz. kérdés az adócsalás elleni küzdelem terén folytatott együttműködésről;

| | David Martin, 26. sz. kérdés a Karib-térségre vonatkozó vízummentességről. |
| --- | --- |

David Martin, 26. sz. kérdés a Karib-térségre vonatkozó vízummentességről.

| | A 6., 15. és 18. sz. kérdések szerzői nem tettek fel kiegészítő kérdéseket. |
| --- | --- |

A 6., 15. és 18. sz. kérdések szerzői nem tettek fel kiegészítő kérdéseket.

| | A 2., 4., 8., 11., 12., 13., 16., 17., 19., 22., 24. és 27. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen. |
| --- | --- |

A 2., 4., 8., 11., 12., 13., 16., 17., 19., 22., 24. és 27. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

4.   Vita a Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján

Olevile Gaborone és Joe Costello válaszolnak többek között az alábbi témákkal foglalkozó kérdésekre: az uniós intézményeknek otthont adó országokba utazó, afrikai államokból származó tisztviselők vízumaival kapcsolatos problémák; a madagaszkári választások; költségvetés-támogatás; szomáliai menekültek; terroristák beépülése Malin; az AKCS-országokban érvényesített homofób törvények; az AKCS-országokban működő infrastruktúrák támogatása; gazdasági partnerségi megállapodások; a fogyatékkal élő személyeknek a 2015 utáni fejlesztési stratégia keretében biztosított segítségnyújtás.

Felszólalók: Netty Baldeh (Gambia), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Philippe Boulland, Catherine Bearder, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), James Kembi-Gitura (Kenya), Patrice Tirolien, Olle Schmidt, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Fitz Jackson (Jamaica), Michael Cashman, Abdourahamane Chegou (Niger), Dharamkumar Seeraj (Guyana).

5.   Természeti erőforrások a fejlődés előmozdításáért

Vita állásfoglalás nélkül

Felszólalók: Boniface Yehouetome (Benin), Anna Záborská, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Patrice Tirolien, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Edwin Banda (Malawi), Lautafi Fio Selafi Purcell (Szamoa), Abdourahamane Chegou (Niger), Charles W. Kakoma (Zambia), Charles Mwando Nsimba (Kongói Demokratikus Köztársaság), Derek Vaughan, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), James Kembi-Gitura (Kenya), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Peter Naholo (Namíbia), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria).

A képviselők egyetértenek abban, hogy a természeti erőforrások fontos szerepet töltenek be a fejlődés előmozdításában. A természeti erőforrások gondos kezelésére irányuló szakpolitikai keret kulcsfontosságú elemeiként említik a felelősségteljes kormányzást, az átláthatóságot és a felelősségvállalást. A felszólalók hangsúlyozzák, hogy e tekintetben szükség van a nemzeti jogszabályok megerősítésére és az EU részéről biztosított technikai segítségnyújtásra.

Peter Craig-Mcquaide (Európai Bizottság, Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság) felvezeti a vitát.

6.   A 2013. június 17-i, hétfői és a 2013. június 18-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyvet elfogadják.

7.   2. számú sürgős téma: a Guineai Köztársaságban kialakult helyzet

Sean Doyle (Európai Külügyi Szolgálat) felvezeti a vitát.

Felszólalók: Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Maria Da Graça Carvalho, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambia), Olle Schmidt, Louis Michel, Hans-Peter Mayer, Peter Štastný, Guillome Albert Gomez (Guineai Köztársaság).

A képviselők üdvözlik, hogy a törvényes választások megtartásával hamarosan befejeződik a demokráciába való átmenet folyamata, egyúttal pedig kérik a politikai pártok között a választási menetrendre vonatkozóan 2013. június 9-én létrejött megállapodás végrehajtását és tiszteletben tartását. Hangsúlyozzák, hogy a demokratizálódási folyamat megerősítése érdekében szabad és átlátható választásokra van szükség. A képviselők kiemelik továbbá a szilárd és tiszteletben tartott jogokkal és kötelezettségekkel rendelkező szabad ellenzék, valamint a független bíróság és média fontosságát. Végezetül a képviselők arra sürgetik a politikai pártokat, hogy tartsák tiszteletben a közöttük felmerülő viták kizárólag békés úton történő rendezése mellett tett kötelezettségvállalásukat.

(Az ülést 12.45-kor berekesztik, majd 15.00-kor folytatják.)

| Joyce LABOSO és | Alhaj Muhammad MUMUNI és |
| --- | --- |
| Louis MICHEL | Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| társelnökök | társfőtitkárok |

Joyce LABOSO és

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Louis MICHEL

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társelnökök

társfőtitkárok

ELNÖKÖL: Joyce LABOSO

társelnök

8.   A Santo Domingóban (Dominikai Köztársaság) 2013. február 14–16-án tartott 9. regionális ülésről (Karib-karibi régió) készített jelentés - a társelnökök által készített jelentés

Louis Michel társelnök, majd pedig Nita K.R. Deerpalsing megbízott társelnök szóbeli beszámolót tartanak a 9. regionális ülésről, említést téve többek között a Karib-térségben megvalósuló regionális integráció és együttműködés folyamatáról, az EU és a Cariforum-államok között létrejött átfogó gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásának aktuális állásáról, valamint a CARICOM egységes piac és gazdaság létrehozása és az EFA-finanszírozás terén elért haladásról.

Felszólalók: Nita K. R. Deerpalsing (Mauritius) és Fitz Jackson (Jamaica).

9.   A munkacsoport összefoglaló jelentése

Gay Mitchell előadó szóbeli beszámolót tart „A befektetési környezet előmozdítása a fejlődő országokban” címmel rendezett munkaértekezletről. Fő következtetésként kiemeli, hogy a fenntartható növekedéshez elengedhetetlen a magánszektor fejlesztése, a közszféra feladata pedig abban áll, hogy a fokozott szerepvállalást elősegítő, végrehajtható jogi keretet biztosítson, valamint érdemi párbeszédet alakítson ki az állami és a magánszektor között.

10.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése

Xavier Verboven, az AKCS nyomonkövetési bizottsága elnökének, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjának előadása.

Xavier Verboven előadása a biztonsággal, a demokráciát fenyegető veszélyekkel, az élelmezésbiztonsággal és rezilienciával, a természeti erőforrások fenntartható gazdálkodásával és a szociális védelmi rendszerekkel foglalkozik az AKCS-országok vonatkozásában.

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

11.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékezteti a Közgyűlést a szavazási eljárásokra.

| — | A katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszély, valamint a nemzetközi közösség szerepe (ACP-EU/101.355/13/fin)
  Politikai Ügyek Bizottsága
  Mariya Gabriel és Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik) jelentése
  Elfogadott módosítások: 1, 2, 3, 4, 5, 8.
  Visszavont módosítások: 6, 7.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszély, valamint a nemzetközi közösség szerepe (ACP-EU/101.355/13/fin)

Politikai Ügyek Bizottsága

Mariya Gabriel és Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik) jelentése

Elfogadott módosítások: 1, 2, 3, 4, 5, 8.

Visszavont módosítások: 6, 7.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Gazdasági partnerségi megállapodások – további lépések (ACP-EU/101.293/13/fin)
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság
  Edwin Banda (Malawi) és Patrice Tirolien jelentése
  Elfogadott módosítások: 1, 2, 5, 7 (első rész), 8.
  Elutasított módosítások: 3, 4 (az EPP és az ALDE képviselőcsoport által kért házankénti külön szavazás), 6, 7 (második rész), 1. szóbeli módosítás, 9, 10.
  Az EPP és az ALDE képviselőcsoport részenkénti és házankénti külön szavazást kér az (5) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdés első részét elutasítják. A bekezdés második részét elfogadják.
  Az EPP és az ALDE képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (7) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdés első részét elfogadják. A bekezdés második részét elutasítják.
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (8) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.
  Az S&D képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP és az ALDE képviselőcsoport pedig házankénti külön szavazást kér a (11) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.
  Az ALDE képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP és az ALDE képviselőcsoport pedig házankénti külön szavazást kér a (15) bekezdésre vonatkozóan. A bekezdés első részét elfogadják, a második részét pedig elutasítják.
  Az EPP és az ALDE képviselőcsoport külön szavazást és házankénti külön szavazást kér a (24) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.
  Az EPP képviselőcsoport külön és részenkénti szavazást kér a H. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a preambulumbekezdés mindkét részét elfogadják.
  Az EPP képviselőcsoport külön szavazást kér a J. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a preambulumbekezdést elfogadják.
  Az EPP képviselőcsoport külön szavazást kér a K. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a preambulumbekezdést elfogadják.
  Az EPP és az ALDE képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a módosított állásfoglalásra vonatkozóan, majd az állásfoglalást elfogadják. |
| --- | --- |

—

Gazdasági partnerségi megállapodások – további lépések (ACP-EU/101.293/13/fin)

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Edwin Banda (Malawi) és Patrice Tirolien jelentése

Elfogadott módosítások: 1, 2, 5, 7 (első rész), 8.

Elutasított módosítások: 3, 4 (az EPP és az ALDE képviselőcsoport által kért házankénti külön szavazás), 6, 7 (második rész), 1. szóbeli módosítás, 9, 10.

Az EPP és az ALDE képviselőcsoport részenkénti és házankénti külön szavazást kér az (5) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdés első részét elutasítják. A bekezdés második részét elfogadják.

Az EPP és az ALDE képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (7) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdés első részét elfogadják. A bekezdés második részét elutasítják.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (8) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.

Az S&D képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP és az ALDE képviselőcsoport pedig házankénti külön szavazást kér a (11) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.

Az ALDE képviselőcsoport részenkénti szavazást, az EPP és az ALDE képviselőcsoport pedig házankénti külön szavazást kér a (15) bekezdésre vonatkozóan. A bekezdés első részét elfogadják, a második részét pedig elutasítják.

Az EPP és az ALDE képviselőcsoport külön szavazást és házankénti külön szavazást kér a (24) bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elutasítják.

Az EPP képviselőcsoport külön és részenkénti szavazást kér a H. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a preambulumbekezdés mindkét részét elfogadják.

Az EPP képviselőcsoport külön szavazást kér a J. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a preambulumbekezdést elfogadják.

Az EPP képviselőcsoport külön szavazást kér a K. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a preambulumbekezdést elfogadják.

Az EPP és az ALDE képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a módosított állásfoglalásra vonatkozóan, majd az állásfoglalást elfogadják.

| — | Az egészségügy emberi erőforrásai az AKCS-országokban (ACP-EU/101.294/13/fin)
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság
  Charles W. Kakoma (Zambia) és Edit Bauer jelentése
  Nem terjesztettek elő módosításokat.
  Az EPP képviselőcsoport részenkénti és házankénti külön szavazást kér a (8) bekezdésre vonatkozóan. A bekezdés első részét elfogadják, a második részét pedig elutasítják.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Az egészségügy emberi erőforrásai az AKCS-országokban (ACP-EU/101.294/13/fin)

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Charles W. Kakoma (Zambia) és Edit Bauer jelentése

Nem terjesztettek elő módosításokat.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti és házankénti külön szavazást kér a (8) bekezdésre vonatkozóan. A bekezdés első részét elfogadják, a második részét pedig elutasítják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

12.   Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | Állásfoglalási indítvány a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről (ACP-EU/101.376/13/fin.)
  Elfogadott módosítások: 1, 4, 6, 9, 10, 13, a (16) bekezdés szóbeli módosítása.
  Elutasított módosítások: 7.
  Visszavont módosítások: 3, 5, 8, 11, 12.
  Tárgytalan módosítás: 2. |
| --- | --- |

—

Állásfoglalási indítvány a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről (ACP-EU/101.376/13/fin.)

Elfogadott módosítások: 1, 4, 6, 9, 10, 13, a (16) bekezdés szóbeli módosítása.

Elutasított módosítások: 7.

Visszavont módosítások: 3, 5, 8, 11, 12.

Tárgytalan módosítás: 2.

| — | Állásfoglalási indítvány a Guineai Köztársaságban kialakult helyzetről (ACP-EU/101.377/13/fin.)
  Elfogadott módosítások: 1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 14, 15, 17, 18. módosítás szóbeli módosítással, 21, 22, 23, 24, 25.
  Elutasított módosítások: 2, 7, 9, 10, 16, 19, 20.
  Tárgytalan módosítások: 13, 18.
  A módosított állásfoglalást elfogadják. |
| --- | --- |

—

Állásfoglalási indítvány a Guineai Köztársaságban kialakult helyzetről (ACP-EU/101.377/13/fin.)

Elfogadott módosítások: 1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 14, 15, 17, 18. módosítás szóbeli módosítással, 21, 22, 23, 24, 25.

Elutasított módosítások: 2, 7, 9, 10, 16, 19, 20.

Tárgytalan módosítások: 13, 18.

A módosított állásfoglalást elfogadják.

13.   Szavazás a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításairól (AP101.260)

A Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításait az elnökség az eljárási szabályzat 35. cikkével összhangban egyhangúlag elfogadja. A 4. módosítás elfogadására szóbeli módosítással kerül sor.

14.   Szavazás az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségekben részt vevő képviselőinek magatartási kódextervezetéről (DV/940953)

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségekben részt vevő képviselőinek magatartási kódexét egyhangúlag elfogadják.

15.   Egyéb kérdések

Louis Michel társelnök tájékoztatja a képviselőket Juan Fernando López Aguilar, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság elnökének válaszáról a Közgyűlés tagjai és küldöttségei által az Európai Unióba történő utazásuk során tapasztalt problémákat illetően.

Laurent Ngon Baba (Közép-afrikai Köztársaság) köszönetét fejezi ki a Közgyűlésnek a Közép-afrikai Köztársaságról szóló állásfoglalásban tett kötelezettségvállalásokért, és naprakész tájékoztatást nyújt az országában fennálló helyzet pozitív alakulásáról.

Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) bejelenti, hogy az északi területek milíciái és a mali kormány megállapodást írtak alá.

Guillaume Albert Gomez (Guinea) köszönetet mond a Közgyűlésnek a Guineai Köztársaságról szóló konstruktív állásfoglalásért.

A társelnök tájékoztatja a Közgyűlést a társelnökök két nyilatkozatáról: az egyik a madagaszkári helyzetről, a másik pedig az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának különjelentéséből kiindulva, Eritreáról szól.

Joyce Laboso társelnök tájékoztatja a Közgyűlést a közelmúltbeli választások során követett szabályokról, figyelemmel arra, hogy a média vitatta a választási eredményeket.

Felszólalók: Catherine Bearder, Musa Hussein Naib (Eritrea) és Olle Schmidt.

16.   Martin Schulz, az Európai Parlament elnökének beszéde

Az Európai Parlament elnöke, Martin Schulz emlékeztet többek között a demokrácia, az emberi jogok és a parlamentarizmus tiszteletben tartásának fontosságára a változó világban. Hangsúlyozza továbbá, hogy kiemelkedően fontos valamennyi polgár bevonása a demokratikus politikai rendszerbe, egyebek mellett a növekvő gazdasági egyenlőtlenségek leküzdése érdekében is.

Felszólalók: Louis Michel, Ismail Elhag Musa (Szudán), Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghána), Charles W. Kakoma (Zambia), Adjedoue Weidou (Csád), Joyce Laboso (Kenya) és Martin Schulz.

17.   A 2013. június 18-i, kedd délutáni ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyvet elfogadják.

18.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 26. ülésének időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés 26. ülésszakát 2013. november 25–27. között tartják Addisz-Abebában (Etiópia).

(Az ülést 17.45-kor berekesztik.)

Joyce LABOSO és

Louis MICHEL

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| LABOSO (KENYA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA-SZIGETEK | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (alelnök) | CASINI |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | CASPARY |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | CASTEX |
| CSÁD | CHRISTENSEN |
| COMORE-SZIGETEK | COELHO |
| KONGÓ (Demokratikus Köztársaság) | DE KEYSER |
| KONGÓ (Köztársaság) (alelnök) | DELVAUX |
| COOK-SZIGETEK | DE MITA |
| ELEFÁNTCSONTPART | DE SARNEZ |
| DZSIBUTI (alelnök) | DURANT |
| DOMINIKA | ENGEL |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG (alelnök) | ESTARÀS FERRAGUT |
| EGYENLÍTŐI GUINEA | FERREIRA, Elisa |
| ERITREA | FERREIRA, João |
| ETIÓPIA | FORD |
| FIDZSI-SZIGETEK | GABRIEL |
| GABON | GAHLER |
| GAMBIA | GOERENS (alelnök) |
| GHÁNA | GRIESBECK |
| GRENADA (alelnök) | GUERRERO SALOM |
| GUINEA | HALL |
| BISSAU-GUINEA | HÄNDEL |
| GUYANA | HANNAN |
| HAITI | HAUG |
| JAMAICA | JENSEN |
| KIRIBATI | JOLY |
| LESOTHO | KACZMAREK |
| LIBÉRIA | KLASS (alelnök) |
| MADAGASZKÁR | KORHOLA |
| MALAWI (alelnök) | KUHN |
| MALI | KURSKI |
| MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság) | LEGUTKO |
| MAURITÁNIA (alelnök) | LE PEN |
| MAURITIUS (alelnök) | LÓPEZ AGUILAR |
| MIKRONÉZIA (Szövetségi Államok) | LÖVIN |
| MOZAMBIK (alelnök) | McMILLAN-SCOTT |
| NAMÍBIA | MANDERS |
| NAURU | MARTIN |
| NIGER (alelnök) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIGÉRIA | MATO ADROVER |
| NIUE | MAYER |
| PALAU | MITCHELL |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | MIZZI |
| RUANDA | MOREIRA |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | NEUSER |
| SAINT LUCIA | NICHOLSON (alelnök) |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK | OMARJEE (alelnök) |
| SZAMOA (alelnök) | OUZKÝ (alelnök) |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | RIVASI (alelnök) |
| SZENEGÁL | ROITHOVÁ (alelnök) |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | RONZULLI (alelnök) |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALAMON-SZIGETEK | SCHMIDT |
| SZOMÁLIA | SCHNELLHARDT |
| DÉL-AFRIKA | SCOTTÀ |
| SZUDÁN | SENYSZYN |
| SURINAME | SPERONI (alelnök) |
| SZVÁZIFÖLD | ŠŤASTNÝ (alelnök) |
| TANZÁNIA | STRIFFLER |
| KELET-TIMOR | STURDY |
| TOGÓ | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | VAUGHAN (alelnök) |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WEBER |
| VANUATU (alelnök) | WIELAND |
| ZAMBIA | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

LABOSO (KENYA), társelnök

MICHEL, társelnök

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALVES

BAHAMA-SZIGETEK

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (alelnök)

CASINI

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

CASPARY

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CASTEX

CSÁD

CHRISTENSEN

COMORE-SZIGETEK

COELHO

KONGÓ (Demokratikus Köztársaság)

DE KEYSER

KONGÓ (Köztársaság) (alelnök)

DELVAUX

COOK-SZIGETEK

DE MITA

ELEFÁNTCSONTPART

DE SARNEZ

DZSIBUTI (alelnök)

DURANT

DOMINIKA

ENGEL

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG (alelnök)

ESTARÀS FERRAGUT

EGYENLÍTŐI GUINEA

FERREIRA, Elisa

ERITREA

FERREIRA, João

ETIÓPIA

FORD

FIDZSI-SZIGETEK

GABRIEL

GABON

GAHLER

GAMBIA

GOERENS (alelnök)

GHÁNA

GRIESBECK

GRENADA (alelnök)

GUERRERO SALOM

GUINEA

HALL

BISSAU-GUINEA

HÄNDEL

GUYANA

HANNAN

HAITI

HAUG

JAMAICA

JENSEN

KIRIBATI

JOLY

LESOTHO

KACZMAREK

LIBÉRIA

KLASS (alelnök)

MADAGASZKÁR

KORHOLA

MALAWI (alelnök)

KUHN

MALI

KURSKI

MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság)

LEGUTKO

MAURITÁNIA (alelnök)

LE PEN

MAURITIUS (alelnök)

LÓPEZ AGUILAR

MIKRONÉZIA (Szövetségi Államok)

LÖVIN

MOZAMBIK (alelnök)

McMILLAN-SCOTT

NAMÍBIA

MANDERS

NAURU

MARTIN

NIGER (alelnök)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIGÉRIA

MATO ADROVER

NIUE

MAYER

PALAU

MITCHELL

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MIZZI

RUANDA

MOREIRA

SAINT KITTS ÉS NEVIS

NEUSER

SAINT LUCIA

NICHOLSON (alelnök)

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

OMARJEE (alelnök)

SZAMOA (alelnök)

OUZKÝ (alelnök)

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

RIVASI (alelnök)

SZENEGÁL

ROITHOVÁ (alelnök)

SEYCHELLE-SZIGETEK

RONZULLI (alelnök)

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALAMON-SZIGETEK

SCHMIDT

SZOMÁLIA

SCHNELLHARDT

DÉL-AFRIKA

SCOTTÀ

SZUDÁN

SENYSZYN

SURINAME

SPERONI (alelnök)

SZVÁZIFÖLD

ŠŤASTNÝ (alelnök)

TANZÁNIA

STRIFFLER

KELET-TIMOR

STURDY

TOGÓ

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

VAUGHAN (alelnök)

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WEBER

VANUATU (alelnök)

WIELAND

ZAMBIA

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLITIKAI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| PURCELL (SZAMOA), társelnök | CASA, társelnök |
| MNKANDHLA (ZIMBABWE), alelnök | KORHOLA, alelnök |
| MANGOUALA (GABON), alelnök | CASTEX, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| NGON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG) | CASINI |
| KONGÓI Köztársaság | DE KEYSER |
| DIOMANDE (ELEFÁNTCSONTPART) | DURANT |
| WAÏSS (DZSIBUTI) | FERREIRA, Elisa |
| NAIB (ERITREA) | GABRIEL |
| WAKJIRA (ETIÓPIA) | GAHLER |
| VOCEA (FIDZSI-SZIGETEK) | GRIESBECK |
| GUINEA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| DERILUS (HAITI) | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAICA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| LIBÉRIA | MANDERS |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SITHOLE (MOZAMBIK) | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SALAMON-SZIGETEK) | ROITHOVÁ |
| SLATER (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK) | SCHMIDT |
| SZVÁZIFÖLD | SPERONI |
| TOGÓ | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

AKCS-tagok

EP-tagok

PURCELL (SZAMOA), társelnök

CASA, társelnök

MNKANDHLA (ZIMBABWE), alelnök

KORHOLA, alelnök

MANGOUALA (GABON), alelnök

CASTEX, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

NGON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG)

CASINI

KONGÓI Köztársaság

DE KEYSER

DIOMANDE (ELEFÁNTCSONTPART)

DURANT

WAÏSS (DZSIBUTI)

FERREIRA, Elisa

NAIB (ERITREA)

GABRIEL

WAKJIRA (ETIÓPIA)

GAHLER

VOCEA (FIDZSI-SZIGETEK)

GRIESBECK

GUINEA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GUYANA)

HÄNDEL

DERILUS (HAITI)

KACZMAREK

JACKSON (JAMAICA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

LIBÉRIA

MANDERS

IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SITHOLE (MOZAMBIK)

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SALAMON-SZIGETEK)

ROITHOVÁ

SLATER (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK)

SCHMIDT

SZVÁZIFÖLD

SPERONI

TOGÓ

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| SALL (SZENEGÁL), társelnök | CARVALHO, társelnök |
| LENGKON (VANUATU), alelnök | LEGUTKO, alelnök |
| VAN DER WALT (NAMÍBIA), alelnök | ALVES, alelnök |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| CHANDLER (BARBADOS) | BULLMANN |
| MUTIRI WA BASHARA (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG) | CASPARY |
| KINGSFORD BAGBIN (GHÁNA) | ENGEL |
| EGYENLÍTŐI GUINEA | FORD |
| KEMBI-GITURA(KENYA) | GOERENS |
| SOFONIA (LESOTHO) | GUERRERO SALOM |
| BANDA (MALAWI) | JENSEN |
| MARSHALL-SZIGETEK | KUHN |
| OULD GUELAYE (MAURITÁNIA) | MARTIN |
| MAURITIUS | MATO ADROVER |
| AHMED (NIGÉRIA) | MAYER |
| POLISI (RUANDA) | McMILLAN-SCOTT |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | MICHEL |
| LONG (SAINT LUCIA) | MITCHELL |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | MIZZI |
| POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK) | OMARJEE |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | SCHLYTER |
| BUTI MANAMELA (DÉL-AFRIKA) | ŠŤASTNÝ |
| ELHAG MUSA (SZUDÁN) | STURDY |
| PARMESSAR (SURINAME) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDAD ÉS TOBAGO) | ZANICCHI |
| LEUELU (TUVALU) | |

AKCS-tagok

EP-tagok

SALL (SZENEGÁL), társelnök

CARVALHO, társelnök

LENGKON (VANUATU), alelnök

LEGUTKO, alelnök

VAN DER WALT (NAMÍBIA), alelnök

ALVES, alelnök

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

CHANDLER (BARBADOS)

BULLMANN

MUTIRI WA BASHARA (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG)

CASPARY

KINGSFORD BAGBIN (GHÁNA)

ENGEL

EGYENLÍTŐI GUINEA

FORD

KEMBI-GITURA(KENYA)

GOERENS

SOFONIA (LESOTHO)

GUERRERO SALOM

BANDA (MALAWI)

JENSEN

MARSHALL-SZIGETEK

KUHN

OULD GUELAYE (MAURITÁNIA)

MARTIN

MAURITIUS

MATO ADROVER

AHMED (NIGÉRIA)

MAYER

POLISI (RUANDA)

McMILLAN-SCOTT

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MICHEL

LONG (SAINT LUCIA)

MITCHELL

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

MIZZI

POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK)

OMARJEE

BUNDU (SIERRA LEONE)

SCHLYTER

BUTI MANAMELA (DÉL-AFRIKA)

ŠŤASTNÝ

ELHAG MUSA (SZUDÁN)

STURDY

PARMESSAR (SURINAME)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDAD ÉS TOBAGO)

ZANICCHI

LEUELU (TUVALU)

SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZÁNIA), társelnök | RIVASI, társelnök |
| WEIDOU (CSÁD), alelnök | BAUER, alelnök |
| GRENADA, alelnök | SCHNELLARDT, alelnök |
| BAHAMA-SZIGETEK | BEARDER |
| PEYREFITTE (BELIZE) | CHRISTENSEN |
| MOTLHALE (BOTSWANA) | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| RAMOS (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK) | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJABIR (COMORE-SZIGETEK) | FERREIRA, João |
| MARSTERS (COOK-SZIGETEK) | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| JÍMENEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG) | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| BISSAU-GUINEA | KURSKI |
| RAVELOSON (MADAGASZKÁR) | LÖVIN |
| YOSIWO (MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK) | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGER) | RONZULLI |
| NIUE | SCOTTÀ |
| AIMO (PÁPUA ÚJ-GUINEA) | SENYSZYN |
| SZOMÁLIA | TOIA |
| DÉL-AFRIKA | VAUGHAN |
| KELET-TIMOR | VLASÁK |
| KAKOMA (ZAMBIA) | ZIMMER |

AKCS-tagok

EP-tagok

NDUGAI (TANZÁNIA), társelnök

RIVASI, társelnök

WEIDOU (CSÁD), alelnök

BAUER, alelnök

GRENADA, alelnök

SCHNELLARDT, alelnök

BAHAMA-SZIGETEK

BEARDER

PEYREFITTE (BELIZE)

CHRISTENSEN

MOTLHALE (BOTSWANA)

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

RAMOS (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)

ESTARÀS FERRAGUT

DJABIR (COMORE-SZIGETEK)

FERREIRA, João

MARSTERS (COOK-SZIGETEK)

HALL

DOMINIKA

HAUG

JÍMENEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

BISSAU-GUINEA

KURSKI

RAVELOSON (MADAGASZKÁR)

LÖVIN

YOSIWO (MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK)

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGER)

RONZULLI

NIUE

SCOTTÀ

AIMO (PÁPUA ÚJ-GUINEA)

SENYSZYN

SZOMÁLIA

TOIA

DÉL-AFRIKA

VAUGHAN

KELET-TIMOR

VLASÁK

KAKOMA (ZAMBIA)

ZIMMER

---

II. MELLÉKLET

A JÚNIUS 17–19. KÖZÖTT BRÜSSZELBEN (BELGIUM) TARTOTT ÜLÉS JELENLÉTI ÍVE

| LABOSO (KENYA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ALFONSI (2), (4) |
| CHANDLER (Barbados) | AYLWARD (3) |
| PEYREFITTE (Belize) | BAUER |
| YEHOUETOME (Benin) | BEARDER |
| MOTLHALE (Botswana) | BICEP |
| OUEDRAOGO ZARE (Burkina Faso) | BOULLAND (3), (4) (W. KUHN helyett) |
| KARERWA (Burundi) | CARVALHO |
| HAMATOUKOU (Kamerun) (alelnök) | CASA (4) |
| NGON-BABA (Közép-afrikai Köztársaság) | CASTEX |
| WEIDOU (Csád) | CASHMAN (4) (P. TOIA helyett) |
| MWANDO NSIMBA (KONGÓI Demokratikus Köztársaság) | DE KEYZER (3), (4) |
| NDOUANE (Kongói Köztársaság) | DE SARNEZ (2), (3) |
| MARSTERS (Cook-szigetek) | DIAZ DE MERA GARCIA-CONSUEGRA (3) (A. DELVAUX helyett) |
| DIOMANDE (Elefántcsontpart) | ENGEL (2), (4) |
| WAISS (Dzsibuti) (alelnök) | ESTARÀS FERRAGUT |
| JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság) (alelnök) | FISAS AYXELA Santiago (3), (4) (C. CASINI helyett) |
| NAIB (Eritrea) | GABRIEL |
| DABA WAKJIRA (Etiópia) | GAHLER |
| MANGOUALA (Gabon) | GOEBBELS (H. WEBER helyett) |
| BALDEH (Gambia) | GOMES (2) (J.F. LÓPEZ AGUILAR helyett) |
| BAGBIN (Ghána) | GUERRERO SALOM |
| GOMEZ (Guinea) | GURMAI (E. FERREIRE helyett) |
| SEERAJ (Guyana) | HALL (3), (4) |
| DERILUS (Haiti) | HAUG |
| JACKSON (Jamaica) | HANDZLIK Malgorzata (4) (E. ZANICCHI helyett) |
| KEMBI-GITURA(Kenya) | KACZMAREK |
| SOFONIA (Lesotho) | KIIL-NIELSEN (3) |
| RAVELOSON (Madagaszkár) (1) | KLASS (alelnök) (2), (3) |
| BANDA (Malawi) | LEINEN (C. OLE helyett) |
| ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali) | MANDERS (3) |
| DEERPALSING (Mauritius)(alelnök) | MARTIN |
| GEORGE (Mikronéziai Szövetségi Államok) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4) |
| SITHOLE (Mozambik) (alelnök) | MAYER |
| VAN DER WALT (Namíbia) | MITCHELL (3), (4) |
| CHEGOU (Niger) (alelnök) | MUNIZ DE URQUIZA (4) (J. LÓPEZ AGUILAR helyett) |
| AHMED (Nigéria) | NEUSER (3), (4) |
| AIMO (Pápua Új-Guinea) | OMARJEE (alelnök) (4) |
| POLISI (Ruanda) (alelnök) | PIEPER (4) (C. KLASS helyett) |
| SLATER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek) | PROTASIEWICZ (4) (C. COELHO helyett) |
| PURCELL (Szamoa)(alelnök) | RAPKAY (3) (U. BULLMANN helyett) |
| SALL (Szenegál) | RINALDI (2) |
| POOL (Seychelle-szigetek) | RIVASI (alelnök) (3) |
| BUNDU (Sierra Leone) | ROITHOVÁ (alelnök) (2) |
| TOZAKA (Salamon-szigetek) | RONZULLI (alelnök) (4) |
| IKAR (Szomália) | SCHLYTER (3) |
| DENG (Dél-Szudán) | SCHMIDT |
| MUSA (Szudán) | SCHNELLHARDT (3), (4) |
| PARMESSAR (Suriname) | SPERONI (alelnök) (3) |
| GAMEDZE (Szváziföld) | ŠŤASTNÝ (alelnök) |
| NDUGAI (Tanzánia) (alelnök) | STRIFFLER (3), (4) |
| CORBAFO (Kelet-Timor) | STURDY (3), (4) |
| KLASSOU (Togó) | THUN Róża Maria Gräfin von (4) (L. DE MITA helyett) |
| TAIONE (Tonga) | TIROLIEN (3), (4) |
| KHAN (Trinidad és Tobago) | VAUGHAN (alelnök) (4) |
| OULANYAH (Uganda) | WIELAND (3) |
| LENGKON (Vanutau) (1) | WOJCIECHOWSKI (3) (J. NICHOLSON helyett) |
| KAKOMA (Zambia) | ZABORSKA (E.R. KORHOLA helyett) |
| MNKANDHLA (Zimbabwe) | ZIMMER (3) |

LABOSO (KENYA), társelnök

MICHEL, társelnök

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ALFONSI (2), (4)

CHANDLER (Barbados)

AYLWARD (3)

PEYREFITTE (Belize)

BAUER

YEHOUETOME (Benin)

BEARDER

MOTLHALE (Botswana)

BICEP

OUEDRAOGO ZARE (Burkina Faso)

BOULLAND (3), (4) (W. KUHN helyett)

KARERWA (Burundi)

CARVALHO

HAMATOUKOU (Kamerun) (alelnök)

CASA (4)

NGON-BABA (Közép-afrikai Köztársaság)

CASTEX

WEIDOU (Csád)

CASHMAN (4) (P. TOIA helyett)

MWANDO NSIMBA (KONGÓI Demokratikus Köztársaság)

DE KEYZER (3), (4)

NDOUANE (Kongói Köztársaság)

DE SARNEZ (2), (3)

MARSTERS (Cook-szigetek)

DIAZ DE MERA GARCIA-CONSUEGRA (3) (A. DELVAUX helyett)

DIOMANDE (Elefántcsontpart)

ENGEL (2), (4)

WAISS (Dzsibuti) (alelnök)

ESTARÀS FERRAGUT

JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság) (alelnök)

FISAS AYXELA Santiago (3), (4) (C. CASINI helyett)

NAIB (Eritrea)

GABRIEL

DABA WAKJIRA (Etiópia)

GAHLER

MANGOUALA (Gabon)

GOEBBELS (H. WEBER helyett)

BALDEH (Gambia)

GOMES (2) (J.F. LÓPEZ AGUILAR helyett)

BAGBIN (Ghána)

GUERRERO SALOM

GOMEZ (Guinea)

GURMAI (E. FERREIRE helyett)

SEERAJ (Guyana)

HALL (3), (4)

DERILUS (Haiti)

HAUG

JACKSON (Jamaica)

HANDZLIK Malgorzata (4) (E. ZANICCHI helyett)

KEMBI-GITURA(Kenya)

KACZMAREK

SOFONIA (Lesotho)

KIIL-NIELSEN (3)

RAVELOSON (Madagaszkár) (1)

KLASS (alelnök) (2), (3)

BANDA (Malawi)

LEINEN (C. OLE helyett)

ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali)

MANDERS (3)

DEERPALSING (Mauritius)(alelnök)

MARTIN

GEORGE (Mikronéziai Szövetségi Államok)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)

SITHOLE (Mozambik) (alelnök)

MAYER

VAN DER WALT (Namíbia)

MITCHELL (3), (4)

CHEGOU (Niger) (alelnök)

MUNIZ DE URQUIZA (4) (J. LÓPEZ AGUILAR helyett)

AHMED (Nigéria)

NEUSER (3), (4)

AIMO (Pápua Új-Guinea)

OMARJEE (alelnök) (4)

POLISI (Ruanda) (alelnök)

PIEPER (4) (C. KLASS helyett)

SLATER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek)

PROTASIEWICZ (4) (C. COELHO helyett)

PURCELL (Szamoa)(alelnök)

RAPKAY (3) (U. BULLMANN helyett)

SALL (Szenegál)

RINALDI (2)

POOL (Seychelle-szigetek)

RIVASI (alelnök) (3)

BUNDU (Sierra Leone)

ROITHOVÁ (alelnök) (2)

TOZAKA (Salamon-szigetek)

RONZULLI (alelnök) (4)

IKAR (Szomália)

SCHLYTER (3)

DENG (Dél-Szudán)

SCHMIDT

MUSA (Szudán)

SCHNELLHARDT (3), (4)

PARMESSAR (Suriname)

SPERONI (alelnök) (3)

GAMEDZE (Szváziföld)

ŠŤASTNÝ (alelnök)

NDUGAI (Tanzánia) (alelnök)

STRIFFLER (3), (4)

CORBAFO (Kelet-Timor)

STURDY (3), (4)

KLASSOU (Togó)

THUN Róża Maria Gräfin von (4) (L. DE MITA helyett)

TAIONE (Tonga)

TIROLIEN (3), (4)

KHAN (Trinidad és Tobago)

VAUGHAN (alelnök) (4)

OULANYAH (Uganda)

WIELAND (3)

LENGKON (Vanutau) (1)

WOJCIECHOWSKI (3) (J. NICHOLSON helyett)

KAKOMA (Zambia)

ZABORSKA (E.R. KORHOLA helyett)

MNKANDHLA (Zimbabwe)

ZIMMER (3)

Jelen vannak továbbá:

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

HOUNGNIGBO

BOTON

LOKOSSOU

BOTSWANA

MOTLHALE

BURKINA FASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

KERE

CISSE

TAPSOBA

KAMERUN

NJIPENDI KUOTU

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

NOUGANGA

CSÁD

AFFONO

TEKILO

ADJI

KONGÓI Demokratikus Köztársaság

LUTUNDULA APALA

MOLIWA MOLEKO

BASIALA MAKA

LUKUKA

JAV

KAT MUSHITU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

PIKA FWELO

MENGE

KONGÓI Köztársaság

DOUMA

MVOUAMA BANDOUBOULA

MAKAYA

ODZOKI

NKONTA

ELEFÁNTCSONTPART

TOURE

TOURE

DIOMANDE

OUSSEINE

ERITREA

TEKLE

ETIÓPIA

DABA

DESTA

GABON

MILEBOU

MAKITA NGADI

RISSONGA

OFOUNDA

GAMBIA

JAGNE

GHÁNA

ASAMOAH

KEDDEY

ASAMOAH

BROWN

ALIFO

OSEI-MENSAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

JAMAICA

CLARKE

KENYA

ADEN

KABANDO

ONGUKA

OLOO

WERU

NDINDIRI

CHABITY

NJIRU

HAGGAI

NGALI

MADAGASZKÁR

RAZAFISON

MALAWI

MWACHANDE

KAUNDA

MAKANDE

MAURITÁNIA

ZAMEL

OULD HAMOUD

FATOU

MINT BILAL

GUELADIO

MAURITIUS

KOONJUL

MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok

ALLEN

MOZAMBIK

MALENDZA

MATE

MALENDZA

DAVA

NAMÍBIA

NAHOLO

NGHILEEDELE

NIGER

OUSMANE

TONDY

MAINA

NIGÉRIA

MADWATTE

OKORIE

DALHATU

BURAIMO

IBRAHIM

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

AHMED

OLADIPO

ABIMBOLA

IRABOR

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

WALLAST

SZAMOA

LUTERU

SZENEGÁL

SALL

TALL

LO

SEYCHELLE-SZIGETEK

SAMSON

VEL

SIERRA LEONE

LEWALLY

SZOMÁLIA

AWALE

HASSAN

ALI

DÉL-SZUDÁN

DENG

GUALDIT

ABER

SOLOMON

KONG

NYANG

ARIKO

YOKWE

DEBREF

MOU

SZUDÁN

ABDEL HALIM

OMER

AMIR

SURINAME

CHRISTOPHER

NELSON

SZVÁZIFÖLD

NHLEKO

TANZÁNIA

MWANJELWA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

KING-ROUSSEAU

JOSEPH

RAMSUBAGH

UGANDA

NABBANJA

AKOL

ZAMBIA

MBEWE

KASHINKA

NGULUBE

KACHALI

MUBANGA

CHOOBE

PHIRI

ZIMBABWE

MLOTSHWA

SAMASUWO

RUKOBO

MLOTSHWA

RATSAKATIKA

ZANZA

CHIDAWANYIKA

MUCHADA

JURU

NYAMUKAPA

AKCS TANÁCS

Olebile Gaborone botswanai lakhatási és földügyi segédminiszter, az AKCS Tanácsának soros elnöke

EU TANÁCS

Sean Barrett T.D., az ír Képviselőház (Dáil Éireann) elnöke

EURÓPAI BIZOTTSÁG

RUDISCHHAUSER, a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság főigazgató-helyettese

EKSZ

COSTA PEREIRA, a pánafrikai részleg vezetője

PETERIS USTUBS

EGSZB

KING, az AKCS nyomonkövetési bizottságának elnöke

CTA

BOTO, hivatalvezető, Brüsszel

FAO

MAIGA, az EU-val és Belgiummal Összekötő Iroda összekötő tisztviselője

AKCS TITKÁRSÁG

MUMUNI, társfőtitkár

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár

---

(1)  Parlamenten kívüli személy által képviselt ország.

(2)  A 2013. június 17-i ülésen jelen lévők.

(3)  A 2013. június 18-i ülésen jelen lévők.

(4)  A 2013. június 19-i ülésen jelen lévők.

---

III. MELLÉKLET

A NEM PARLAMENTI KÜLDÖTTEK AKKREDITÁLÁSA

Fidzsi-szigetek

Viliame Naupoto,

ifjúsági és sportminiszter, a Fidzsi-szigeteki küldöttség vezetője

Madagaszkár

Jean Constant Raveloson,

az átmeneti parlament jogi és jogalkotói bizottságának elnöke, a madagaszkári küldöttség vezetője

---

IV. MELLÉKLET

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

| — | Állásfoglalás a katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszélyről, valamint a nemzetközi közösség szerepéről
  (ACP-EU/101.355/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszélyről, valamint a nemzetközi közösség szerepéről

(ACP-EU/101.355/fin.)

| — | Állásfoglalás a gazdasági partnerségi megállapodásokról – a következő lépések
  (ACP-EU/101.293/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a gazdasági partnerségi megállapodásokról – a következő lépések

(ACP-EU/101.293/fin.)

| — | Állásfoglalás az egészségügy emberi erőforrásairól az AKCS-országokban
  (ACP-EU/101.294/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás az egészségügy emberi erőforrásairól az AKCS-országokban

(ACP-EU/101.294/fin.)

| — | Állásfoglalás a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről
  (ACP-EU/101.376/fin) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről

(ACP-EU/101.376/fin)

| — | Állásfoglalás a Guineai Köztársaságban kialakult helyzetről
  (ACP-UE/101.377/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a Guineai Köztársaságban kialakult helyzetről

(ACP-UE/101.377/fin.)

| — | A Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításai (AP101.347) |
| --- | --- |

—

A Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításai (AP101.347)

| — | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségekben részt vevő képviselőinek magatartási kódexe (DV/1003463) |
| --- | --- |

—

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségekben részt vevő képviselőinek magatartási kódexe (DV/1003463)

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszélyről, valamint a nemzetközi közösség szerepéről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2013. június 17–19-én Brüsszelben ülésezve, |
| --- | --- |

—

2013. június 17–19-én Brüsszelben ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel a mali helyzetről szóló, 2012. november 29-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mali helyzetről szóló, 2012. november 29-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a bissau-guineai katonai puccsról szóló, 2012. június 13-i állásfoglalására (2012/2660(RSP)), a mali helyzetről szóló, 2012. április 20-i állásfoglalására (2012/2603(RSP)), a madagaszkári helyzetről szóló, 2011. június 9-i állásfoglalására (2011/2712(RSP)) és a Mauritániában elkövetett államcsínyről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (2008/2623(RSP)), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a bissau-guineai katonai puccsról szóló, 2012. június 13-i állásfoglalására (2012/2660(RSP)), a mali helyzetről szóló, 2012. április 20-i állásfoglalására (2012/2603(RSP)), a madagaszkári helyzetről szóló, 2011. június 9-i állásfoglalására (2011/2712(RSP)) és a Mauritániában elkövetett államcsínyről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (2008/2623(RSP)),

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1966. évi, Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, és gyermek jogairól szóló, 1989. évi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966. évi, Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, és gyermek jogairól szóló, 1989. évi egyezményre,

| — | tekintettel az EU 2011 márciusában elfogadott száheli biztonsági és fejlesztési stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2011 márciusában elfogadott száheli biztonsági és fejlesztési stratégiájára,

| — | tekintettel az Afrikai Egységszervezet (OAU) állam- és kormányfőinek 2000. július 12-i loméi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Egységszervezet (OAU) állam- és kormányfőinek 2000. július 12-i loméi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió (AU) alapító okiratára, amelyet 2000-ben a loméi (Togo) csúcstalálkozón fogadtak el, és 2001-ben lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió (AU) alapító okiratára, amelyet 2000-ben a loméi (Togo) csúcstalálkozón fogadtak el, és 2001-ben lépett hatályba,

| — | tekintettel az Afrikai Unió államfőinek a mali helyzetről szóló, 2012. július 14-i záróközleményére (PSC/AHG/COMM/1), az AU Közgyűlésének a madagaszkári helyzetről szóló, 2011. július 1-jei határozatára (Assembly/AU/369), az AU Béke és Biztonsági Tanácsának a bissau-guineai helyzetről szóló, 2012. április 17-i határozatára és az AU Béke és Biztonsági Tanácsának a mauritániai helyzetről szóló, 2009. február 6-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió államfőinek a mali helyzetről szóló, 2012. július 14-i záróközleményére (PSC/AHG/COMM/1), az AU Közgyűlésének a madagaszkári helyzetről szóló, 2011. július 1-jei határozatára (Assembly/AU/369), az AU Béke és Biztonsági Tanácsának a bissau-guineai helyzetről szóló, 2012. április 17-i határozatára és az AU Béke és Biztonsági Tanácsának a mauritániai helyzetről szóló, 2009. február 6-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Afrikai Unió által 2007. január 30-án, Addisz-Abebában (Etiópia) elfogadott, a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára (Demokráciacharta), amely 2012. február 15-én lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió által 2007. január 30-án, Addisz-Abebában (Etiópia) elfogadott, a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára (Demokráciacharta), amely 2012. február 15-én lépett hatályba,

| — | tekintettel az ECOWAS demokráciáról és felelősségteljes kormányzásról szóló, A/SP1/12/01 sz. jegyzőkönyvére, amelyet 2001. december 21-én fogadtak el Dakarban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ECOWAS demokráciáról és felelősségteljes kormányzásról szóló, A/SP1/12/01 sz. jegyzőkönyvére, amelyet 2001. december 21-én fogadtak el Dakarban,

| — | tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP-EU 101.355), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP-EU 101.355),

| A. | mivel a demokráciák jellemzője a szabad és átlátható választások megtartása, amelynek keretében a hatalmat egy meghatározott időtartamra olyan személyekre ruházzák, akik a legitimitást a néptől a választóurnákon keresztül kapják meg; mivel a demokráciák jellemzője a jogállamiság tiszteletben tartása, a végrehajtó, törvényhozó és bírói hatalom közötti egyensúly és a sajtószabadság; mivel a demokratikus váltógazdaság elengedhetetlen lépés ezek megszilárdulásához; |
| --- | --- |

A.

mivel a demokráciák jellemzője a szabad és átlátható választások megtartása, amelynek keretében a hatalmat egy meghatározott időtartamra olyan személyekre ruházzák, akik a legitimitást a néptől a választóurnákon keresztül kapják meg; mivel a demokráciák jellemzője a jogállamiság tiszteletben tartása, a végrehajtó, törvényhozó és bírói hatalom közötti egyensúly és a sajtószabadság; mivel a demokratikus váltógazdaság elengedhetetlen lépés ezek megszilárdulásához;

| B. | mivel az alkotmányellenes kormányváltás ellen az Afrikai Unió és az ECOWAS szintjén elfogadott jogi eszközök nem voltak elégségesek az egyre gyakrabban előforduló katonai puccsok megakadályozásához; |
| --- | --- |

B.

mivel az alkotmányellenes kormányváltás ellen az Afrikai Unió és az ECOWAS szintjén elfogadott jogi eszközök nem voltak elégségesek az egyre gyakrabban előforduló katonai puccsok megakadályozásához;

| C. | mivel az alkotmányellenes kormányváltások kétségkívül a fő akadályt és kihívást jelentik a béke, a biztonság és a társadalom fejlődésének garantálása előtt az érintett államokban és nemzetekben; |
| --- | --- |

C.

mivel az alkotmányellenes kormányváltások kétségkívül a fő akadályt és kihívást jelentik a béke, a biztonság és a társadalom fejlődésének garantálása előtt az érintett államokban és nemzetekben;

| D. | mivel egy demokratikus államban, ahol érvényesül a jogállamiság, a rendőrség és az igazságügyi rendszer biztosítja a törvények alkalmazását a nemzeti határokon belül, a katonai fegyveres erők pedig az állam külső biztonságát garantálják; |
| --- | --- |

D.

mivel egy demokratikus államban, ahol érvényesül a jogállamiság, a rendőrség és az igazságügyi rendszer biztosítja a törvények alkalmazását a nemzeti határokon belül, a katonai fegyveres erők pedig az állam külső biztonságát garantálják;

| E. | mivel az államok szoros kölcsönös függősége, a határok átjárhatósága, a fegyverkereskedelem tekintetében is, valamint a terrorista csoportok transznacionális tevékenységei regionális válaszok kialakítását követelik meg, hogy elkerüljék a hasonló helyzetek kialakulását a szomszédos államokban; |
| --- | --- |

E.

mivel az államok szoros kölcsönös függősége, a határok átjárhatósága, a fegyverkereskedelem tekintetében is, valamint a terrorista csoportok transznacionális tevékenységei regionális válaszok kialakítását követelik meg, hogy elkerüljék a hasonló helyzetek kialakulását a szomszédos államokban;

| F. | mivel a konfliktus utáni AKCS-államokban a nemzeti hadseregek átalakítása, amely azon alapul, hogy a lázadókat integrálják és „keverik” a reguláris erőkkel („brassage” vagy „mixage”), anélkül, hogy figyelembe vennék az objektív katonai toborzási kritériumokat vagy az érintett tagállam számára a csapatok fenntartására rendelkezésre álló erőforrásokat, súlyosan aláássa minden köztársasági hadtest professzionalizmusát és elitalakulat jellegét, és így kedvező körülményeket teremt a zendülés, a lázadás és katonai puccsok számára, ami akadályozza a demokratikus folyamatokat az AKCS-államokban; |
| --- | --- |

F.

mivel a konfliktus utáni AKCS-államokban a nemzeti hadseregek átalakítása, amely azon alapul, hogy a lázadókat integrálják és „keverik” a reguláris erőkkel („brassage” vagy „mixage”), anélkül, hogy figyelembe vennék az objektív katonai toborzási kritériumokat vagy az érintett tagállam számára a csapatok fenntartására rendelkezésre álló erőforrásokat, súlyosan aláássa minden köztársasági hadtest professzionalizmusát és elitalakulat jellegét, és így kedvező körülményeket teremt a zendülés, a lázadás és katonai puccsok számára, ami akadályozza a demokratikus folyamatokat az AKCS-államokban;

| G. | mivel a puccsok és belső feszültségek lehetőséget jelentenek az országon belül kialakult vagy külső terroristacsoportok számára, hogy kiterjesszék befolyásukat, és folyamatos fenyegetést jelentsenek a regionális szintű vagy akár az azon túli stabilitásra; |
| --- | --- |

G.

mivel a puccsok és belső feszültségek lehetőséget jelentenek az országon belül kialakult vagy külső terroristacsoportok számára, hogy kiterjesszék befolyásukat, és folyamatos fenyegetést jelentsenek a regionális szintű vagy akár az azon túli stabilitásra;

| H. | mivel a belső és helyi tényezők, mint például a katonai hatalom befolyása a közéletben, a korrupció, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás kudarca, az etnikai és vallási feszültségek politizálódása és instrumentalizációja, a katonai és biztonsági erőkön belüli rivalizálás és a külső beavatkozás az állam sérülékenységének fontos tényezői, és hozzájárulnak a válságok és konfliktusok kiterjedéséhez, és valós lehetőséget teremtenek a társadalmi, politikai és biztonsági zavarokra; |
| --- | --- |

H.

mivel a belső és helyi tényezők, mint például a katonai hatalom befolyása a közéletben, a korrupció, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás kudarca, az etnikai és vallási feszültségek politizálódása és instrumentalizációja, a katonai és biztonsági erőkön belüli rivalizálás és a külső beavatkozás az állam sérülékenységének fontos tényezői, és hozzájárulnak a válságok és konfliktusok kiterjedéséhez, és valós lehetőséget teremtenek a társadalmi, politikai és biztonsági zavarokra;

| I. | mivel a katonai puccsok és az alkotmányellenes kormányváltások veszélyeztetik a helyi lakosságot, valamint a polgári szabadságjogok és emberi jogok garantálásának képességét; |
| --- | --- |

I.

mivel a katonai puccsok és az alkotmányellenes kormányváltások veszélyeztetik a helyi lakosságot, valamint a polgári szabadságjogok és emberi jogok garantálásának képességét;

| J. | mivel az erőteljes demográfiai növekedés a szegénységgel összefüggésben az állam sérülékenységének egy másik fontos tényezője, amelyet tovább súlyosbíthat az urbanizációs folyamat felgyorsulása, és így növeli a helyi munkanélküliséget, és veszélyezteti az élelmezésbiztonságot, ami társadalmi feszültségeket okoz, és akár felkeléshez vagy puccshoz is vezethet; |
| --- | --- |

J.

mivel az erőteljes demográfiai növekedés a szegénységgel összefüggésben az állam sérülékenységének egy másik fontos tényezője, amelyet tovább súlyosbíthat az urbanizációs folyamat felgyorsulása, és így növeli a helyi munkanélküliséget, és veszélyezteti az élelmezésbiztonságot, ami társadalmi feszültségeket okoz, és akár felkeléshez vagy puccshoz is vezethet;

| K. | mivel a hadsereg és a lázadó fegyveres csoportok által a lakossággal szemben elkövetett súlyos erőszak miatt az érintett államoknak az emberek nagymértékű lakhelyelhagyásával kell szembenézniük, akiknek többsége az országon belül marad, vagy a legközelebbi szomszédos államba menekülnek, mivel nem tudják megfizetni, hogy messzebbre menjenek; |
| --- | --- |

K.

mivel a hadsereg és a lázadó fegyveres csoportok által a lakossággal szemben elkövetett súlyos erőszak miatt az érintett államoknak az emberek nagymértékű lakhelyelhagyásával kell szembenézniük, akiknek többsége az országon belül marad, vagy a legközelebbi szomszédos államba menekülnek, mivel nem tudják megfizetni, hogy messzebbre menjenek;

| L. | mivel az embereknek a konfliktusban érintett államon belüli és kívüli lakhelyelhagyása különösen a nőket, az időseket és a gyermekeket sújtja, és rendkívül kiszolgáltatottá teszi őket; |
| --- | --- |

L.

mivel az embereknek a konfliktusban érintett államon belüli és kívüli lakhelyelhagyása különösen a nőket, az időseket és a gyermekeket sújtja, és rendkívül kiszolgáltatottá teszi őket;

| M. | mivel a korrupció súlyosbítja a demokrácia sérülékenységét, elősegíti a katonai puccsok újjáéledését, veszélyezteti a stabil demokratikus állami intézmények megszilárdulását, és aláássa az egészséges katonai-polgári kapcsolatok előmozdítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

M.

mivel a korrupció súlyosbítja a demokrácia sérülékenységét, elősegíti a katonai puccsok újjáéledését, veszélyezteti a stabil demokratikus állami intézmények megszilárdulását, és aláássa az egészséges katonai-polgári kapcsolatok előmozdítására irányuló erőfeszítéseket;

| N. | mivel a teljes nemzetközi közösségnek a katonai puccsok és általában az alkotmányellenes változások megelőzése és felszámolása melletti aktív elkötelezettsége elengedhetetlen ahhoz, hogy világszerte győzedelmeskedjenek a demokratikus értékek, stabilizálódjanak a fejlődő államok és megszilárduljon a béke; |
| --- | --- |

N.

mivel a teljes nemzetközi közösségnek a katonai puccsok és általában az alkotmányellenes változások megelőzése és felszámolása melletti aktív elkötelezettsége elengedhetetlen ahhoz, hogy világszerte győzedelmeskedjenek a demokratikus értékek, stabilizálódjanak a fejlődő államok és megszilárduljon a béke;

| 1. | felhívja az összes politikai és katonai szereplőt, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi jogot, különös tekintettel az emberi jogokra, a demokratikus kormányzásra, a jogállamiságra és a nemek közötti egyenlőségre; |
| --- | --- |

1.

felhívja az összes politikai és katonai szereplőt, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi jogot, különös tekintettel az emberi jogokra, a demokratikus kormányzásra, a jogállamiságra és a nemek közötti egyenlőségre;

| 2. | úgy véli, hogy le kell vonni a tanulságokat a legutóbbi puccsokból annak érdekében, hogy foglalkozzanak a hadsereg demokratikus államépítésben betöltött szerepével, amely betartja a jogállamiságot, és biztosítja a közrendet és a védelmet, támogató környezetet teremtve ezzel a fenntartható fejlődés számára; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy le kell vonni a tanulságokat a legutóbbi puccsokból annak érdekében, hogy foglalkozzanak a hadsereg demokratikus államépítésben betöltött szerepével, amely betartja a jogállamiságot, és biztosítja a közrendet és a védelmet, támogató környezetet teremtve ezzel a fenntartható fejlődés számára;

| 3. | felhívja az összes politikai szereplőt, hogy teremtsék meg és biztosítsák a demokratikus kormányzást, amely a politikai pluralizmuson, a polgárok felelősségteremtésén, a végrehajtó, törvényhozó és bírói hatalom világos különválasztásának kellő tiszteletben tartásán, valamint a politikai pluralizmuson, az elszámoltathatóságon, az átláthatóságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapul; |
| --- | --- |

3.

felhívja az összes politikai szereplőt, hogy teremtsék meg és biztosítsák a demokratikus kormányzást, amely a politikai pluralizmuson, a polgárok felelősségteremtésén, a végrehajtó, törvényhozó és bírói hatalom világos különválasztásának kellő tiszteletben tartásán, valamint a politikai pluralizmuson, az elszámoltathatóságon, az átláthatóságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapul;

| 4. | úgy véli, hogy egy demokratikus társadalom létrehozásához és a politikai stabilitás biztosításához elsősorban erős politikai akaratra és a kormányzati és ellenzéki politikai vezetők ambiciózus elképzeléseire van szükség, amelyek céljai között a lakosság emberi, társadalmi, gazdasági és környezeti jogait szavatoló politikai intézmények kiépítése szerepel; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy egy demokratikus társadalom létrehozásához és a politikai stabilitás biztosításához elsősorban erős politikai akaratra és a kormányzati és ellenzéki politikai vezetők ambiciózus elképzeléseire van szükség, amelyek céljai között a lakosság emberi, társadalmi, gazdasági és környezeti jogait szavatoló politikai intézmények kiépítése szerepel;

| 5. | ragaszkodik ahhoz, hogy ténylegesen elfogadják és alkalmazzák az alkotmányellenes kormányváltás doktrínáját, amelyet az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsa és az Afrikai Unió Bizottsága teremtett meg alapító okiratában, a Béke és Biztonsági Tanácsról szóló jegyzőkönyvben, a loméi nyilatkozatban és a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartában, és amely létrehozza a fogalom meghatározásának, a szankcióknak és az alkotmányossághoz való visszatérésnek a keretrendszerét; |
| --- | --- |

5.

ragaszkodik ahhoz, hogy ténylegesen elfogadják és alkalmazzák az alkotmányellenes kormányváltás doktrínáját, amelyet az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsa és az Afrikai Unió Bizottsága teremtett meg alapító okiratában, a Béke és Biztonsági Tanácsról szóló jegyzőkönyvben, a loméi nyilatkozatban és a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartában, és amely létrehozza a fogalom meghatározásának, a szankcióknak és az alkotmányossághoz való visszatérésnek a keretrendszerét;

| 6. | kiemeli az alkotmányellenes kormányváltások és katonai puccsok elkövetőivel szembeni, politikailag és gazdaságilag célzott, továbbá nemzetközileg és regionálisan koordinált szankciók funkcióját, valamint az alkotmányossághoz és a jogállamisághoz való azonnali visszatérés előmozdításának funkcióját; |
| --- | --- |

6.

kiemeli az alkotmányellenes kormányváltások és katonai puccsok elkövetőivel szembeni, politikailag és gazdaságilag célzott, továbbá nemzetközileg és regionálisan koordinált szankciók funkcióját, valamint az alkotmányossághoz és a jogállamisághoz való azonnali visszatérés előmozdításának funkcióját;

| 7. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a lázadók és a milíciák tagjainak újbóli beilleszkedését azzal, hogy integrálják őket a reguláris fegyveres erőkbe, vagy lefegyverzik őket, és irányítják a polgári életbe való visszatérésüket, ami az ezen embereknek nyújtott rendszeres fizetést és a laktanyafogságukat is jelenti; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság nemzeti keretrendszerében elő kell mozdítani a fegyveres erők professzionalizációját olyan képzési missziókon keresztül, amelyek előmozdítják a polgárok védelmének és a hazafias értékeknek a katonai etikáját, és megerősíti, hogy az ország sokszínűségének a hadseregben és a rendőrségben való képviselete fokozza a nemzeti kohéziót; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a lázadók és a milíciák tagjainak újbóli beilleszkedését azzal, hogy integrálják őket a reguláris fegyveres erőkbe, vagy lefegyverzik őket, és irányítják a polgári életbe való visszatérésüket, ami az ezen embereknek nyújtott rendszeres fizetést és a laktanyafogságukat is jelenti; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság nemzeti keretrendszerében elő kell mozdítani a fegyveres erők professzionalizációját olyan képzési missziókon keresztül, amelyek előmozdítják a polgárok védelmének és a hazafias értékeknek a katonai etikáját, és megerősíti, hogy az ország sokszínűségének a hadseregben és a rendőrségben való képviselete fokozza a nemzeti kohéziót;

| 8. | ajánlja, hogy a hadsereg konfliktus utáni államokban folyó reformja során fordítsanak különös figyelmet a toborzandó vagy integrálandó férfiak profiljára, tekintettel a katonai munka sajátos követelményeire, és hogy vegyék figyelembe az egyes érintett államok számára elérhető erőforrásokat és azok valós szükségleteit; |
| --- | --- |

8.

ajánlja, hogy a hadsereg konfliktus utáni államokban folyó reformja során fordítsanak különös figyelmet a toborzandó vagy integrálandó férfiak profiljára, tekintettel a katonai munka sajátos követelményeire, és hogy vegyék figyelembe az egyes érintett államok számára elérhető erőforrásokat és azok valós szükségleteit;

| 9. | felhívja az AKCS-országokat, hogy a demokratikusan elszámoltatható intézmények létrehozására és megerősítésére irányuló valamennyi cselekvési tervükbe építsenek be a biztonsági szektor reformját célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

9.

felhívja az AKCS-országokat, hogy a demokratikusan elszámoltatható intézmények létrehozására és megerősítésére irányuló valamennyi cselekvési tervükbe építsenek be a biztonsági szektor reformját célzó intézkedéseket;

| 10. | kéri a regionális politikai együttműködés erősítését a puccsok és a terrorizmus kockázatainak kezelése és elhárítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

kéri a regionális politikai együttműködés erősítését a puccsok és a terrorizmus kockázatainak kezelése és elhárítása érdekében;

| 11. | emlékeztet arra, hogy a politikai stabilitás biztosításához a lázadók lefegyverzése és a fegyverkereskedelem szabályozása és ellenőrzése szükséges, különösen mert ez a kereskedelem biztosítja a maffiaszerű szervezetek, lázadó erők és terrorista csoportok finanszírozását; kéri a nemzetközi és regionális szervezeteket, hogy hajtsanak végre megfelelő fegyverzet-ellenőrzési programokat; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy a politikai stabilitás biztosításához a lázadók lefegyverzése és a fegyverkereskedelem szabályozása és ellenőrzése szükséges, különösen mert ez a kereskedelem biztosítja a maffiaszerű szervezetek, lázadó erők és terrorista csoportok finanszírozását; kéri a nemzetközi és regionális szervezeteket, hogy hajtsanak végre megfelelő fegyverzet-ellenőrzési programokat;

| 12. | felhívja az Európai Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy megfelelő mértékben kezeljék prioritásként és kövessék nyomon a szabad választások támogatását, hogy lehetővé tegyék a lakosságot képviselő intézmények létrehozását; |
| --- | --- |

12.

felhívja az Európai Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy megfelelő mértékben kezeljék prioritásként és kövessék nyomon a szabad választások támogatását, hogy lehetővé tegyék a lakosságot képviselő intézmények létrehozását;

| 13. | felszólítja az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy biztosítsanak kellő prioritást a biztonsági szektor reformjának és továbbképzésének, az állami struktúrák és intézmények megerősítésének és a konfliktusok utáni újjáépítés következményeinek, annak érdekében, hogy erősítsék az AKCS-országok demokratikus működésének ellenálló képességét és fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy biztosítsanak kellő prioritást a biztonsági szektor reformjának és továbbképzésének, az állami struktúrák és intézmények megerősítésének és a konfliktusok utáni újjáépítés következményeinek, annak érdekében, hogy erősítsék az AKCS-országok demokratikus működésének ellenálló képességét és fenntarthatóságát;

| 14. | úgy véli, hogy az AKCS-országokban a demokratikus stabilitás biztosítása érdekében a fejlesztéspolitikának kell a konfliktusmegelőzési stratégia középpontjában állnia, és az is meggyőződése, hogy a politikai vezetőknek, a civil társadalmi szervezeteknek, a vallási képviselőknek és a nők képviselőinek nemzeti konszenzust kell elérniük a megfelelő és alkalmas intézményekről és a bevált és elfogadott eljárásokról, amelyeken keresztül megvalósítható a demokratikus gyakorlat; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az AKCS-országokban a demokratikus stabilitás biztosítása érdekében a fejlesztéspolitikának kell a konfliktusmegelőzési stratégia középpontjában állnia, és az is meggyőződése, hogy a politikai vezetőknek, a civil társadalmi szervezeteknek, a vallási képviselőknek és a nők képviselőinek nemzeti konszenzust kell elérniük a megfelelő és alkalmas intézményekről és a bevált és elfogadott eljárásokról, amelyeken keresztül megvalósítható a demokratikus gyakorlat;

| 15. | felhívja az Európai Bizottságot és az EKSZ-t annak biztosítására, hogy nyomon kövessék az átalakulóban lévő államokban bevetett uniós választási megfigyelő missziók ajánlásainak végrehajtását, különös figyelmet fordítva a biztonsági szektor reformjával kapcsolatos rendelkezésekre; |
| --- | --- |

15.

felhívja az Európai Bizottságot és az EKSZ-t annak biztosítására, hogy nyomon kövessék az átalakulóban lévő államokban bevetett uniós választási megfigyelő missziók ajánlásainak végrehajtását, különös figyelmet fordítva a biztonsági szektor reformjával kapcsolatos rendelkezésekre;

| 16. | felhívja az Európai Bizottságot, az EKSZ-t és a regionális és nemzetközi partnereket, hogy kötelezzék el magukat a külső fellépés jobb koordinálása és a gyorsabb nemzetközi beavatkozás mellett olyan országokkal kapcsolatban, amelyek alkotmányellenes kormányváltást vagy katonai puccsokat szenvednek el, előtérbe helyezve a jogállamiságot, az államépítést, a konszolidációt és a nemzeti megbékélést; |
| --- | --- |

16.

felhívja az Európai Bizottságot, az EKSZ-t és a regionális és nemzetközi partnereket, hogy kötelezzék el magukat a külső fellépés jobb koordinálása és a gyorsabb nemzetközi beavatkozás mellett olyan országokkal kapcsolatban, amelyek alkotmányellenes kormányváltást vagy katonai puccsokat szenvednek el, előtérbe helyezve a jogállamiságot, az államépítést, a konszolidációt és a nemzeti megbékélést;

| 17. | elítéli, hogy a nemi erőszakot háborús fegyverként használják számos konfliktusövezetben, és követeli, hogy ezt tekintsék emberiesség elleni bűncselekménynek; követeli, hogy a nemi erőszak áldozatai részesüljenek különleges támogatásban; |
| --- | --- |

17.

elítéli, hogy a nemi erőszakot háborús fegyverként használják számos konfliktusövezetben, és követeli, hogy ezt tekintsék emberiesség elleni bűncselekménynek; követeli, hogy a nemi erőszak áldozatai részesüljenek különleges támogatásban;

| 18. | elítéli a gyerekkatonák bevetését, és felhív az olyan lázadó vezetők elleni büntetőeljárások megindítására, akik gyerekkatonákat vetettek be; hangsúlyozza, hogy a gyerekkatonák újbóli beilleszkedése prioritást jelent a hosszú távú politikai stabilitás és a társadalmi kohézió biztosítása érdekében; emlékeztet ebben az összefüggésben arra, hogy biztosítani kell az egykori gyerekkatonák számára az oktatáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

18.

elítéli a gyerekkatonák bevetését, és felhív az olyan lázadó vezetők elleni büntetőeljárások megindítására, akik gyerekkatonákat vetettek be; hangsúlyozza, hogy a gyerekkatonák újbóli beilleszkedése prioritást jelent a hosszú távú politikai stabilitás és a társadalmi kohézió biztosítása érdekében; emlékeztet ebben az összefüggésben arra, hogy biztosítani kell az egykori gyerekkatonák számára az oktatáshoz való hozzáférést;

| 19. | rámutat arra a pozitív és proaktív szerepre, amelyet a nők tölthetnek be a béketeremtés folyamatában és általában az újjáépítés, a stabilizáció, a demokratizálódás és a nemzeti megbékélés folyamatában; felhívja továbbá az Európai Bizottságot, az EKSZ-t, az AKCS-országokat és a regionális és nemzetközi partnereket, hogy mozdítsák elő a politikai és a gazdasági döntéshozatali pozíciókban a nők képviseletét, a nemek közötti egyenlőség elvét és a nők jogait; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra a pozitív és proaktív szerepre, amelyet a nők tölthetnek be a béketeremtés folyamatában és általában az újjáépítés, a stabilizáció, a demokratizálódás és a nemzeti megbékélés folyamatában; felhívja továbbá az Európai Bizottságot, az EKSZ-t, az AKCS-országokat és a regionális és nemzetközi partnereket, hogy mozdítsák elő a politikai és a gazdasági döntéshozatali pozíciókban a nők képviseletét, a nemek közötti egyenlőség elvét és a nők jogait;

| 20. | bátorítja az AKCS-államok állami hatóságait és azok regionális és nemzetközi partnereit, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre jogalkotási stratégiákat és programokat a fiatalok munkanélküliségének leküzdése és a fiatalok politikai és gazdasági döntéshozatalba való bevonásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

bátorítja az AKCS-államok állami hatóságait és azok regionális és nemzetközi partnereit, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre jogalkotási stratégiákat és programokat a fiatalok munkanélküliségének leküzdése és a fiatalok politikai és gazdasági döntéshozatalba való bevonásának előmozdítása érdekében;

| 21. | felkéri az érintett államokat és technikai és pénzügyi partnereiket, hogy kezdjék meg az igazságszolgáltatási szektor reformját, hangsúlyt helyezve az igazságügyi tisztviselők képzésére; |
| --- | --- |

21.

felkéri az érintett államokat és technikai és pénzügyi partnereiket, hogy kezdjék meg az igazságszolgáltatási szektor reformját, hangsúlyt helyezve az igazságügyi tisztviselők képzésére;

| 22. | emlékeztet a konfliktus utáni hosszú távú újjáépítés fontosságára, és elismeri ebben az összefüggésben, hogy erőfeszítéseket kell tenni a jobb fenntartható urbanizáció támogatására az AKCS-országokban, és így hozzá kell járulni a helyi munkanélküliség és az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának csökkentéséhez, valamint a társadalmi feszültségek kockázatának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet a konfliktus utáni hosszú távú újjáépítés fontosságára, és elismeri ebben az összefüggésben, hogy erőfeszítéseket kell tenni a jobb fenntartható urbanizáció támogatására az AKCS-országokban, és így hozzá kell járulni a helyi munkanélküliség és az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának csökkentéséhez, valamint a társadalmi feszültségek kockázatának csökkentéséhez;

| 23. | ajánlja, hogy a nemzetközi adományozók, az AKCS-országok és a regionális partnerek fogadjanak el minden szükséges intézkedést az oktatás, különösen az állampolgári oktatás előmozdítására már a legfiatalabb életkortól, és fokozzák a lakosság általános tudatosságát a béke, az emberi jogok, a demokrácia, a jogállamiság és a polgári szabadságjogok kultúrájával kapcsolatban; |
| --- | --- |

23.

ajánlja, hogy a nemzetközi adományozók, az AKCS-országok és a regionális partnerek fogadjanak el minden szükséges intézkedést az oktatás, különösen az állampolgári oktatás előmozdítására már a legfiatalabb életkortól, és fokozzák a lakosság általános tudatosságát a béke, az emberi jogok, a demokrácia, a jogállamiság és a polgári szabadságjogok kultúrájával kapcsolatban;

| 24. | felhívja az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a konfliktus utáni helyzetek összefüggésében tevőlegesen dolgozzon a segélyprogramokon a vészhelyzeti és hosszú távú fejlesztési intézkedések jobb koordinálása érdekében; |
| --- | --- |

24.

felhívja az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a konfliktus utáni helyzetek összefüggésében tevőlegesen dolgozzon a segélyprogramokon a vészhelyzeti és hosszú távú fejlesztési intézkedések jobb koordinálása érdekében;

| 25. | kéri, hogy a puccsok és alkotmányellenes hatalomváltások elkövetőit és tettestársait állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy a puccsok és alkotmányellenes hatalomváltások elkövetőit és tettestársait állítsák bíróság elé;

| 26. | támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság erőteljesebb fellépését a büntetlenség elleni eredményes küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

26.

támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság erőteljesebb fellépését a büntetlenség elleni eredményes küzdelem érdekében;

| 27. | ajánlja, hogy a kontinentális szervezetek, mint például az Afrikai Unió és a regionális gazdasági közösségek támogassák tovább a tagállamaik közötti erős politikai és gazdasági egymásba fonódást, annak érdekében, hogy közösen birkózzanak meg a közös problémákkal, mint például a terrorizmussal, a csempészettel, a szervezett bűnözéssel és a vallási fundamentalizmussal; |
| --- | --- |

27.

ajánlja, hogy a kontinentális szervezetek, mint például az Afrikai Unió és a regionális gazdasági közösségek támogassák tovább a tagállamaik közötti erős politikai és gazdasági egymásba fonódást, annak érdekében, hogy közösen birkózzanak meg a közös problémákkal, mint például a terrorizmussal, a csempészettel, a szervezett bűnözéssel és a vallási fundamentalizmussal;

| 28. | ajánlja, hogy a regionális szervezetek és tagállamaik mozdítsák elő a katonai puccsok megelőzését azzal, hogy a felelős politikai döntéshozatal és a felelős védelmi politikák erősítése érdekében világosan kijelölik és meghatározzák a hadsereg és a politikai elitek szerepét és felelősségi köreit; |
| --- | --- |

28.

ajánlja, hogy a regionális szervezetek és tagállamaik mozdítsák elő a katonai puccsok megelőzését azzal, hogy a felelős politikai döntéshozatal és a felelős védelmi politikák erősítése érdekében világosan kijelölik és meghatározzák a hadsereg és a politikai elitek szerepét és felelősségi köreit;

| 29. | ajánlja, hogy a kontinentális szervezetek, mint például az Afrikai Unió, valamint a regionális szervezetek, mint például az ECOWAS használják korai előrejelző rendszereiket, hogy már korai szakaszban megakadályozzák és elhárítsák a lehetséges konfliktusokat nem csak a tagállamaik között, hanem államhatáraikon belül is; |
| --- | --- |

29.

ajánlja, hogy a kontinentális szervezetek, mint például az Afrikai Unió, valamint a regionális szervezetek, mint például az ECOWAS használják korai előrejelző rendszereiket, hogy már korai szakaszban megakadályozzák és elhárítsák a lehetséges konfliktusokat nem csak a tagállamaik között, hanem államhatáraikon belül is;

| 30. | kéri a nemzetközi adományozó közösséget, hogy nyújtson támogatást a katonai puccsok és más alkotmányellenes kormányváltások által sújtott polgári lakosságnak, különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott csoportokra, például a lakóhelyét elhagyni kényszerülő lakosságra, a nőkre, az idősekre és a gyermekekre; |
| --- | --- |

30.

kéri a nemzetközi adományozó közösséget, hogy nyújtson támogatást a katonai puccsok és más alkotmányellenes kormányváltások által sújtott polgári lakosságnak, különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott csoportokra, például a lakóhelyét elhagyni kényszerülő lakosságra, a nőkre, az idősekre és a gyermekekre;

| 31. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Unió és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsának, az ECOWAS-nak, a Kormányközi Fejlesztési Hatóságnak (IGAD), a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségnek (SADC), a portugál nyelvű országok közösségének, a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének, a Brit Nemzetközösségnek és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

31.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Unió és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsának, az ECOWAS-nak, a Kormányközi Fejlesztési Hatóságnak (IGAD), a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségnek (SADC), a portugál nyelvű országok közösségének, a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének, a Brit Nemzetközösségnek és az ENSZ főtitkárának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (2)

a gazdasági partnerségi megállapodásokról – további lépések

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2013. június 17–19-én Brüsszelben ülésezve, |
| --- | --- |

—

2013. június 17–19-én Brüsszelben ülésezve,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címe 21. cikkének (1) bekezdésére és 21. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címe 21. cikkének (1) bekezdésére és 21. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (3), különösen annak 36. és 37. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005-ös és 2010-es felülvizsgálatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (3), különösen annak 36. és 37. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005-ös és 2010-es felülvizsgálatára (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2002. szeptember 26-i állásfoglalásaira, amelyek a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmaznak az AKCS-országokkal és régiókkal a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalásokkal kapcsolatban (5), valamint a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztési hatásáról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (6), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (7), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. december 12-i állásfoglalására (8) és a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztésre gyakorolt hatásáról szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2002. szeptember 26-i állásfoglalásaira, amelyek a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmaznak az AKCS-országokkal és régiókkal a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalásokkal kapcsolatban (5), valamint a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztési hatásáról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (6), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (7), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. december 12-i állásfoglalására (8) és a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztésre gyakorolt hatásáról szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU rendeletre (10) és az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2012. június 13-i európai parlamenti állásfoglalásra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU rendeletre (10) és az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2012. június 13-i európai parlamenti állásfoglalásra (11),

| — | tekintettel az 1528/2007/EK tanácsi rendelet I. mellékletének több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2012. szeptember 13-i (12) és 2013. április 16-i (13) európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1528/2007/EK tanácsi rendelet I. mellékletének több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2012. szeptember 13-i (12) és 2013. április 16-i (13) európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel „Az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (14),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. évi munkájáról szóló, 2012. november 20-i európai parlamenti állásfoglalásra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. évi munkájáról szóló, 2012. november 20-i európai parlamenti állásfoglalásra (15),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés „Gazdasági partnerségi megállapodások: problémák és kilátások” című, 2004. február 19-i állásfoglalására (16) és a gazdasági partnerségi megállapodásokról folyó tárgyalások áttekintéséről szóló, 2006. november 23-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés „Gazdasági partnerségi megállapodások: problémák és kilátások” című, 2004. február 19-i állásfoglalására (16) és a gazdasági partnerségi megállapodásokról folyó tárgyalások áttekintéséről szóló, 2006. november 23-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel Európai Parlamentnek az egyrészről a Cariforum-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (18), az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás megkötéséről szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (19), az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (20), az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (21), az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Közép-Afrika közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (22), az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (23), az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) gazdasági partnerségi megállapodásban részt vevő államai közötti ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (24), az egyrészről az Európai közösség és tagállamai, másrészről a Kelet-afrikai Közösség partnerállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó megállapodás megkötéséről szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (25), valamint az EK és a csendes-óceáni államok közötti ideiglenes partnerségi megállapodásról szóló, 2011. január 19-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel Európai Parlamentnek az egyrészről a Cariforum-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (18), az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás megkötéséről szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (19), az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (20), az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (21), az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Közép-Afrika közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (22), az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (23), az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) gazdasági partnerségi megállapodásban részt vevő államai közötti ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (24), az egyrészről az Európai közösség és tagállamai, másrészről a Kelet-afrikai Közösség partnerállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó megállapodás megkötéséről szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (25), valamint az EK és a csendes-óceáni államok közötti ideiglenes partnerségi megállapodásról szóló, 2011. január 19-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel a Cariforum–EU Közös Tanács 2010. május 17-i első, madridi ülésére és a Cariforum–EU Közös Tanács 2012. október 26-i második, brüsszeli ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cariforum–EU Közös Tanács 2010. május 17-i első, madridi ülésére és a Cariforum–EU Közös Tanács 2012. október 26-i második, brüsszeli ülésére,

| — | tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsának Port Vilában (Vanuatu), 2012. június 10–15-én a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) tartott 95. ülésszakán elfogadott állásfoglalásra (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsának Port Vilában (Vanuatu), 2012. június 10–15-én a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) tartott 95. ülésszakán elfogadott állásfoglalásra (27),

| — | tekintettel az AKCS állam- és kormányfői által az Egyenlítői-Guineában, 2012. december 13–14-én tartott hetedik csúcstalálkozón elfogadott sipopói nyilatkozatra (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS állam- és kormányfői által az Egyenlítői-Guineában, 2012. december 13–14-én tartott hetedik csúcstalálkozón elfogadott sipopói nyilatkozatra (28),

| — | tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), különösen annak XXIV. cikkére, valamint a WTO Miniszteri Konferenciájának Dohában, 2001. november 14-én tartott negyedik ülésszakán és a WTO Miniszteri Konferenciájának Hongkongban, 2005. december 18-án tartott hatodik ülésszakán elfogadott miniszteri nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), különösen annak XXIV. cikkére, valamint a WTO Miniszteri Konferenciájának Dohában, 2001. november 14-én tartott negyedik ülésszakán és a WTO Miniszteri Konferenciájának Hongkongban, 2005. december 18-án tartott hatodik ülésszakán elfogadott miniszteri nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak az AKCS-országokkal és régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodásokról folyó tárgyalások irányelveinek módosításáról szóló, 2006. november 28-i közleményére (COM(2006)0673) és az Európai Bizottságnak a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. október 23-i közleményére (COM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak az AKCS-országokkal és régiókkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodásokról folyó tárgyalások irányelveinek módosításáról szóló, 2006. november 28-i közleményére (COM(2006)0673) és az Európai Bizottságnak a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. október 23-i közleményére (COM(2007)0635),

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa által 2006 áprilisában, 2006 októberében, 2007 májusában, 2007 októberében, 2007 novemberében, valamint 2008 májusában és júniusában elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa által 2006 áprilisában, 2006 októberében, 2007 májusában, 2007 októberében, 2007 novemberében, valamint 2008 májusában és júniusában elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel a Karibi Közösség állam- és kormányfői Gros Islet-ben (Saint Lucia), 2012. július 4–6-án tartott harmincharmadik rendes ülésének lezárásakor kiadott záróközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Karibi Közösség állam- és kormányfői Gros Islet-ben (Saint Lucia), 2012. július 4–6-án tartott harmincharmadik rendes ülésének lezárásakor kiadott záróközleményre,

| — | tekintettel a csendes-óceáni AKCS-vezetők Rarotongában (Cook-szigetek), 2012. augusztus 28-án tartott ülésének eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a csendes-óceáni AKCS-vezetők Rarotongában (Cook-szigetek), 2012. augusztus 28-án tartott ülésének eredményeire,

| — | tekintettel az Afrikai Unió állam- és kormányfői közgyűlésének Addisz-Abebában (Etiópia), 2012. július 15–16-án tartott tizenkilencedik rendes ülésszakán elfogadott, az Afrikán belüli kereskedelem fellendítéséről és a kontinentális szabadkereskedelmi térség előmozdításáról szóló határozatra (Assembly/AU/11(XIX). sz. dokumentum), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió állam- és kormányfői közgyűlésének Addisz-Abebában (Etiópia), 2012. július 15–16-án tartott tizenkilencedik rendes ülésszakán elfogadott, az Afrikán belüli kereskedelem fellendítéséről és a kontinentális szabadkereskedelmi térség előmozdításáról szóló határozatra (Assembly/AU/11(XIX). sz. dokumentum),

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és fejlődés – A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2012. január 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és fejlődés – A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2012. január 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0022),

| — | tekintettel a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítéséről szóló, 2013. április 16-i európai parlamenti állásfoglalásra (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítéséről szóló, 2013. április 16-i európai parlamenti állásfoglalásra (29),

| — | tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsának 2013. június 3–5-én Brüsszelben tartott 97. ülésszakán a gazdasági partnerségi megállapodásokról és egyéb kereskedelmi ügyekről elfogadott állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsának 2013. június 3–5-én Brüsszelben tartott 97. ülésszakán a gazdasági partnerségi megállapodásokról és egyéb kereskedelmi ügyekről elfogadott állásfoglalásra,

| — | tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (AP101.293/13/A/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (AP101.293/13/A/fin.),

| A. | mivel a Cotonoui Megállapodás kereskedelmi együttműködésről szóló fejezete, amelynek alapján az EU kiterjesztette a nem viszonos kereskedelmi preferenciákat az AKCS-országokra, 2007. december 31-én lejárt, az AKCS és EU elhatározta, hogy tárgyal a gazdasági partnerségi megállapodásokról, amelyek célja, hogy az AKCS-államok kereskedelmi és fejlesztési eszközeivé váljanak, amelyek többsége legkevésbé fejlett ország; |
| --- | --- |

A.

mivel a Cotonoui Megállapodás kereskedelmi együttműködésről szóló fejezete, amelynek alapján az EU kiterjesztette a nem viszonos kereskedelmi preferenciákat az AKCS-országokra, 2007. december 31-én lejárt, az AKCS és EU elhatározta, hogy tárgyal a gazdasági partnerségi megállapodásokról, amelyek célja, hogy az AKCS-államok kereskedelmi és fejlesztési eszközeivé váljanak, amelyek többsége legkevésbé fejlett ország;

| B. | mivel a Cotonoui Megállapodás alapján az GPM-tárgyalásokat az AKCS-államok által a megfelelőnek ítélt szinteken és az AKCS-csoport által elfogadott eljárásokkal összhangban kell lefolytatni; mivel ezeknek a tárgyalásoknak figyelembe kell venniük az AKCS-országok között folyamatban lévő és ígéretes regionális integrációs folyamatokat, valamint az e folyamatok által megcélzott politikai döntéseket és fejlesztési prioritásokat is; |
| --- | --- |

B.

mivel a Cotonoui Megállapodás alapján az GPM-tárgyalásokat az AKCS-államok által a megfelelőnek ítélt szinteken és az AKCS-csoport által elfogadott eljárásokkal összhangban kell lefolytatni; mivel ezeknek a tárgyalásoknak figyelembe kell venniük az AKCS-országok között folyamatban lévő és ígéretes regionális integrációs folyamatokat, valamint az e folyamatok által megcélzott politikai döntéseket és fejlesztési prioritásokat is;

| C. | mivel az AKCS-országok gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődése tekintetében az AKCS–EU együttműködési kapcsolatoknak a Cotonoui Partnerségi Megállapodásban rögzített fő célkitűzése a szegénység csökkentése, végső soron pedig felszámolása, valamint hozzájárulás a békéhez, a biztonsághoz és a politikai és demokratikus stabilitáshoz az AKCS-országokban a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) fokozatos elérése érdekében; mivel a kereskedelem liberalizációja és a szegénység csökkentése közötti kapcsolat nem automatikus; mivel azonban a célzott kereskedelmi intézkedések erőteljes ösztönzői lehetnek a növekedésnek és fejlődésnek, miközben lehetőséghez juttatják a helyi és kisméretű vállalkozásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel az AKCS-országok gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődése tekintetében az AKCS–EU együttműködési kapcsolatoknak a Cotonoui Partnerségi Megállapodásban rögzített fő célkitűzése a szegénység csökkentése, végső soron pedig felszámolása, valamint hozzájárulás a békéhez, a biztonsághoz és a politikai és demokratikus stabilitáshoz az AKCS-országokban a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) fokozatos elérése érdekében; mivel a kereskedelem liberalizációja és a szegénység csökkentése közötti kapcsolat nem automatikus; mivel azonban a célzott kereskedelmi intézkedések erőteljes ösztönzői lehetnek a növekedésnek és fejlődésnek, miközben lehetőséghez juttatják a helyi és kisméretű vállalkozásokat;

| D. | mivel a Cotonoui Megállapodás a partnerek egyenlőségén és a fejlesztési stratégiákkal kapcsolatos felelősségvállaláson alapul; |
| --- | --- |

D.

mivel a Cotonoui Megállapodás a partnerek egyenlőségén és a fejlesztési stratégiákkal kapcsolatos felelősségvállaláson alapul;

| E. | mivel a gazdasági partnerségi megállapodásoknak olyan megállapodásoknak kell lenniük, amelyek célja a regionális integráció kereskedelemfejlesztés, fenntartható növekedés és a szegénység csökkentése útján történő támogatása, elősegítve az AKCS-országok gazdaságának a világgazdaságba való fokozatos integrációját; |
| --- | --- |

E.

mivel a gazdasági partnerségi megállapodásoknak olyan megállapodásoknak kell lenniük, amelyek célja a regionális integráció kereskedelemfejlesztés, fenntartható növekedés és a szegénység csökkentése útján történő támogatása, elősegítve az AKCS-országok gazdaságának a világgazdaságba való fokozatos integrációját;

| F. | mivel megemlíthető, hogy az Európai Bizottság olyan átfogó és mélyreható integrációs megállapodásokra törekszik, amelyek nem csak az árukereskedelem liberalizálását, hanem a befektetések, közbeszerzések és a szolgáltatások kereskedelmének liberalizálását is felölelik, és emellett kötelezettségvállalásokat tartalmaznak a szellemi tulajdonjogokról és a kereskedelem megkönnyítéséről; mivel az AKCS tárgyalási iránymutatások mindenekelőtt az együttműködés fokozására összpontosítanak az AKCS-országok gazdasági és kereskedelmi kapacitásainak erősítése érdekében, hogy segítséget nyújtsanak nekik a fenntartható fejlődés előmozdítása és a szegénység felszámolása érdekében, a világkereskedelemben való részesedésük növelése mellett; |
| --- | --- |

F.

mivel megemlíthető, hogy az Európai Bizottság olyan átfogó és mélyreható integrációs megállapodásokra törekszik, amelyek nem csak az árukereskedelem liberalizálását, hanem a befektetések, közbeszerzések és a szolgáltatások kereskedelmének liberalizálását is felölelik, és emellett kötelezettségvállalásokat tartalmaznak a szellemi tulajdonjogokról és a kereskedelem megkönnyítéséről; mivel az AKCS tárgyalási iránymutatások mindenekelőtt az együttműködés fokozására összpontosítanak az AKCS-országok gazdasági és kereskedelmi kapacitásainak erősítése érdekében, hogy segítséget nyújtsanak nekik a fenntartható fejlődés előmozdítása és a szegénység felszámolása érdekében, a világkereskedelemben való részesedésük növelése mellett;

| G. | mivel eddig csak a Cariforum-térség kötött és hajt végre teljes körű GPM-t, míg más régiók átmeneti megállapodásokat hajtottak vagy hajtanak végre, azonban kötelezettséget vállaltak arra, hogy lezárják a tárgyalásokat a még rendezetlen területeken; |
| --- | --- |

G.

mivel eddig csak a Cariforum-térség kötött és hajt végre teljes körű GPM-t, míg más régiók átmeneti megállapodásokat hajtottak vagy hajtanak végre, azonban kötelezettséget vállaltak arra, hogy lezárják a tárgyalásokat a még rendezetlen területeken;

| H. | mivel a GPM-ek célja, hogy regionális megállapodásokká váljanak, amelyek támogathatják a kis és felaprózódott AKCS-piacok erősebb regionális gazdaságokba történő integrálását, mivel azonban számos AKCS-állam úgy érezte, hogy nyomás nehezedik rá, hogy egyéni megállapodásokat írjon alá, ami a szomszédjaikétól eltérő kereskedelmi rendszereket hozott létre az EU-val, aláásva ezzel a regionális integrációt; |
| --- | --- |

H.

mivel a GPM-ek célja, hogy regionális megállapodásokká váljanak, amelyek támogathatják a kis és felaprózódott AKCS-piacok erősebb regionális gazdaságokba történő integrálását, mivel azonban számos AKCS-állam úgy érezte, hogy nyomás nehezedik rá, hogy egyéni megállapodásokat írjon alá, ami a szomszédjaikétól eltérő kereskedelmi rendszereket hozott létre az EU-val, aláásva ezzel a regionális integrációt;

| I. | mivel a Bizottság a végleges GPM-ek folyamatban lévő tárgyalásainak összefüggésében javasolta az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodások felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság a végleges GPM-ek folyamatban lévő tárgyalásainak összefüggésében javasolta az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodások felülvizsgálatát;

| J. | mivel az AKCS állam- és kormányfőinek 2012 decemberében tartott hetedik csúcstalálkozója megállapította, hogy 10 évnyi tárgyalás után a GPM-ek nem érték el a kívánt eredményt, azokat a térségeket, amelyek 2007 végén aláírták vagy parafálták a GPM-eket, főként az foglalkoztatta, hogy elhárítsák a kereskedelem fennakadásának kockázatát, a vitatott kérdések pedig rendezetlenül maradtak, és súlyosan behatárolták a politikai mozgásteret, illetve megbillentették az AKCS-országok jogai és kötelezettségei közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

J.

mivel az AKCS állam- és kormányfőinek 2012 decemberében tartott hetedik csúcstalálkozója megállapította, hogy 10 évnyi tárgyalás után a GPM-ek nem érték el a kívánt eredményt, azokat a térségeket, amelyek 2007 végén aláírták vagy parafálták a GPM-eket, főként az foglalkoztatta, hogy elhárítsák a kereskedelem fennakadásának kockázatát, a vitatott kérdések pedig rendezetlenül maradtak, és súlyosan behatárolták a politikai mozgásteret, illetve megbillentették az AKCS-országok jogai és kötelezettségei közötti egyensúlyt;

| K. | mivel a vámok eltörlése komoly hiányt eredményezhet számos AKCS-állam költségvetésében, ahol az állami bevételek jelentős része az importvámokon és az exportadókon alapul; |
| --- | --- |

K.

mivel a vámok eltörlése komoly hiányt eredményezhet számos AKCS-állam költségvetésében, ahol az állami bevételek jelentős része az importvámokon és az exportadókon alapul;

| L. | mivel az AKCS-államoknak további forrásokra lehet szükségük a GPM-ekből, mint például a csökkenő bevételekből és az éles versenyből adódó kiigazítási költségek fedezésére, továbbá hogy hozzájáruljanak infrastruktúrájukhoz és termelőkapacitásaikhoz, támogassák a diverzifikációs erőfeszítéseket és javítsák a versenyképességet, annak érdekében, hogy kihasználják az uniós piacra, valamint a régiókon belüli, regionális és globális piacokra jutás előnyeit; |
| --- | --- |

L.

mivel az AKCS-államoknak további forrásokra lehet szükségük a GPM-ekből, mint például a csökkenő bevételekből és az éles versenyből adódó kiigazítási költségek fedezésére, továbbá hogy hozzájáruljanak infrastruktúrájukhoz és termelőkapacitásaikhoz, támogassák a diverzifikációs erőfeszítéseket és javítsák a versenyképességet, annak érdekében, hogy kihasználják az uniós piacra, valamint a régiókon belüli, regionális és globális piacokra jutás előnyeit;

| M. | mivel az 1528/2007/EK rendeletet módosították, hogy hatályából kizárják azokat az országokat (a vám- és kvótamentes piacra jutás tekintetében), amelyek nem tették meg a szükséges lépéseket a GPM-ek 2014. október 1-jéig történő ratifikálása érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel az 1528/2007/EK rendeletet módosították, hogy hatályából kizárják azokat az országokat (a vám- és kvótamentes piacra jutás tekintetében), amelyek nem tették meg a szükséges lépéseket a GPM-ek 2014. október 1-jéig történő ratifikálása érdekében;

| N. | mivel az AKCS-térségek aggodalmuknak adtak hangot számos olyan vitatott kérdéssel kapcsolatban, amelyek szerintük súlyosan korlátozzák a politikai mozgásteret, és megbillentik a jogok és kötelezettségek egyensúlyát a GPM-ekben; |
| --- | --- |

N.

mivel az AKCS-térségek aggodalmuknak adtak hangot számos olyan vitatott kérdéssel kapcsolatban, amelyek szerintük súlyosan korlátozzák a politikai mozgásteret, és megbillentik a jogok és kötelezettségek egyensúlyát a GPM-ekben;

| O. | mivel az AKCS-csoport megerősítette annak biztosítása melletti teljes körű elkötelezettségét, hogy a tárgyalásokat lezárják, feltéve, hogy azok kimenetele kezeli aggályaikat és fejlesztési célkitűzéseiket; |
| --- | --- |

O.

mivel az AKCS-csoport megerősítette annak biztosítása melletti teljes körű elkötelezettségét, hogy a tárgyalásokat lezárják, feltéve, hogy azok kimenetele kezeli aggályaikat és fejlesztési célkitűzéseiket;

| P. | mivel az általános preferenciális rendszer (GSP) legutóbbi uniós reformja bizonyos AKCS-országok tekintetében véget fog vetni az egyoldalú kereskedelmi preferenciáknak; |
| --- | --- |

P.

mivel az általános preferenciális rendszer (GSP) legutóbbi uniós reformja bizonyos AKCS-országok tekintetében véget fog vetni az egyoldalú kereskedelmi preferenciáknak;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az átfogó és kiegyensúlyozott GPM-ek megkötésének és zökkenőmentes végrehajtásának hozzá kell járulnia az AKCS-államok fenntartható fejlődéséhez, és megfelelően figyelembe kell vennie politikai döntéseiket, fejlesztési prioritásaikat és a regionális integráció erősítését is; úgy véli, hogy az állami kapacitásépítésnek is az AKCS és az EU közös és megosztott céljának kell maradnia; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az átfogó és kiegyensúlyozott GPM-ek megkötésének és zökkenőmentes végrehajtásának hozzá kell járulnia az AKCS-államok fenntartható fejlődéséhez, és megfelelően figyelembe kell vennie politikai döntéseiket, fejlesztési prioritásaikat és a regionális integráció erősítését is; úgy véli, hogy az állami kapacitásépítésnek is az AKCS és az EU közös és megosztott céljának kell maradnia;

| 2. | felhívja az Európai Uniót, hogy ültesse át a gyakorlatba a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló kötelezettségvállalását, hogy növelje a kereskedelmi, mezőgazdasági, adóügyi, éghajlati, beruházási, a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó és fejlesztési politikái közötti koherenciát, és így segítse elő az AKCS-államok önfenntartó gazdaságokká való átalakulását; |
| --- | --- |

2.

felhívja az Európai Uniót, hogy ültesse át a gyakorlatba a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló kötelezettségvállalását, hogy növelje a kereskedelmi, mezőgazdasági, adóügyi, éghajlati, beruházási, a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó és fejlesztési politikái közötti koherenciát, és így segítse elő az AKCS-államok önfenntartó gazdaságokká való átalakulását;

| 3. | úgy véli, hogy az elmúlt évtized különböző válságait és gazdasági fejleményeit figyelembe kell venni az GPM-ek tárgyalása során; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az elmúlt évtized különböző válságait és gazdasági fejleményeit figyelembe kell venni az GPM-ek tárgyalása során;

| 4. | emlékeztet arra, hogy helyre kell állítani a bizalmat és konstruktív párbeszédet az AKCS-térségekkel folytatott valamennyi tárgyalásban; ezért sürgeti a GPM-tárgyalások valamennyi felét, hogy tartsák fenn a politikai akaratot, valamint a rugalmasság és a pragmatikusság bizonyos fokát a rendezetlen kérdésekkel kapcsolatos hiányosságok megszüntetése, valamint annak érdekében, hogy kölcsönösen kielégítő módon, gyorsan lezárják az átfogó GPM-ek folyamatban lévő tárgyalásait; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy helyre kell állítani a bizalmat és konstruktív párbeszédet az AKCS-térségekkel folytatott valamennyi tárgyalásban; ezért sürgeti a GPM-tárgyalások valamennyi felét, hogy tartsák fenn a politikai akaratot, valamint a rugalmasság és a pragmatikusság bizonyos fokát a rendezetlen kérdésekkel kapcsolatos hiányosságok megszüntetése, valamint annak érdekében, hogy kölcsönösen kielégítő módon, gyorsan lezárják az átfogó GPM-ek folyamatban lévő tárgyalásait;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az AKCS-országok regionális integrációja az GPM-tárgyalások egyik kifejezett célkitűzése; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az AKCS-országok regionális integrációja az GPM-tárgyalások egyik kifejezett célkitűzése;

| 6. | ragaszkodik ahhoz, hogy a GPM-eknek és más kereskedelmi megállapodásnak az AKCS–EU kereskedelmi kapcsolatok vívmányaira kell épülniük, és ezért megismétli, hogy egyetlen AKCS-állam sem maradhat vagy kerülhet rosszabb helyzetbe a GPM-folyamatok végén, mint a korábbi AKCS–EU kereskedelmi megállapodások keretében; átlátható, egyenlő és tisztességes kereskedelmi és beruházási megállapodásokat kér az AKCS-országokkal, amelyeknek fejlesztési céljukat szociális és környezetvédelmi kritériumkészlettel kell szolgálniuk; |
| --- | --- |

6.

ragaszkodik ahhoz, hogy a GPM-eknek és más kereskedelmi megállapodásnak az AKCS–EU kereskedelmi kapcsolatok vívmányaira kell épülniük, és ezért megismétli, hogy egyetlen AKCS-állam sem maradhat vagy kerülhet rosszabb helyzetbe a GPM-folyamatok végén, mint a korábbi AKCS–EU kereskedelmi megállapodások keretében; átlátható, egyenlő és tisztességes kereskedelmi és beruházási megállapodásokat kér az AKCS-országokkal, amelyeknek fejlesztési céljukat szociális és környezetvédelmi kritériumkészlettel kell szolgálniuk;

| 7. | emlékeztet az Európai Parlamentnek a piacra jutásról szóló 1528/2007/EK rendelettel kapcsolatos kezdeti álláspontjára, amely a GPM-ek hatálya alá tartozó AKCS-exportok stabil, kiszámítható és fokozott piacra jutásának biztosítása céljából több időt ad a teljes körű GPM-ek megkötésére, aláírására és végrehajtására; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet az Európai Parlamentnek a piacra jutásról szóló 1528/2007/EK rendelettel kapcsolatos kezdeti álláspontjára, amely a GPM-ek hatálya alá tartozó AKCS-exportok stabil, kiszámítható és fokozott piacra jutásának biztosítása céljából több időt ad a teljes körű GPM-ek megkötésére, aláírására és végrehajtására;

| 8. | támogatja a regionális GPM-alapok létrehozásáról folyó tárgyalásokat, amelyek elősegítenék az uniós adományozók forrásainak becsatornázását, és pénzügyi támogatást nyújtanának, nevezetesen hogy kezeljék az ellátás oldali korlátokat és termelőkapacitást, hogy javítsák a versenyképességet és támogassák a bevételek diverzifikálására irányuló kezdeményezéseket, a fiskális reformokat és a felelősségteljes kormányzás megvalósítását; |
| --- | --- |

8.

támogatja a regionális GPM-alapok létrehozásáról folyó tárgyalásokat, amelyek elősegítenék az uniós adományozók forrásainak becsatornázását, és pénzügyi támogatást nyújtanának, nevezetesen hogy kezeljék az ellátás oldali korlátokat és termelőkapacitást, hogy javítsák a versenyképességet és támogassák a bevételek diverzifikálására irányuló kezdeményezéseket, a fiskális reformokat és a felelősségteljes kormányzás megvalósítását;

| 9. | támogatja, hogy az AKCS állam- és kormányfői a regionális integrációs menetrendek, a GPM-ek és a dohai forduló kötelezettségvállalásai közötti nagyobb koherenciát kérnek, a következetesség biztosítása érdekében fokozottabb összhangot teremtve a három menetrend tárgyalói között; |
| --- | --- |

9.

támogatja, hogy az AKCS állam- és kormányfői a regionális integrációs menetrendek, a GPM-ek és a dohai forduló kötelezettségvállalásai közötti nagyobb koherenciát kérnek, a következetesség biztosítása érdekében fokozottabb összhangot teremtve a három menetrend tárgyalói között;

| 10. | támogatja a Bizottság javaslatát, hogy fogadjanak el egy még jobban a szükségleteken alapuló, kereskedelemösztönző támogatást tartalmazó megközelítést, amely élesebben összpontosít a legkevésbé fejlett országokra és az alacsony jövedelmű országokra; kéri, hogy a kereskedelmi eszközök jó működésének előmozdítása érdekében az infrastruktúra és a szakértelem tekintetében helyezzenek erőteljesebb hangsúlyt a kapacitásépítésre ezekben az országokban; |
| --- | --- |

10.

támogatja a Bizottság javaslatát, hogy fogadjanak el egy még jobban a szükségleteken alapuló, kereskedelemösztönző támogatást tartalmazó megközelítést, amely élesebben összpontosít a legkevésbé fejlett országokra és az alacsony jövedelmű országokra; kéri, hogy a kereskedelmi eszközök jó működésének előmozdítása érdekében az infrastruktúra és a szakértelem tekintetében helyezzenek erőteljesebb hangsúlyt a kapacitásépítésre ezekben az országokban;

| 11. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegyen tanúbizonyságot rugalmasságáról a még fennálló valamennyi vitatott kérdésben, hogy rendezzék azokat, és így lehetővé tegyék az AKCS-államok és -régiók számára az iparosodás, a fiatal iparágak fejlesztésének és a hozzáadott érték létrehozásának ösztönzését, a bevételszerzés növelését, különösen a dél-dél kereskedelem összefüggésében, és lehetővé tegyék a politikai mozgástér maximális kihasználását a fejlesztés céljából; |
| --- | --- |

11.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegyen tanúbizonyságot rugalmasságáról a még fennálló valamennyi vitatott kérdésben, hogy rendezzék azokat, és így lehetővé tegyék az AKCS-államok és -régiók számára az iparosodás, a fiatal iparágak fejlesztésének és a hozzáadott érték létrehozásának ösztönzését, a bevételszerzés növelését, különösen a dél-dél kereskedelem összefüggésében, és lehetővé tegyék a politikai mozgástér maximális kihasználását a fejlesztés céljából;

| 12. | felhívja a tárgyaló feleket, hogy a tárgyalások és különösen a végrehajtás során biztosítsák, hogy a GPM keretében vállalt kötelezettségek és az ebből eredő politikák ténylegesen hozzájáruljanak a szegénység csökkentéséhez, az AKCS-államok gazdasági fejlődéséhez és a környezeti fenntarthatósághoz; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tárgyaló feleket, hogy a tárgyalások és különösen a végrehajtás során biztosítsák, hogy a GPM keretében vállalt kötelezettségek és az ebből eredő politikák ténylegesen hozzájáruljanak a szegénység csökkentéséhez, az AKCS-államok gazdasági fejlődéséhez és a környezeti fenntarthatósághoz;

| 13. | kiemeli az AKCS–EU kereskedelem, a dél-dél kereskedelem, a régiókon belüli kereskedelem, valamint az AKCS-országok közötti, illetve az AKCS-országok és az EU tengerentúli országai és területei közötti regionális integráció fontosságát, amelyek elengedhetetlenek az egyedi, szubregionális vagy regionális GPM-ek által aktívan támogatandó fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődéshez; |
| --- | --- |

13.

kiemeli az AKCS–EU kereskedelem, a dél-dél kereskedelem, a régiókon belüli kereskedelem, valamint az AKCS-országok közötti, illetve az AKCS-országok és az EU tengerentúli országai és területei közötti regionális integráció fontosságát, amelyek elengedhetetlenek az egyedi, szubregionális vagy regionális GPM-ek által aktívan támogatandó fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődéshez;

| 14. | felhívja az EU-t és az AKCS-államokat, hogy közösen dolgozzanak ki stratégiát az AKCS mezőgazdasági versenyképességének növelése érdekében, amely túllép a piacra jutáson, foglalkozik a vidékfejlesztési kérdésekkel, a kínálati oldali korlátokkal és a mikrofinanszírozáshoz való hozzáféréssel, azzal a céllal, hogy védje a mezőgazdasági kistermelők megélhetését, és biztosítsa az élelmiszer-önrendelkezést és az élelmezésbiztonságot; |
| --- | --- |

14.

felhívja az EU-t és az AKCS-államokat, hogy közösen dolgozzanak ki stratégiát az AKCS mezőgazdasági versenyképességének növelése érdekében, amely túllép a piacra jutáson, foglalkozik a vidékfejlesztési kérdésekkel, a kínálati oldali korlátokkal és a mikrofinanszírozáshoz való hozzáféréssel, azzal a céllal, hogy védje a mezőgazdasági kistermelők megélhetését, és biztosítsa az élelmiszer-önrendelkezést és az élelmezésbiztonságot;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a GPM-ekben támogatni és ösztönözni kell a mikrofinanszírozáshoz való hozzáférést, amely egy vállalkozók támogatására szolgáló hitel-, biztosítási és megtakarítási eszköz, és így elősegíti a fenntartható befektetéseket és a helyi gazdaság fejlődését; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a GPM-ekben támogatni és ösztönözni kell a mikrofinanszírozáshoz való hozzáférést, amely egy vállalkozók támogatására szolgáló hitel-, biztosítási és megtakarítási eszköz, és így elősegíti a fenntartható befektetéseket és a helyi gazdaság fejlődését;

| 16. | üdvözli az AKCS állam- és kormányfők kötelezettségvállalását, hogy továbbra is felgyorsítják a GPM-ek megkötésére irányuló tárgyalásokat, amelyek arra szolgálnak, hogy fellendítsék az AKCS-államok gazdasági és társadalmi fejlődését és az AKCS-csoporton belüli regionális integrációt; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az AKCS állam- és kormányfők kötelezettségvállalását, hogy továbbra is felgyorsítják a GPM-ek megkötésére irányuló tárgyalásokat, amelyek arra szolgálnak, hogy fellendítsék az AKCS-államok gazdasági és társadalmi fejlődését és az AKCS-csoporton belüli regionális integrációt;

| 17. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a GPM-ek a fenntartható fejlődés szempontjából eredményesek legyenek, azokat mind a tárgyalási, mind pedig a végrehajtási szakaszban gondos nyomon követésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a GPM-ek a fenntartható fejlődés szempontjából eredményesek legyenek, azokat mind a tárgyalási, mind pedig a végrehajtási szakaszban gondos nyomon követésnek kell alávetni;

| 18. | felhívja a tárgyaló feleket, hogy mérlegeljék egy GPM nyomon követési mechanizmus közös létrehozását azzal a céllal, hogy értékeljék mind az elért haladást, mind pedig a még leküzdendő akadályokat a GPM-ek tárgyalása és végrehajtása során; |
| --- | --- |

18.

felhívja a tárgyaló feleket, hogy mérlegeljék egy GPM nyomon követési mechanizmus közös létrehozását azzal a céllal, hogy értékeljék mind az elért haladást, mind pedig a még leküzdendő akadályokat a GPM-ek tárgyalása és végrehajtása során;

| 19. | bátorítja az AKCS-államok hatóságait annak biztosítására, hogy a GPM-ek hatálya alá tartozó kereskedelmi kötelezettségvállalások a regionális dimenzió erősítése érdekében összhangban legyenek a nemzeti fejlesztési stratégiákkal és a regionális indikatív programokkal; |
| --- | --- |

19.

bátorítja az AKCS-államok hatóságait annak biztosítására, hogy a GPM-ek hatálya alá tartozó kereskedelmi kötelezettségvállalások a regionális dimenzió erősítése érdekében összhangban legyenek a nemzeti fejlesztési stratégiákkal és a regionális indikatív programokkal;

| 20. | bátorítja az uniós és az AKCS-partnereket annak biztosítására, hogy a liberalizációs kötelezettségvállalások menetrendje összhangban legyen a fejlesztési segélyek menetrendjével; |
| --- | --- |

20.

bátorítja az uniós és az AKCS-partnereket annak biztosítására, hogy a liberalizációs kötelezettségvállalások menetrendje összhangban legyen a fejlesztési segélyek menetrendjével;

| 21. | ösztönzi az AKCS-államokat, hogy vonjanak be minden érdekelt felet a GPM tárgyalási és döntéshozatali folyamatába, biztosítva a folyamattal kapcsolatos helyi felelősségvállalást, valamint az abból adódó politikák koherenciáját és nyomon követését; |
| --- | --- |

21.

ösztönzi az AKCS-államokat, hogy vonjanak be minden érdekelt felet a GPM tárgyalási és döntéshozatali folyamatába, biztosítva a folyamattal kapcsolatos helyi felelősségvállalást, valamint az abból adódó politikák koherenciáját és nyomon követését;

| 22. | kiemeli a parlamentek és nem állami szereplők szerepének fontosságát a GPM-ek végrehajtásának nyomon követésében és a tárgyalásokban; kéri, hogy egy részvételi szemlélet alapján módszeresen vonják be őket a folyamatban lévő tárgyalásokba és a maximális átláthatóság biztosítása érdekében a GPM-ekkel létrehozott közös intézmények működésébe; |
| --- | --- |

22.

kiemeli a parlamentek és nem állami szereplők szerepének fontosságát a GPM-ek végrehajtásának nyomon követésében és a tárgyalásokban; kéri, hogy egy részvételi szemlélet alapján módszeresen vonják be őket a folyamatban lévő tárgyalásokba és a maximális átláthatóság biztosítása érdekében a GPM-ekkel létrehozott közös intézmények működésébe;

| 23. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az EU Tanácsa soros elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a nemzeti és regionális parlamenteknek és az AKCS regionális szervezeteknek. |
| --- | --- |

23.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az EU Tanácsa soros elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a nemzeti és regionális parlamenteknek és az AKCS regionális szervezeteknek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (30)

az AKCS-országokban az egészségügy emberi erőforrásairól

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2013. június 17–19-én Brüsszelben ülésezve, |
| --- | --- |

—

2013. június 17–19-én Brüsszelben ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának az egészséghez való jogot alapvető jogként elismerő 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának az egészséghez való jogot alapvető jogként elismerő 25. cikkére,

| — | tekintettel az AKCS–EK partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) és különösen annak a szociális szféra fejlesztéséről szóló 25. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és g) pontjára, a regionális együttműködést és integrációt támogató AKCS–EU-együttműködésről szóló 29. cikke (3) bekezdésének c) pontjára és a nemekkel kapcsolatos kérdésekről szóló 31. cikke b) pontjának iii. alpontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EK partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) és különösen annak a szociális szféra fejlesztéséről szóló 25. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és g) pontjára, a regionális együttműködést és integrációt támogató AKCS–EU-együttműködésről szóló 29. cikke (3) bekezdésének c) pontjára és a nemekkel kapcsolatos kérdésekről szóló 31. cikke b) pontjának iii. alpontjára,

| — | tekintettel a 2005 decemberében az európai fejlesztési konszenzusban meghatározott európai uniós prioritásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005 decemberében az európai fejlesztési konszenzusban meghatározott európai uniós prioritásokra,

| — | tekintettel az ENSZ által 2000-ben kitűzött millenniumi fejlesztési célokra (MFC-k), különösen a humán fejlettségre (egészségügyre és oktatásra) vonatkozó célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által 2000-ben kitűzött millenniumi fejlesztési célokra (MFC-k), különösen a humán fejlettségre (egészségügyre és oktatásra) vonatkozó célokra,

| — | tekintettel a Szubszaharai-Afrika országainak egészségügyi ellátórendszereiről és a globális egészségügyről szóló állásfoglalására (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szubszaharai-Afrika országainak egészségügyi ellátórendszereiről és a globális egészségügyről szóló állásfoglalására (31),

| — | tekintettel a fejlődő országokban az egészség terén mutatkozó emberi erőforrás-hiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégiára (COM(2005)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országokban az egészség terén mutatkozó emberi erőforrás-hiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégiára (COM(2005)0642),

| — | tekintettel a fejlődő országokban az egészségügyi dolgozók kritikus hiányának megoldására vonatkozó európai cselekvési programról (2007–2013) szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2006. december 21-i bizottsági közleményre (COM(2006)0870), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országokban az egészségügyi dolgozók kritikus hiányának megoldására vonatkozó európai cselekvési programról (2007–2013) szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2006. december 21-i bizottsági közleményre (COM(2006)0870),

| — | tekintettel „Az Unió szerepe a globális egészségügy terén” című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0128), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Unió szerepe a globális egészségügy terén” című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0128),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) „Együttműködés az egészségért: 2006. évi jelentés a világ egészségügyi helyzetéről” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) „Együttműködés az egészségért: 2006. évi jelentés a világ egészségügyi helyzetéről” című jelentésére,

| — | tekintettel a WHO által az egészségügyi dolgozók nemzetközi toborzásáról kiadott világszintű magatartási kódexre (WHA63.16), amelyet a 63. Egészségügyi Világközgyűlés 2010 májusában fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO által az egészségügyi dolgozók nemzetközi toborzásáról kiadott világszintű magatartási kódexre (WHA63.16), amelyet a 63. Egészségügyi Világközgyűlés 2010 májusában fogadott el,

| — | tekintettel az OECD „Az egészségügyi dolgozók nemzetközi migrációja: A nemzetközi együttműködés javítása a egészségügy terén tapasztalható globális munkaerőválság kezelése érdekében” című, 2010. évi politikai dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Az egészségügyi dolgozók nemzetközi migrációja: A nemzetközi együttműködés javítása a egészségügy terén tapasztalható globális munkaerőválság kezelése érdekében” című, 2010. évi politikai dokumentumára,

| — | tekintettel a Dolea, C. és mások által készített, az egészségügyi dolgozók távoli és vidéki régiókban való elérhetőségének jobb megtartó intézkedések révén való fokozásáról szóló WHO-jelentésre (Increasing access to health workers in remote and rural areas through improved retention) (2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dolea, C. és mások által készített, az egészségügyi dolgozók távoli és vidéki régiókban való elérhetőségének jobb megtartó intézkedések révén való fokozásáról szóló WHO-jelentésre (Increasing access to health workers in remote and rural areas through improved retention) (2010),

| — | tekintettel a „Feladatátadás: a feladatok racionális újraelosztása az egészségügyi dolgozók csoportjai között. Globális ajánlások és iránymutatások” című WHO-jelentésre (Genf, 2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Feladatátadás: a feladatok racionális újraelosztása az egészségügyi dolgozók csoportjai között. Globális ajánlások és iránymutatások” című WHO-jelentésre (Genf, 2008),

| — | tekintettel az egészségügy humán erőforrásairól szóló első globális fórumon (Kampala, Uganda, 2008. március 2–7.) kiadott kampalai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségügy humán erőforrásairól szóló első globális fórumon (Kampala, Uganda, 2008. március 2–7.) kiadott kampalai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió/Európai Unió 2007 decemberében Lisszabonban meghatározott közös egészségügyi stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió/Európai Unió 2007 decemberében Lisszabonban meghatározott közös egészségügyi stratégiájára,

| — | tekintettel a HIV/AIDS-ről, a tuberkulózisról és más kapcsolódó fertőző betegségekről szóló, 2001. április 27-i abujai nyilatkozatban szereplő kötelezettségvállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a HIV/AIDS-ről, a tuberkulózisról és más kapcsolódó fertőző betegségekről szóló, 2001. április 27-i abujai nyilatkozatban szereplő kötelezettségvállalásokra,

| — | tekintettel a Szociális és Környezeti Bizottság jelentésére (ACP-EU 101.294/13/A/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális és Környezeti Bizottság jelentésére (ACP-EU 101.294/13/A/fin.),

| A | mivel 4 millió orvosra, nővérre, szülésznőre és egyéb egészségügyi dolgozóra van szükség az alapvető egészségügyi beavatkozások elvégzéséhez a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében, és mivel ezeket jól képzett, támogatott és foglalkoztatott, a nehéz munkakörülményekkel arányosan tisztességesen fizetett egészségügyi dolgozók nélkül nem lehet megfelelően megvalósítani; |
| --- | --- |

A

mivel 4 millió orvosra, nővérre, szülésznőre és egyéb egészségügyi dolgozóra van szükség az alapvető egészségügyi beavatkozások elvégzéséhez a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében, és mivel ezeket jól képzett, támogatott és foglalkoztatott, a nehéz munkakörülményekkel arányosan tisztességesen fizetett egészségügyi dolgozók nélkül nem lehet megfelelően megvalósítani;

| B. | mivel 38 AKCS-országban az egészségügyi ellátásban súlyos munkaerőhiány tapasztalható, ami azt eredményezi, hogy Afrika viseli a betegségek okozta össztársadalmi teher 25%-át, de a világ egészségügyben dolgozó munkaerejének csupán 3%-ával rendelkezik; mivel a súlyos adminisztratív teher, illetve az elavult módszerek és eljárások használata túlzott személyzeti kapacitást köt le, |
| --- | --- |

B.

mivel 38 AKCS-országban az egészségügyi ellátásban súlyos munkaerőhiány tapasztalható, ami azt eredményezi, hogy Afrika viseli a betegségek okozta össztársadalmi teher 25%-át, de a világ egészségügyben dolgozó munkaerejének csupán 3%-ával rendelkezik; mivel a súlyos adminisztratív teher, illetve az elavult módszerek és eljárások használata túlzott személyzeti kapacitást köt le,

| C. | mivel az egészséghez való jog az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikkében rögzített alapvető jog; |
| --- | --- |

C.

mivel az egészséghez való jog az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikkében rögzített alapvető jog;

| D. | mivel az egészségügyi dolgozókat az élet- és munkakörülmények és az oktatás megteremtésével és javításával, valamint pénzügyi ösztönzők, illetve személyes és szakmai támogatás biztosításával meg kell tartani a vidéki és távoli területeken; |
| --- | --- |

D.

mivel az egészségügyi dolgozókat az élet- és munkakörülmények és az oktatás megteremtésével és javításával, valamint pénzügyi ösztönzők, illetve személyes és szakmai támogatás biztosításával meg kell tartani a vidéki és távoli területeken;

| E. | mivel az idősödő népességnek a magas jövedelmű országokban egyre több egészségügyi szolgáltatásra van szüksége; mivel számos fejlődő országban az egészségügyi dolgozók tekintetében kritikus hiány mutatkozik; mivel ezt a problémát számos országban a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap strukturális kiigazítási programjai keretében meghatározott, az állami kiadások csökkentésére vonatkozó követelmények is súlyosbítják; |
| --- | --- |

E.

mivel az idősödő népességnek a magas jövedelmű országokban egyre több egészségügyi szolgáltatásra van szüksége; mivel számos fejlődő országban az egészségügyi dolgozók tekintetében kritikus hiány mutatkozik; mivel ezt a problémát számos országban a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap strukturális kiigazítási programjai keretében meghatározott, az állami kiadások csökkentésére vonatkozó követelmények is súlyosbítják;

| F. | mivel a munkaerő-felvételre irányuló célzott erőfeszítések, valamint a jómódú célországok pénzügyi és egyéb ösztönzői több fejlődő ország alacsony béreivel, rossz és bizonytalan munkakörülményeivel és sérülékeny egészségügyi rendszereivel együtt hozzájárulnak az egészségügyi munkaerő nemzetközi migrációjához; |
| --- | --- |

F.

mivel a munkaerő-felvételre irányuló célzott erőfeszítések, valamint a jómódú célországok pénzügyi és egyéb ösztönzői több fejlődő ország alacsony béreivel, rossz és bizonytalan munkakörülményeivel és sérülékeny egészségügyi rendszereivel együtt hozzájárulnak az egészségügyi munkaerő nemzetközi migrációjához;

| G. | mivel az orvosi és egészségügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatoknak az egészségügyi személyzet magasabb szintjéről alacsonyabb szintre – egyes esetekben nem szakmabeliekre – történő delegálása (feladatátadás és feladatmegosztás) alapos tervezés és végrehajtás esetén javíthatja a minőségi egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és csökkentheti a költségeket; |
| --- | --- |

G.

mivel az orvosi és egészségügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatoknak az egészségügyi személyzet magasabb szintjéről alacsonyabb szintre – egyes esetekben nem szakmabeliekre – történő delegálása (feladatátadás és feladatmegosztás) alapos tervezés és végrehajtás esetén javíthatja a minőségi egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és csökkentheti a költségeket;

| H. | mivel a célcsoportok, például a HIV/AIDS-fertőzött emberek, a szexmunkások, a fiatalok és a terhes nők sajátos szükségleteire kiképzett közösségi egészségügyi dolgozók és a tradicionális orvoslást gyakorló személyek egészségügyi rendszerekbe való megkülönböztetésmentes integrálása kritikus fontosságú a marginalizált vagy nehezen elérhető lakosság elérésében, valamint az egészségügyi dolgozók tekintetében tapasztalható munkaerőhiány megoldásában; mivel a közösségi egészségügyi programokban a közösségi egészségügyi dolgozók alkalmazása sikeresnek és költséghatékonynak bizonyult; |
| --- | --- |

H.

mivel a célcsoportok, például a HIV/AIDS-fertőzött emberek, a szexmunkások, a fiatalok és a terhes nők sajátos szükségleteire kiképzett közösségi egészségügyi dolgozók és a tradicionális orvoslást gyakorló személyek egészségügyi rendszerekbe való megkülönböztetésmentes integrálása kritikus fontosságú a marginalizált vagy nehezen elérhető lakosság elérésében, valamint az egészségügyi dolgozók tekintetében tapasztalható munkaerőhiány megoldásában; mivel a közösségi egészségügyi programokban a közösségi egészségügyi dolgozók alkalmazása sikeresnek és költséghatékonynak bizonyult;

| I. | mivel az információs és kommunikációs technológiák (ikt) eszközként felhasználhatók az egészségügyi ellátáshoz való méltányos hozzáférés előmozdítására, különösen a távorvosláson keresztüli diagnosztika és kezelés terén, valamint a közegészségügyi információk jobb terjesztése és az AKCS-országokban a jelentősebb közegészségügyi fenyegetéseket övező nyilvános vita és párbeszéd megkönnyítése tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel az információs és kommunikációs technológiák (ikt) eszközként felhasználhatók az egészségügyi ellátáshoz való méltányos hozzáférés előmozdítására, különösen a távorvosláson keresztüli diagnosztika és kezelés terén, valamint a közegészségügyi információk jobb terjesztése és az AKCS-országokban a jelentősebb közegészségügyi fenyegetéseket övező nyilvános vita és párbeszéd megkönnyítése tekintetében;

| 1. | úgy véli, hogy az AKCS-országok egészségügyi rendszerein belül a minőségi oktatás, a képzés és az orvosi kutatás jelenleg alulfinanszírozott; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az AKCS-országok egészségügyi rendszerein belül a minőségi oktatás, a képzés és az orvosi kutatás jelenleg alulfinanszírozott;

| 2. | felhívja az AKCS-országokat, még a korlátozott állami költségvetéssel rendelkezőket is, hogy alakítsanak ki erősebb egészségügyi rendszereket és stratégiákat, amelyek a következőkre irányulnak:






  i. | az emberi jogok és a nemi szempontokon alapuló megközelítés fejlődésének előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

2.

felhívja az AKCS-országokat, még a korlátozott állami költségvetéssel rendelkezőket is, hogy alakítsanak ki erősebb egészségügyi rendszereket és stratégiákat, amelyek a következőkre irányulnak:

i.

az emberi jogok és a nemi szempontokon alapuló megközelítés fejlődésének előmozdítása;

| ii. | az emberi erőforrás-állomány bővítése, ami az emberi erőforrások hatékony felhasználásához vezet, különösen a feladatátadáson/feladatmegosztáson keresztül a szolgáltatásokhoz való hozzáférés növelésével; |
| --- | --- |

ii.

az emberi erőforrás-állomány bővítése, ami az emberi erőforrások hatékony felhasználásához vezet, különösen a feladatátadáson/feladatmegosztáson keresztül a szolgáltatásokhoz való hozzáférés növelésével;

| iii. | az egyetemes egészségügyi ellátás elérése elegendő képzett egészségügyi dolgozóval; |
| --- | --- |

iii.

az egyetemes egészségügyi ellátás elérése elegendő képzett egészségügyi dolgozóval;

| 3. | megállapítja, hogy a WHO hangsúlyozta, hogy „az AKCS-országok közegészségügyi rendszerei nem képeznek és foglalkoztatnak elegendő embert”; megállapítja azt is, hogy jelentős a magánszektorba és a nem kormányzati szervezetekbe irányuló belső migráció; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a WHO hangsúlyozta, hogy „az AKCS-országok közegészségügyi rendszerei nem képeznek és foglalkoztatnak elegendő embert”; megállapítja azt is, hogy jelentős a magánszektorba és a nem kormányzati szervezetekbe irányuló belső migráció;

| 4. | megerősíti, hogy az egészségügyi emberi erőforrások terén tapasztalható válság alapvető fontosságú kérdés, amellyel sürgősen foglalkozni kell, különösen az AKCS–EU politikai párbeszéd keretében; elismeri, hogy a fejlődő országokban tapasztalható nehéz helyzet egyik fő oka az egészségügyi dolgozók migrációja, akiket a fejlett országok vesznek fel; mint első lépést üdvözli a WHO által az egészségügyi dolgozók nemzetközi toborzásáról kiadott világszintű magatartási kódexet, és felhívja az uniós tagállamokat és más fejlett országokat, hogy tartsák tiszteletben azt; úgy véli, hogy a fejlett országoknak be kell fektetniük saját egészségügyi munkaerejük képzésébe; |
| --- | --- |

4.

megerősíti, hogy az egészségügyi emberi erőforrások terén tapasztalható válság alapvető fontosságú kérdés, amellyel sürgősen foglalkozni kell, különösen az AKCS–EU politikai párbeszéd keretében; elismeri, hogy a fejlődő országokban tapasztalható nehéz helyzet egyik fő oka az egészségügyi dolgozók migrációja, akiket a fejlett országok vesznek fel; mint első lépést üdvözli a WHO által az egészségügyi dolgozók nemzetközi toborzásáról kiadott világszintű magatartási kódexet, és felhívja az uniós tagállamokat és más fejlett országokat, hogy tartsák tiszteletben azt; úgy véli, hogy a fejlett országoknak be kell fektetniük saját egészségügyi munkaerejük képzésébe;

| 5. | ismételten hangsúlyozza, hogy az AKCS-országoknak és a fejlett országoknak valamennyi jelentős érdekelt fél bevonásával és az adományozók pénzügyi beruházásai és műszaki segítségnyújtása révén az AKCS-országok igényei szerint haladéktalanul kezelniük kell az AKCS-országok egészségügyi ágazatának humánerőforrás-hiányát; |
| --- | --- |

5.

ismételten hangsúlyozza, hogy az AKCS-országoknak és a fejlett országoknak valamennyi jelentős érdekelt fél bevonásával és az adományozók pénzügyi beruházásai és műszaki segítségnyújtása révén az AKCS-országok igényei szerint haladéktalanul kezelniük kell az AKCS-országok egészségügyi ágazatának humánerőforrás-hiányát;

| 6. | felhívja az AKCS-országokat, hogy teljesítsék azt a 2001-es abujai célkitűzést, amely szerint nemzeti költségvetésük 15%-t az egészségügyre fordítják; sürgeti, hogy azokban az országokban, ahol ez a célkitűzés már teljesült, hozzanak további konkrét, az egészségügy emberi erőforrásaira vonatkozó kiegyensúlyozott, hosszú távú stratégiára irányuló intézkedéseket, különösen abban az esetben, ha a morbiditás és a mortalitás terén nem sikerült konkrét pozitív hatást elérni; |
| --- | --- |

6.

felhívja az AKCS-országokat, hogy teljesítsék azt a 2001-es abujai célkitűzést, amely szerint nemzeti költségvetésük 15%-t az egészségügyre fordítják; sürgeti, hogy azokban az országokban, ahol ez a célkitűzés már teljesült, hozzanak további konkrét, az egészségügy emberi erőforrásaira vonatkozó kiegyensúlyozott, hosszú távú stratégiára irányuló intézkedéseket, különösen abban az esetben, ha a morbiditás és a mortalitás terén nem sikerült konkrét pozitív hatást elérni;

| 7. | felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy technikai segítségnyújtás – a legsérülékenyebb és legkevésbé fejlett országok esetében pedig hivatalos fejlesztési segély révén – segítsenek az AKCS-országoknak elérni az egy főre jutó egészségügyi kiadások WHO által javasolt mértékét; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy technikai segítségnyújtás – a legsérülékenyebb és legkevésbé fejlett országok esetében pedig hivatalos fejlesztési segély révén – segítsenek az AKCS-országoknak elérni az egy főre jutó egészségügyi kiadások WHO által javasolt mértékét;

| 8. | emlékeztet arra, hogy az AKCS-országok adósságterhe súlyos akadály, amely elvonja a létfontosságú ágazatok, például az egészségügy finanszírozásához feltétlenül szükséges erőforrásokat, valamint emlékeztet arra, hogy szükség van a gazdasági fejlődés általánosabb előmozdítására; kéri legalább a legkevésbé fejlett országok esetében az adósságelengedést, mivel ezek illegitim adósságok, amelyeket a kormányok a lakosságuk érdekeivel ellentétesen vettek fel; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy az AKCS-országok adósságterhe súlyos akadály, amely elvonja a létfontosságú ágazatok, például az egészségügy finanszírozásához feltétlenül szükséges erőforrásokat, valamint emlékeztet arra, hogy szükség van a gazdasági fejlődés általánosabb előmozdítására; kéri legalább a legkevésbé fejlett országok esetében az adósságelengedést, mivel ezek illegitim adósságok, amelyeket a kormányok a lakosságuk érdekeivel ellentétesen vettek fel;

| 9. | úgy véli, hogy a közszolgáltatásokat – amelyek krónikus alulfinanszírozottságban és munkaerőhiányban szenvednek – a lakosság túlnyomó többségének kiszolgálása érdekében konszolidálni és fejleszteni kell; megállapítja, hogy a lakosság leggazdagabb szegmense a magánrendszert használja, ezért sokkal jobb szolgáltatást kap; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a közszolgáltatásokat – amelyek krónikus alulfinanszírozottságban és munkaerőhiányban szenvednek – a lakosság túlnyomó többségének kiszolgálása érdekében konszolidálni és fejleszteni kell; megállapítja, hogy a lakosság leggazdagabb szegmense a magánrendszert használja, ezért sokkal jobb szolgáltatást kap;

| 10. | felhívja az AKCS-országokat, hogy az összes jelentős érdekelt felet vonják be a nemzeti egészségügyi tervek elengedhetetlen részét képező egészségügyi munkaerőtervek kidolgozásába; |
| --- | --- |

10.

felhívja az AKCS-országokat, hogy az összes jelentős érdekelt felet vonják be a nemzeti egészségügyi tervek elengedhetetlen részét képező egészségügyi munkaerőtervek kidolgozásába;

| 11. | felhívja az AKCS-országokat, hogy az egészségügyi munkaerő toborzásába, oktatásába és képzésébe megkülönböztetésmentes alapon történő befektetéssel növeljék az egészségügyi munkaerő létszámát, nyújtsanak megfelelő ösztönzőket, és alakítsanak ki kedvező és biztonságos munkakörülményeket az egészségügyi dolgozók megtartása érdekében, különösen a vidéki térségekben, és biztosítsák az egészségügyi munkaerő méltányos eloszlását; ebben az összefüggésben kéri, hogy az egészségügyi ágazatot vonják ki a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap strukturális kiigazító programjaiból; |
| --- | --- |

11.

felhívja az AKCS-országokat, hogy az egészségügyi munkaerő toborzásába, oktatásába és képzésébe megkülönböztetésmentes alapon történő befektetéssel növeljék az egészségügyi munkaerő létszámát, nyújtsanak megfelelő ösztönzőket, és alakítsanak ki kedvező és biztonságos munkakörülményeket az egészségügyi dolgozók megtartása érdekében, különösen a vidéki térségekben, és biztosítsák az egészségügyi munkaerő méltányos eloszlását; ebben az összefüggésben kéri, hogy az egészségügyi ágazatot vonják ki a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap strukturális kiigazító programjaiból;

| 12. | felhívja az AKCS-országokat, hogy az egészségügyi munkaerőre vonatkozó nemzeti terveikbe foglalják bele az orvosi és egészségügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatoknak az egészségügyi személyzet magasabb szintjéről az alacsonyabb szintre történő delegálására vonatkozó elvet; felszólítja az AKCS-országokat, hogy az egészségügyi szolgáltatásaik tervezése során a meglévő személyzet munkaterhének csökkentése érdekében vizsgálják meg, hogy milyen lehetőségek nyílnak az ellátás hatékonyságának és minőségének javítására; |
| --- | --- |

12.

felhívja az AKCS-országokat, hogy az egészségügyi munkaerőre vonatkozó nemzeti terveikbe foglalják bele az orvosi és egészségügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatoknak az egészségügyi személyzet magasabb szintjéről az alacsonyabb szintre történő delegálására vonatkozó elvet; felszólítja az AKCS-országokat, hogy az egészségügyi szolgáltatásaik tervezése során a meglévő személyzet munkaterhének csökkentése érdekében vizsgálják meg, hogy milyen lehetőségek nyílnak az ellátás hatékonyságának és minőségének javítására;

| 13. | felszólítja a fejlődő országokat, hogy fejlesszék és/vagy állítsák helyre az állami és alapvető egészségügyi rendszereiket és szolgáltatásaikat, és felszólítja az Európai Uniót, hogy az emberi és intézményi kapacitások és infrastruktúrák megerősítése – többek között az orvosi személyzet munkakörülményeinek javítása, a megfelelő orvosi berendezések biztosítása és a technológia átadása – érdekében nyújtott segélyek révén támogassa ezt a folyamatot; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a fejlődő országokat, hogy fejlesszék és/vagy állítsák helyre az állami és alapvető egészségügyi rendszereiket és szolgáltatásaikat, és felszólítja az Európai Uniót, hogy az emberi és intézményi kapacitások és infrastruktúrák megerősítése – többek között az orvosi személyzet munkakörülményeinek javítása, a megfelelő orvosi berendezések biztosítása és a technológia átadása – érdekében nyújtott segélyek révén támogassa ezt a folyamatot;

| 14. | felkéri az AKCS-országok közegészségügyi hatóságait, hogy a közösségi egészségügyi dolgozókat és a tradicionális orvoslást gyakorló személyeket integrálják hivatalos egészségügyi rendszereikbe, és képzések, felügyelet, ösztönzők és folyamatos támogatás révén növeljék a közösségi egészségügyi dolgozók és a közösségi tulajdonban lévő megoldások pénzügyi és politikai támogatását; |
| --- | --- |

14.

felkéri az AKCS-országok közegészségügyi hatóságait, hogy a közösségi egészségügyi dolgozókat és a tradicionális orvoslást gyakorló személyeket integrálják hivatalos egészségügyi rendszereikbe, és képzések, felügyelet, ösztönzők és folyamatos támogatás révén növeljék a közösségi egészségügyi dolgozók és a közösségi tulajdonban lévő megoldások pénzügyi és politikai támogatását;

| 15. | hangsúlyozza a tudatosító és az egészségügyi megelőző kampányok jelentőségét a járványok és világméretű járványok elleni küzdelemben; elengedhetetlennek tartja, hogy a közösségi egészségügyi dolgozókat és a tradicionális orvoslást gyakorló személyeket teljes körűen bevonják ezekbe a kampányokba; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a tudatosító és az egészségügyi megelőző kampányok jelentőségét a járványok és világméretű járványok elleni küzdelemben; elengedhetetlennek tartja, hogy a közösségi egészségügyi dolgozókat és a tradicionális orvoslást gyakorló személyeket teljes körűen bevonják ezekbe a kampányokba;

| 16. | elismeri az információs és kommunikációs technológiákban (ikt-k) rejlő lehetőségeket az egészségügyi szolgáltatások nyújtása terén; sürgeti ezért az AKCS-országokat, hogy léptessék életbe a megfelelő politikai és szabályozási kereteket az ikt-k egészségügyi rendszerekben való hasznosítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

elismeri az információs és kommunikációs technológiákban (ikt-k) rejlő lehetőségeket az egészségügyi szolgáltatások nyújtása terén; sürgeti ezért az AKCS-országokat, hogy léptessék életbe a megfelelő politikai és szabályozási kereteket az ikt-k egészségügyi rendszerekben való hasznosítása érdekében;

| 17. | elismeri a civil társadalom, a helyi hatóságok, a közösségek, a közegészségügyi nonprofit szervezetek és az önkéntesek szervezeteinek a közegészségügyi rendszerek kiegészítésében betöltött fontos szerepét; felhívja ezért az AKCS-országokat, hogy tevőlegesen vonják be az összes releváns érdekelt felet az egészségügyi szolgáltatások javításának folyamatába; |
| --- | --- |

17.

elismeri a civil társadalom, a helyi hatóságok, a közösségek, a közegészségügyi nonprofit szervezetek és az önkéntesek szervezeteinek a közegészségügyi rendszerek kiegészítésében betöltött fontos szerepét; felhívja ezért az AKCS-országokat, hogy tevőlegesen vonják be az összes releváns érdekelt felet az egészségügyi szolgáltatások javításának folyamatába;

| 18. | úgy véli, hogy az EU tagállamainak pénzügyileg és technikailag is fokozniuk kell az AKCS-országoknak nyújtott támogatásukat, hogy kidolgozzák nemzeti egészségügyi terveiket és stratégáikat, amelyek arra összpontosítanak, hogy összehangolják az egészségügyi dolgozók készségeit a helyi szükségletekkel, és felsőfokú oktatást és képzést nyújtsanak a közösségi egészségügyi dolgozók készségeinek javítására; úgy véli, hogy ezeknek a terveknek különösen a vidéki közösségekben a folyamatos képzésre és a közösségi egészségügyi dolgozók megtartására, valamint a munkájuk ismertségének és az iránta érzett tiszteletnek az előmozdítására és a közösségen belüli elismertségük javítására kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az EU tagállamainak pénzügyileg és technikailag is fokozniuk kell az AKCS-országoknak nyújtott támogatásukat, hogy kidolgozzák nemzeti egészségügyi terveiket és stratégáikat, amelyek arra összpontosítanak, hogy összehangolják az egészségügyi dolgozók készségeit a helyi szükségletekkel, és felsőfokú oktatást és képzést nyújtsanak a közösségi egészségügyi dolgozók készségeinek javítására; úgy véli, hogy ezeknek a terveknek különösen a vidéki közösségekben a folyamatos képzésre és a közösségi egészségügyi dolgozók megtartására, valamint a munkájuk ismertségének és az iránta érzett tiszteletnek az előmozdítására és a közösségen belüli elismertségük javítására kell összpontosítaniuk;

| 19. | javasolja, hogy az AKCS-országok az EU támogatásával végezzenek a képzési szükségletek felmérésére irányuló átfogó értékelést annak érdekében, hogy megállapíthassák az ország szükségleteit az egészségügy emberi erőforrásainak tekintetében; |
| --- | --- |

19.

javasolja, hogy az AKCS-országok az EU támogatásával végezzenek a képzési szükségletek felmérésére irányuló átfogó értékelést annak érdekében, hogy megállapíthassák az ország szükségleteit az egészségügy emberi erőforrásainak tekintetében;

| 20. | emlékeztet arra, hogy az egészségügyi dolgozók számára biztosítani kell, hogy megfelelő munkakörülmények között dolgozhassanak, és felszólítja ezért az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy összpontosítsanak a magas minőségű orvosi és kórházi infrastruktúra kialakítására, különösen a vidéki és távoli területeken; ösztönzi az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy alakítsanak ki partnerségeket az EU és az AKCS-országok kórházai között; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy az egészségügyi dolgozók számára biztosítani kell, hogy megfelelő munkakörülmények között dolgozhassanak, és felszólítja ezért az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy összpontosítsanak a magas minőségű orvosi és kórházi infrastruktúra kialakítására, különösen a vidéki és távoli területeken; ösztönzi az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy alakítsanak ki partnerségeket az EU és az AKCS-országok kórházai között;

| 21. | megjegyzi, hogy az AKCS-országoknak nem minden esetben van hozzáférésük korszerű kezelésekhez; felszólítja az Európai Uniót és az egyéb adományozókat, hogy javítsák az AKCS-országok legújabb – különösen a járványok vagy világméretű járványok esetén használható – gyógyszerekhez való hozzáférését; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy az AKCS-országoknak nem minden esetben van hozzáférésük korszerű kezelésekhez; felszólítja az Európai Uniót és az egyéb adományozókat, hogy javítsák az AKCS-országok legújabb – különösen a járványok vagy világméretű járványok esetén használható – gyógyszerekhez való hozzáférését;

| 22. | felhívja az EU tagállamait, hogy hajtsák végre és kövessék nyomon a fejlődő országokban az egészség terén mutatkozó emberi erőforrás-hiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégiáról szóló bizottsági közleményben (COM(2005)0642) körvonalazott fellépéseket, különös tekintettel a nemzeti emberierőforrás-tervek támogatására és finanszírozására; |
| --- | --- |

22.

felhívja az EU tagállamait, hogy hajtsák végre és kövessék nyomon a fejlődő országokban az egészség terén mutatkozó emberi erőforrás-hiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégiáról szóló bizottsági közleményben (COM(2005)0642) körvonalazott fellépéseket, különös tekintettel a nemzeti emberierőforrás-tervek támogatására és finanszírozására;

| 23. | felszólítja az uniós tagállamokat, az Európai Bizottságot és az AKCS-országok kormányait, hogy támogassák az integrált egészségügyi szolgáltatásokat, mint például a HIV/AIDS-el kapcsolatos, illetve szexuális és reproduktív egészségügyi programokat, annak érdekében, hogy növelhessék a hatékonyságot és eredményességet az emberi erőforrások terén is; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az uniós tagállamokat, az Európai Bizottságot és az AKCS-országok kormányait, hogy támogassák az integrált egészségügyi szolgáltatásokat, mint például a HIV/AIDS-el kapcsolatos, illetve szexuális és reproduktív egészségügyi programokat, annak érdekében, hogy növelhessék a hatékonyságot és eredményességet az emberi erőforrások terén is;

| 24. | ismételten felhívja az EU tagállamait, hogy hajtsák végre és kövessék nyomon „A fejlődő országokban az egészségügyi dolgozók kritikus hiányának megoldására vonatkozó európai cselekvési program (2007–2013)” című bizottsági közleményben (COM(2006)0870) szereplő intézkedéseket, különös tekintettel egy közös végrehajtási terv, valamint az emberi erőforrásokra vonatkozó nemzeti és kollektív uniós fellépések nyomon követési keretének kidolgozására; |
| --- | --- |

24.

ismételten felhívja az EU tagállamait, hogy hajtsák végre és kövessék nyomon „A fejlődő országokban az egészségügyi dolgozók kritikus hiányának megoldására vonatkozó európai cselekvési program (2007–2013)” című bizottsági közleményben (COM(2006)0870) szereplő intézkedéseket, különös tekintettel egy közös végrehajtási terv, valamint az emberi erőforrásokra vonatkozó nemzeti és kollektív uniós fellépések nyomon követési keretének kidolgozására;

| 25. | sürgeti az EU tagállamait, hogy hajtsák végre és kövessék nyomon megfelelően a WHO-nak az egészségügyi dolgozók nemzetközi toborzásáról kiadott világszintű magatartási kódexét, megkönnyítve a körkörös migrációt, és ezáltal enyhítve az ilyen nehézségek által sújtott országokban az agyelszívást; |
| --- | --- |

25.

sürgeti az EU tagállamait, hogy hajtsák végre és kövessék nyomon megfelelően a WHO-nak az egészségügyi dolgozók nemzetközi toborzásáról kiadott világszintű magatartási kódexét, megkönnyítve a körkörös migrációt, és ezáltal enyhítve az ilyen nehézségek által sújtott országokban az agyelszívást;

| 26. | felhívja az EU tagállamait annak biztosítására, hogy migrációs politikáik – különösen az agyelszívást okozók – ne veszélyeztessék a harmadik országok egészségügyi szakemberekkel való ellátását, ugyanakkor tartsák tiszteletben az egyének szabad mozgáshoz való jogát, valamint a személyes és szakmai célok szabadságát; |
| --- | --- |

26.

felhívja az EU tagállamait annak biztosítására, hogy migrációs politikáik – különösen az agyelszívást okozók – ne veszélyeztessék a harmadik országok egészségügyi szakemberekkel való ellátását, ugyanakkor tartsák tiszteletben az egyének szabad mozgáshoz való jogát, valamint a személyes és szakmai célok szabadságát;

| 27. | felkéri az EU tagállamait és az AKCS-államokat is, hogy segítsék elő az uniós országokban élő, AKCS-ból származó egészségügyi szakemberek ideiglenes megbízatásait és az egészségügyi szakemberek többszöri belépésre jogosító vízumszabályozását, hogy lehetővé tegyék számukra, hogy Európában végezzenek képzést, miközben lakóhelyük továbbra is a származási országukban van; kéri, hogy ennek megfelelősen támogassák a hálózatokat; |
| --- | --- |

27.

felkéri az EU tagállamait és az AKCS-államokat is, hogy segítsék elő az uniós országokban élő, AKCS-ból származó egészségügyi szakemberek ideiglenes megbízatásait és az egészségügyi szakemberek többszöri belépésre jogosító vízumszabályozását, hogy lehetővé tegyék számukra, hogy Európában végezzenek képzést, miközben lakóhelyük továbbra is a származási országukban van; kéri, hogy ennek megfelelősen támogassák a hálózatokat;

| 28. | felkéri az Uniót, hogy gyorsítsa fel az előrelépést a fejlődő országokban az egészség terén mutatkozó emberi erőforráshiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégia keretében vállalt kötelezettségek teljesítése terén; |
| --- | --- |

28.

felkéri az Uniót, hogy gyorsítsa fel az előrelépést a fejlődő országokban az egészség terén mutatkozó emberi erőforráshiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégia keretében vállalt kötelezettségek teljesítése terén;

| 29. | felszólítja az Uniót, hogy jövőbeli fejlesztési politikájában tegye prioritássá az egészségügyi dolgozók oktatását és képzését, biztosítva, hogy az uniós segélyek legalább 20%-át az alapoktatásra és az egészségügyi alapellátásra fordítsák; |
| --- | --- |

29.

felszólítja az Uniót, hogy jövőbeli fejlesztési politikájában tegye prioritássá az egészségügyi dolgozók oktatását és képzését, biztosítva, hogy az uniós segélyek legalább 20%-át az alapoktatásra és az egészségügyi alapellátásra fordítsák;

| 30. | ragaszkodik ahhoz, hogy az egészségügy emberi erőforrásaira vonatkozó stratégiát általánosan érvényesítsék a 2015 utáni fejlesztési menetrendben; |
| --- | --- |

30.

ragaszkodik ahhoz, hogy az egészségügy emberi erőforrásaira vonatkozó stratégiát általánosan érvényesítsék a 2015 utáni fejlesztési menetrendben;

| 31. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

31.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (32)

a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2013. június 17–19-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2013. június 17–19-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. évi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. évi egyezményre,

| — | tekintettel az 1949. évi Genfi Egyezmény 3. cikkére és II. jegyzőkönyvére, amelyet a Közép-Afrikai Köztársaság ratifikált, és amely tiltja a bírósági eljárás nélküli kivégzést, a nemi erőszakot, a kényszertoborzást és más jogsértéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi Genfi Egyezmény 3. cikkére és II. jegyzőkönyvére, amelyet a Közép-Afrikai Köztársaság ratifikált, és amely tiltja a bírósági eljárás nélküli kivégzést, a nemi erőszakot, a kényszertoborzást és más jogsértéseket,

| — | tekintettel Nemzetközi Büntetőbíróság 1998. évi Alapokmányára, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság 2001-ben ratifikált, és amelyet 2010-ben Kampalában módosítottak, és amely meghatározza a legsúlyosabb nemzetközi bűncselekményeket, mint amilyenek az emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűncselekmények, ideértve a gyilkosságot is, a polgári lakosság elleni támadások, a kínzás, a fosztogatás, a szexuális erőszak, a gyermekek fegyveres erőkbe történő toborzása és bevetése és az erőszakos eltüntetés, és amely megerősíti, hogy valamennyi nemzeti joghatóságnak elsődleges kötelezettsége, hogy kivizsgálja és büntesse az ilyen bűncselekményeket, megelőzve ezzel azok elkövetését, |
| --- | --- |

—

tekintettel Nemzetközi Büntetőbíróság 1998. évi Alapokmányára, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság 2001-ben ratifikált, és amelyet 2010-ben Kampalában módosítottak, és amely meghatározza a legsúlyosabb nemzetközi bűncselekményeket, mint amilyenek az emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűncselekmények, ideértve a gyilkosságot is, a polgári lakosság elleni támadások, a kínzás, a fosztogatás, a szexuális erőszak, a gyermekek fegyveres erőkbe történő toborzása és bevetése és az erőszakos eltüntetés, és amely megerősíti, hogy valamennyi nemzeti joghatóságnak elsődleges kötelezettsége, hogy kivizsgálja és büntesse az ilyen bűncselekményeket, megelőzve ezzel azok elkövetését,

| — | tekintettel a Gyermek Jogairól szóló Egyezménynek a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvére, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság is aláírt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gyermek Jogairól szóló Egyezménynek a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvére, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság is aláírt,

| — | tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság 1986-ban ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság 1986-ban ratifikált,

| — | tekintettel a Cotonouban (Benin), 2000. június 23-án aláírt, majd 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött 2000/483/EK partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban (Benin), 2000. június 23-án aláírt, majd 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött 2000/483/EK partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársaság kormánya és a Néphadsereg a Demokrácia Helyreállításáért (AFRD), a Közép-afrikai Köztársaság Népi Demokratikus Frontja (FDPC) és a Demokratikus Erők az Egységért Unió (UFDR) közép-afrikai politikai-katonai mozgalmak között 2008. június 21-én létrejött libreville-i átfogó békemegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaság kormánya és a Néphadsereg a Demokrácia Helyreállításáért (AFRD), a Közép-afrikai Köztársaság Népi Demokratikus Frontja (FDPC) és a Demokratikus Erők az Egységért Unió (UFDR) közép-afrikai politikai-katonai mozgalmak között 2008. június 21-én létrejött libreville-i átfogó békemegállapodásra,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek 2012. december 21-én N’Djamenában (Csád) tartott rendkívüli csúcstalálkozója nyomán kiadott záróközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek 2012. december 21-én N’Djamenában (Csád) tartott rendkívüli csúcstalálkozója nyomán kiadott záróközleményre,

| — | tekintettel a nemzetközi együttműködésért, a humanitárius segítségnyújtásért és a válságkezelésért felelős európai biztos, Kristalina Georgieva által a Közép-afrikai Köztársaságban kitört új konfliktusról kiadott 2012. december 21-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi együttműködésért, a humanitárius segítségnyújtásért és a válságkezelésért felelős európai biztos, Kristalina Georgieva által a Közép-afrikai Köztársaságban kitört új konfliktusról kiadott 2012. december 21-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek égisze alatt aláírt, a Közép-afrikai Köztársaságban uralkodó politikai-katonai válság rendezéséről szóló, 2013. január 11-i libreville-i (Gabon) megállapodásra, amely meghatározza a Közép-afrikai Köztársaságban fennálló válság megszüntetésének feltételeit, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek égisze alatt aláírt, a Közép-afrikai Köztársaságban uralkodó politikai-katonai válság rendezéséről szóló, 2013. január 11-i libreville-i (Gabon) megállapodásra, amely meghatározza a Közép-afrikai Köztársaságban fennálló válság megszüntetésének feltételeit,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló, 2013. január 17-i európai parlamenti állásfoglalásra (33), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló, 2013. január 17-i európai parlamenti állásfoglalásra (33),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. január 24-i 2088(2013) sz. határozatára és az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. január 24-i 2088(2013) sz. határozatára és az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel Ban Ki-moon ENSZ-főtitkárnak, az ENSZ-főtitkár szóvivőjének és az ENSZ közép-afrikai köztársasági megbízottjának a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult politikai helyzetről és a biztonsági és humanitárius helyzet romlásáról szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki-moon ENSZ-főtitkárnak, az ENSZ-főtitkár szóvivőjének és az ENSZ közép-afrikai köztársasági megbízottjának a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult politikai helyzetről és a biztonsági és humanitárius helyzet romlásáról szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak (AU) a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló nyilatkozataira és határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak (AU) a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló nyilatkozataira és határozataira,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Navanethem Pillay 2013. április 16-i nyilatkozatára, amelyben felhívta a feleket az erőszak megszüntetésére és a jogállamiság helyreállítására az országban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Navanethem Pillay 2013. április 16-i nyilatkozatára, amelyben felhívta a feleket az erőszak megszüntetésére és a jogállamiság helyreállítására az országban,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek N’Djamenában (Csád), 2013. április 3-án és 2013. április 18-án tartott rendkívüli csúcstalálkozójára, és azon határozataikra, hogy létrehoznak egy jogalkotási és alkotmányozó hatáskörrel rendelkező Nemzeti Átmeneti Tanácsot (CNT), és elfogadják a Közép-afrikai Köztársaság átalakulási folyamatának ütemtervét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek N’Djamenában (Csád), 2013. április 3-án és 2013. április 18-án tartott rendkívüli csúcstalálkozójára, és azon határozataikra, hogy létrehoznak egy jogalkotási és alkotmányozó hatáskörrel rendelkező Nemzeti Átmeneti Tanácsot (CNT), és elfogadják a Közép-afrikai Köztársaság átalakulási folyamatának ütemtervét,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban elkövetett államcsínyről a Dominikai Köztársaság Nemzeti Kongresszusa által, 2013. április 25-én elfogadott állásfoglalásra, amely elítéli az államcsínyt, nem ismeri el a Seleka lázadó koalíció által végrehajtott intézkedéseket, és felszólítja az NBB-t és az összes érintett államot, köztük a Közép-afrikai Köztársaságot, hogy vizsgálják ki és vigyék bíróság elé azokat a nemzetközi bűncselekményeket, amelyeket a puccs során továbbra is elkövetnek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban elkövetett államcsínyről a Dominikai Köztársaság Nemzeti Kongresszusa által, 2013. április 25-én elfogadott állásfoglalásra, amely elítéli az államcsínyt, nem ismeri el a Seleka lázadó koalíció által végrehajtott intézkedéseket, és felszólítja az NBB-t és az összes érintett államot, köztük a Közép-afrikai Köztársaságot, hogy vizsgálják ki és vigyék bíróság elé azokat a nemzetközi bűncselekményeket, amelyeket a puccs során továbbra is elkövetnek,

| — | tekintettel a nemzetközi kapcsolattartó csoport Brazzaville-ben (Kongói Köztársaság), 2013. május 3-án tartott ülésére, amely jóváhagyta az átalakulás ütemtervét, és létrehozta a Közép-afrikai Köztársaság támogatására szolgáló különleges alapot; |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kapcsolattartó csoport Brazzaville-ben (Kongói Köztársaság), 2013. május 3-án tartott ülésére, amely jóváhagyta az átalakulás ütemtervét, és létrehozta a Közép-afrikai Köztársaság támogatására szolgáló különleges alapot;

| — | tekintettel a Seleka koalíciót alkotó különböző frakciókra, azaz az Igazság és Béke Hazafias Konventjére (CPJP), a Demokratikus Erők az Egységért Unióra (UFDR), a Közép-afrikai Köztársaság Népi Demokratikus Frontjára (FDPC), a Wa Kodro Hazafias Üdvözítő Szövetségre (CPSK) és az Újjászületés és Újraalapítás Szövetségére (ARR), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Seleka koalíciót alkotó különböző frakciókra, azaz az Igazság és Béke Hazafias Konventjére (CPJP), a Demokratikus Erők az Egységért Unióra (UFDR), a Közép-afrikai Köztársaság Népi Demokratikus Frontjára (FDPC), a Wa Kodro Hazafias Üdvözítő Szövetségre (CPSK) és az Újjászületés és Újraalapítás Szövetségére (ARR),

| A. | mivel 2012 decembere és 2013 márciusa között összecsapásokra került sor a Seleka lázadó mozgalom és a kormány között amiatt, hogy François Bozizé elnök nem tett eleget a 2008-ban, a libreville-i átfogó békemegállapodásban vállalt kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012 decembere és 2013 márciusa között összecsapásokra került sor a Seleka lázadó mozgalom és a kormány között amiatt, hogy François Bozizé elnök nem tett eleget a 2008-ban, a libreville-i átfogó békemegállapodásban vállalt kötelezettségeknek;

| B. | mivel 2013. január 11-én Libreville-ben (Gabon) békemegállapodás jött létre Bozizé elnök kormánya, valamint a lázadók és más szereplők között, amely előírta a tűzszünetet és a Nemzeti Egység Átmeneti Kormányának létrehozását, amelyben ellenzéki szereplők kulcsfontosságú tisztségeket kaptak; |
| --- | --- |

B.

mivel 2013. január 11-én Libreville-ben (Gabon) békemegállapodás jött létre Bozizé elnök kormánya, valamint a lázadók és más szereplők között, amely előírta a tűzszünetet és a Nemzeti Egység Átmeneti Kormányának létrehozását, amelyben ellenzéki szereplők kulcsfontosságú tisztségeket kaptak;

| C. | mivel 2013 március végén a lázadók azt panaszolták, hogy a kormány nem teljesítette a 2013. januári libreville-i megállapodás szerinti kötelezettségeit, és mivel március 24-én átvették az uralmat a főváros, Bangui és az ország többi része felett, arra kényszerítve Bozizé elnököt, hogy elmeneküljön az országból; |
| --- | --- |

C.

mivel 2013 március végén a lázadók azt panaszolták, hogy a kormány nem teljesítette a 2013. januári libreville-i megállapodás szerinti kötelezettségeit, és mivel március 24-én átvették az uralmat a főváros, Bangui és az ország többi része felett, arra kényszerítve Bozizé elnököt, hogy elmeneküljön az országból;

| D. | mivel 2013. március 24-én a lázadók vezetője, Michel Djotodia átvette a hatalmat, és március 26-án a köztársaság elnökének kiáltotta ki magát, felfüggesztette a nemzeti alkotmányt, feloszlatta a Nemzetgyűlést, hároméves átmeneti uralmat vezetett be, és ünnepélyes ígéretet tett arra, hogy a 2016-os választásokig irányítja a Közép-afrikai Köztársaságot; |
| --- | --- |

D.

mivel 2013. március 24-én a lázadók vezetője, Michel Djotodia átvette a hatalmat, és március 26-án a köztársaság elnökének kiáltotta ki magát, felfüggesztette a nemzeti alkotmányt, feloszlatta a Nemzetgyűlést, hároméves átmeneti uralmat vezetett be, és ünnepélyes ígéretet tett arra, hogy a 2016-os választásokig irányítja a Közép-afrikai Köztársaságot;

| E. | mivel az ECCAS 2013. április 3-i csúcstalálkozóján létrehozták a Nemzeti Átmeneti Tanácsot (CNT), amely az országban működő valamennyi erőt képviseli, és a jogalkotási és alkotmányozási hatásköröket hivatott gyakorolni; mivel e csúcstalálkozó arra is utasította a CNT-t, hogy tagjai közül válasszon egy ideiglenes elnököt és két alelnököt, akik közül az első töltené be a CNT elnöki tisztségét; |
| --- | --- |

E.

mivel az ECCAS 2013. április 3-i csúcstalálkozóján létrehozták a Nemzeti Átmeneti Tanácsot (CNT), amely az országban működő valamennyi erőt képviseli, és a jogalkotási és alkotmányozási hatásköröket hivatott gyakorolni; mivel e csúcstalálkozó arra is utasította a CNT-t, hogy tagjai közül válasszon egy ideiglenes elnököt és két alelnököt, akik közül az első töltené be a CNT elnöki tisztségét;

| F. | mivel a 18 hónapos átmeneti időszak végén szabad, demokratikus, átlátható és törvényes választásokat kell tartani, de mivel az államfő, a miniszterelnök, az ideiglenes kormány tagjai és a CNT Elnökségének tagjai nem indulhatnak a választáson; |
| --- | --- |

F.

mivel a 18 hónapos átmeneti időszak végén szabad, demokratikus, átlátható és törvényes választásokat kell tartani, de mivel az államfő, a miniszterelnök, az ideiglenes kormány tagjai és a CNT Elnökségének tagjai nem indulhatnak a választáson;

| G. | mivel az ECCAS állam- és kormányfőinek N’Djamenában (Csád), 2013. április 18-án tartott csúcstalálkozója elfogadta a CNT összetételére és működésére vonatkozó ütemtervet, és az ellenzék és a civil társadalom képviseletének javítása érdekében 135 főre növelte tagságát; |
| --- | --- |

G.

mivel az ECCAS állam- és kormányfőinek N’Djamenában (Csád), 2013. április 18-án tartott csúcstalálkozója elfogadta a CNT összetételére és működésére vonatkozó ütemtervet, és az ellenzék és a civil társadalom képviseletének javítása érdekében 135 főre növelte tagságát;

| H. | mivel az ECCAS a N’Djamenában (Csád), 2013. április 18-án tartott csúcstalálkozóján úgy döntött, hogy megnégyszerezi a közép-afrikai többnemzetiségű haderő (FOMAC) méretét, és a katonák létszámát 500-ról 2 000-re növeli; |
| --- | --- |

H.

mivel az ECCAS a N’Djamenában (Csád), 2013. április 18-án tartott csúcstalálkozóján úgy döntött, hogy megnégyszerezi a közép-afrikai többnemzetiségű haderő (FOMAC) méretét, és a katonák létszámát 500-ról 2 000-re növeli;

| I. | mivel Nicolas Tiangaye miniszterelnök élvezi a nemzetközi közösség támogatását és elismerését, mert segített létrehozni egy valószínűleg mindenki által elfogadható keretet és egy olyan környezetet, amely előmozdítja a béke és stabilitás megteremtését a Közép-afrikai Köztársaságban; mivel Nicolas Tiangaye miniszterelnök kérte, hogy az ECCAS 2013. április 18–19-i csúcstalálkozóján elfogadott, a CNT összetételére és működésére vonatkozó ütemtervet tartsák tiszteletben; |
| --- | --- |

I.

mivel Nicolas Tiangaye miniszterelnök élvezi a nemzetközi közösség támogatását és elismerését, mert segített létrehozni egy valószínűleg mindenki által elfogadható keretet és egy olyan környezetet, amely előmozdítja a béke és stabilitás megteremtését a Közép-afrikai Köztársaságban; mivel Nicolas Tiangaye miniszterelnök kérte, hogy az ECCAS 2013. április 18–19-i csúcstalálkozóján elfogadott, a CNT összetételére és működésére vonatkozó ütemtervet tartsák tiszteletben;

| J. | mivel a CNT Michel Djotodiát nevezte ki ideiglenes elnöknek; |
| --- | --- |

J.

mivel a CNT Michel Djotodiát nevezte ki ideiglenes elnöknek;

| K. | mivel a nemzetközi kapcsolattartó csoport a Brazzaville-ben (Kongói Köztársaság), 2013. május 3-án tartott ülésén elfogadta az átalakulás ütemtervét, és létrehozta a Közép-afrikai Köztársaság támogatására szolgáló különleges alapot; |
| --- | --- |

K.

mivel a nemzetközi kapcsolattartó csoport a Brazzaville-ben (Kongói Köztársaság), 2013. május 3-án tartott ülésén elfogadta az átalakulás ütemtervét, és létrehozta a Közép-afrikai Köztársaság támogatására szolgáló különleges alapot;

| L. | mivel a Közép-afrikai Köztársaságban uralkodó helyzet továbbra is rendkívül aggasztó, a fegyveres erők súlyos emberi jogi jogsértéseket és nemzetközi bűncselekményeket követnek el, többek között gyilkosságot és nemi erőszakot – kiskorú lányok elleni erőszakot is –, önkényes fogva tartást, erőszakos eltüntetést, kínzást, erőszakot és a gyermekek kényszerített vagy önkéntes besorozását a fegyveres csoportokba; mivel a szexuális erőszak és a nemi erőszak háborús fegyverként való alkalmazása tragikus következményekkel jár, és azt háborús bűncselekménynek kell tekinteni; mivel Nicolas Tiangaye nyilvánosan elítélte az erőszakot és a fosztogatást; mivel vizsgálóbizottságot hoztak létre a bűncselekmények kivizsgálására; mivel az NBB úgy döntött, hogy vizsgálatot indít a joghatósága alá tartozó bűncselekményekre vonatkozó állítások kivizsgálására; |
| --- | --- |

L.

mivel a Közép-afrikai Köztársaságban uralkodó helyzet továbbra is rendkívül aggasztó, a fegyveres erők súlyos emberi jogi jogsértéseket és nemzetközi bűncselekményeket követnek el, többek között gyilkosságot és nemi erőszakot – kiskorú lányok elleni erőszakot is –, önkényes fogva tartást, erőszakos eltüntetést, kínzást, erőszakot és a gyermekek kényszerített vagy önkéntes besorozását a fegyveres csoportokba; mivel a szexuális erőszak és a nemi erőszak háborús fegyverként való alkalmazása tragikus következményekkel jár, és azt háborús bűncselekménynek kell tekinteni; mivel Nicolas Tiangaye nyilvánosan elítélte az erőszakot és a fosztogatást; mivel vizsgálóbizottságot hoztak létre a bűncselekmények kivizsgálására; mivel az NBB úgy döntött, hogy vizsgálatot indít a joghatósága alá tartozó bűncselekményekre vonatkozó állítások kivizsgálására;

| M. | mivel a N’Djamenában elfogadott biztonsági intézkedések fokozatos végrehajtása ellenére a helyzet továbbra is törékeny; |
| --- | --- |

M.

mivel a N’Djamenában elfogadott biztonsági intézkedések fokozatos végrehajtása ellenére a helyzet továbbra is törékeny;

| N. | mivel a Közép-afrikai Köztársaság társadalmi és gazdasági kihívásokkal szembesül, mivel az állami és a magánszektort kifosztották és lerombolták, ami súlyosan aláássa az ország közigazgatását és gazdasági szerkezetét, és társadalmi zavart okoz; |
| --- | --- |

N.

mivel a Közép-afrikai Köztársaság társadalmi és gazdasági kihívásokkal szembesül, mivel az állami és a magánszektort kifosztották és lerombolták, ami súlyosan aláássa az ország közigazgatását és gazdasági szerkezetét, és társadalmi zavart okoz;

| O. | mivel tömegesen raboltak ki kórházakat is, ami katasztrofális egészségügyi helyzetet teremtett az országban; |
| --- | --- |

O.

mivel tömegesen raboltak ki kórházakat is, ami katasztrofális egészségügyi helyzetet teremtett az országban;

| P. | mivel az élelmezési válság és a múltbeli és jelenlegi erőszak miatt közép-afrikaiak tízezrei kerestek menedéket a szomszédos országokban, vagy váltak belső menekültté; mivel az ENSZ becslése szerint a Közép-afrikai Köztársaság 1,5 millió állampolgára szorul humanitárius segítségnyújtásra azon a 17 000 kongói és szudáni állampolgáron túl, akik a Közép-afrikai Köztársaságban kaptak menedéket a saját országukban folyó harcok elől menekülve; |
| --- | --- |

P.

mivel az élelmezési válság és a múltbeli és jelenlegi erőszak miatt közép-afrikaiak tízezrei kerestek menedéket a szomszédos országokban, vagy váltak belső menekültté; mivel az ENSZ becslése szerint a Közép-afrikai Köztársaság 1,5 millió állampolgára szorul humanitárius segítségnyújtásra azon a 17 000 kongói és szudáni állampolgáron túl, akik a Közép-afrikai Köztársaságban kaptak menedéket a saját országukban folyó harcok elől menekülve;

| Q. | mivel ezen emberek többsége olyan területeken van, ahol nem jutnak hozzá az alapvető szolgáltatásokhoz, és mivel az ország nem biztonságos helyzete és a támadások veszélye megnehezíti a humanitárius szervezetek számára az eredményes segítségnyújtást; |
| --- | --- |

Q.

mivel ezen emberek többsége olyan területeken van, ahol nem jutnak hozzá az alapvető szolgáltatásokhoz, és mivel az ország nem biztonságos helyzete és a támadások veszélye megnehezíti a humanitárius szervezetek számára az eredményes segítségnyújtást;

| R. | mivel miután a lázadók magukhoz ragadták a hatalmat az országban, az AU 2013. március 25-én felfüggesztette a Közép-afrikai Köztársaság tagságát, utazási tilalmat rendelt el a lázadó vezetőkkel szemben, és befagyasztotta a vagyonukat; |
| --- | --- |

R.

mivel miután a lázadók magukhoz ragadták a hatalmat az országban, az AU 2013. március 25-én felfüggesztette a Közép-afrikai Köztársaság tagságát, utazási tilalmat rendelt el a lázadó vezetőkkel szemben, és befagyasztotta a vagyonukat;

| S. | mivel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének Állandó Tanácsa 2013. április 8-án úgy döntött, hogy ideiglenesen felfüggeszti a Közép-afrikai Köztársaság tagságát, amíg értékelik a Közép-afrikai Köztársaságban az összes fél kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

S.

mivel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének Állandó Tanácsa 2013. április 8-án úgy döntött, hogy ideiglenesen felfüggeszti a Közép-afrikai Köztársaság tagságát, amíg értékelik a Közép-afrikai Köztársaságban az összes fél kötelezettségvállalásait;

| T. | mivel az Európai Unió a Cotonoui Megállapodás alapján rendszeres politikai párbeszédet folytat a Közép-afrikai Köztársasággal, és az ország fő adományozója, és 2013-ig 137 millió euró összegű fejlesztési segélyt nyújtott számára a 10. Európai Fejlesztési Alap (EFA 2008–2013) alapján, a 2012-ben az afrikai békefenntartási mechanizmus keretében a MICOPAX békeépítési misszió számára nyújtott 14,3 millió eurón túl; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Unió a Cotonoui Megállapodás alapján rendszeres politikai párbeszédet folytat a Közép-afrikai Köztársasággal, és az ország fő adományozója, és 2013-ig 137 millió euró összegű fejlesztési segélyt nyújtott számára a 10. Európai Fejlesztési Alap (EFA 2008–2013) alapján, a 2012-ben az afrikai békefenntartási mechanizmus keretében a MICOPAX békeépítési misszió számára nyújtott 14,3 millió eurón túl;

| U. | mivel az Európai Bizottság a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságán (ECHO) keresztül 2012-ben 8 millió euróval szintén hozzájárult ahhoz, hogy segítsenek a konfliktus és a lakóhelyük elhagyása által sújtott embereknek a Közép-afrikai Köztársaságban a sürgősségi egészségügyi ellátások, az élelmezési és más cikkekkel való ellátás, az ivóvíz és a megfelelő higiéniai körülmények biztosításával; |
| --- | --- |

U.

mivel az Európai Bizottság a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságán (ECHO) keresztül 2012-ben 8 millió euróval szintén hozzájárult ahhoz, hogy segítsenek a konfliktus és a lakóhelyük elhagyása által sújtott embereknek a Közép-afrikai Köztársaságban a sürgősségi egészségügyi ellátások, az élelmezési és más cikkekkel való ellátás, az ivóvíz és a megfelelő higiéniai körülmények biztosításával;

| V. | mivel az LRA által a közelmúltban elkövetett támadások, különösen az ország északkeleti Bria régiójában és a gyémántbányák közelében több mint egy tucat ember halálához vezetett; |
| --- | --- |

V.

mivel az LRA által a közelmúltban elkövetett támadások, különösen az ország északkeleti Bria régiójában és a gyémántbányák közelében több mint egy tucat ember halálához vezetett;

| 1. | sajnálja, hogy a hatalomátvételre puccsal került sor; felszólít az alkotmányos rend helyreállítására, és felhívja valamennyi felet, hogy tartózkodjanak minden erőszakos cselekménytől, tartsák teljes mértékben tiszteletben az emberi jogokat, és állítsák helyre a közrendet, a közbiztonságot és az ország stabilitását; |
| --- | --- |

1.

sajnálja, hogy a hatalomátvételre puccsal került sor; felszólít az alkotmányos rend helyreállítására, és felhívja valamennyi felet, hogy tartózkodjanak minden erőszakos cselekménytől, tartsák teljes mértékben tiszteletben az emberi jogokat, és állítsák helyre a közrendet, a közbiztonságot és az ország stabilitását;

| 2. | újra megerősíti, hogy támogatja a Közép-afrikai Köztársaság szuverenitását, egységét és területi integritását; |
| --- | --- |

2.

újra megerősíti, hogy támogatja a Közép-afrikai Köztársaság szuverenitását, egységét és területi integritását;

| 3. | elégedettséggel jegyzi meg, hogy a Közép-afrikai Köztársaság 2008-ban csatlakozott a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezéshez; úgy véli, hogy a Közép-Afrika bőséges természeti erőforrásaival való gazdálkodást átlátható ellenőrzésnek kell alávetni, különösen a kormányoknak a bánya- és exporttársaságok által teljesített kifizetések és e bevételek azon aránya tekintetében, amelyeket a fejlesztési programokra használnak fel; |
| --- | --- |

3.

elégedettséggel jegyzi meg, hogy a Közép-afrikai Köztársaság 2008-ban csatlakozott a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezéshez; úgy véli, hogy a Közép-Afrika bőséges természeti erőforrásaival való gazdálkodást átlátható ellenőrzésnek kell alávetni, különösen a kormányoknak a bánya- és exporttársaságok által teljesített kifizetések és e bevételek azon aránya tekintetében, amelyeket a fejlesztési programokra használnak fel;

| 4. | tudomásul veszi, hogy létrehozták a Nemzeti Átmeneti Tanácsot, hogy az megválasztotta az államfőt, és hogy létrejött az ideiglenes kormány; tudomásul veszi, hogy az átmeneti időszak 18 hónapig tart, amelynek végére teljes mértékben helyre kell állítani az alkotmányos törvényességet és rendet; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi, hogy létrehozták a Nemzeti Átmeneti Tanácsot, hogy az megválasztotta az államfőt, és hogy létrejött az ideiglenes kormány; tudomásul veszi, hogy az átmeneti időszak 18 hónapig tart, amelynek végére teljes mértékben helyre kell állítani az alkotmányos törvényességet és rendet;

| 5. | felhívja az ideiglenes kormányt és a CNT-t, hogy biztosítsák a jogállamiság tiszteletben tartását és a polgári lakosság védelmét; üdvözli az ideiglenes hatóságok, és különösen Nicolas Tiangaye miniszterelnök által eddig tett erőfeszítéseket, és sürgeti az egész nemzetközi közösséget, hogy minden megfelelő eszközzel támogassák őt és fellépéseit; |
| --- | --- |

5.

felhívja az ideiglenes kormányt és a CNT-t, hogy biztosítsák a jogállamiság tiszteletben tartását és a polgári lakosság védelmét; üdvözli az ideiglenes hatóságok, és különösen Nicolas Tiangaye miniszterelnök által eddig tett erőfeszítéseket, és sürgeti az egész nemzetközi közösséget, hogy minden megfelelő eszközzel támogassák őt és fellépéseit;

| 6. | üdvözli a Kongói Köztársaság elnökének a közvetítés érdekében tett erőfeszítéseit és az ENSZ, az AU, az EU, az ECCAS, a Frankofónia Nemzetközi Szervezete, Dél-Afrika, Benin, Franciaország és az Egyesült Államok aktív szerepét, amelyek közreműködtek a libreville-i megállapodás aláírásában; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Kongói Köztársaság elnökének a közvetítés érdekében tett erőfeszítéseit és az ENSZ, az AU, az EU, az ECCAS, a Frankofónia Nemzetközi Szervezete, Dél-Afrika, Benin, Franciaország és az Egyesült Államok aktív szerepét, amelyek közreműködtek a libreville-i megállapodás aláírásában;

| 7. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, az ENSZ Biztonsági Tanácsát és az AU Béke és Biztonsági Tanácsát, hogy tevőlegesen támogassák az ütemterv végrehajtását, és üdvözli a Nemzeti Egység kormánya által már megtett biztonsági intézkedéseket (csapatok átcsoportosítása és elhelyezése, közös őrjáratok stb.); |
| --- | --- |

7.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, az ENSZ Biztonsági Tanácsát és az AU Béke és Biztonsági Tanácsát, hogy tevőlegesen támogassák az ütemterv végrehajtását, és üdvözli a Nemzeti Egység kormánya által már megtett biztonsági intézkedéseket (csapatok átcsoportosítása és elhelyezése, közös őrjáratok stb.);

| 8. | támogatja az Nemzeti Egység kormányát abban, hogy igazságszolgáltatás elé kívánja állítani a bűncselekmények összes elkövetőjét; gratulál a Nemzeti Egység kormányának, hogy a bűncselekmények kivizsgálására vizsgálóbizottságot hozott létre; |
| --- | --- |

8.

támogatja az Nemzeti Egység kormányát abban, hogy igazságszolgáltatás elé kívánja állítani a bűncselekmények összes elkövetőjét; gratulál a Nemzeti Egység kormányának, hogy a bűncselekmények kivizsgálására vizsgálóbizottságot hozott létre;

| 9. | kéri, hogy az emberi jogi jogsértések, háborús bűncselekmények, emberiség elleni bűncselekmények és nők elleni szexuális erőszak elkövetőit és a gyerekkatonák toborzóit a nemzeti és nemzetközi büntetőjoggal összhangban jelentsék, azonosítsák, vonják büntetőeljárás alá és büntessék meg; e tekintetben rámutat arra, hogy a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetet már az NBB elé vitték, és a Bíróság Alapokmánya alapján a népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények vagy háborús bűncselekmények nem évülnek el; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy az emberi jogi jogsértések, háborús bűncselekmények, emberiség elleni bűncselekmények és nők elleni szexuális erőszak elkövetőit és a gyerekkatonák toborzóit a nemzeti és nemzetközi büntetőjoggal összhangban jelentsék, azonosítsák, vonják büntetőeljárás alá és büntessék meg; e tekintetben rámutat arra, hogy a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetet már az NBB elé vitték, és a Bíróság Alapokmánya alapján a népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények vagy háborús bűncselekmények nem évülnek el;

| 10. | aggodalmának ad hangot az országban kialakult humanitárius helyzet miatt, különös tekintettel a Közép-afrikai Köztársaság azon állampolgáraira, akik lakóhelyük elhagyására kényszerültek vagy menekültekké váltak a szomszédos országokban; sürgeti valamennyi felet, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot és az emberi jogi aktivisták és az újságírók munkáját; |
| --- | --- |

10.

aggodalmának ad hangot az országban kialakult humanitárius helyzet miatt, különös tekintettel a Közép-afrikai Köztársaság azon állampolgáraira, akik lakóhelyük elhagyására kényszerültek vagy menekültekké váltak a szomszédos országokban; sürgeti valamennyi felet, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot és az emberi jogi aktivisták és az újságírók munkáját;

| 11. | üdvözli különösen az EU, az AU és az ENSZ által a konfliktus és a lakóhelyük elhagyása által sújtott embereknek a Közép-afrikai Köztársaságban nyújtott humanitárius segélyt, és felhívja ezeket az intézményeket és más nemzetközi és regionális partnereket, hogy aktívan támogassák a Közép-afrikai Köztársaság újjáépítését és a békeépítési folyamatot; |
| --- | --- |

11.

üdvözli különösen az EU, az AU és az ENSZ által a konfliktus és a lakóhelyük elhagyása által sújtott embereknek a Közép-afrikai Köztársaságban nyújtott humanitárius segélyt, és felhívja ezeket az intézményeket és más nemzetközi és regionális partnereket, hogy aktívan támogassák a Közép-afrikai Köztársaság újjáépítését és a békeépítési folyamatot;

| 12. | üdvözli a Nemzeti Egység kormánya által az Élelmezési Világprogrammal (WFP) együttműködésben hozott intézkedést, amelynek keretében élelmiszer-szállítmányokat, védelmet és élelmiszer-elosztást biztosítottak a lakóhelyét elhagyni kényszerülő lakosságnak az országon belül; sürgetve a nemzetközi közösséghez fordul, hogy nyújtson jelentős pénzügyi támogatást, hogy a hatóságok képesek legyenek helyreállítani az állami szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a Nemzeti Egység kormánya által az Élelmezési Világprogrammal (WFP) együttműködésben hozott intézkedést, amelynek keretében élelmiszer-szállítmányokat, védelmet és élelmiszer-elosztást biztosítottak a lakóhelyét elhagyni kényszerülő lakosságnak az országon belül; sürgetve a nemzetközi közösséghez fordul, hogy nyújtson jelentős pénzügyi támogatást, hogy a hatóságok képesek legyenek helyreállítani az állami szolgáltatásokat;

| 13. | elítéli azt a háborús bűncselekményt, amikor a nemzetközi jogot megsértve gyerekkatonákat vetnek be és toboroznak, akár kényszerítve őket, akár önkéntes alapon; üdvözli a kormány törekvését, hogy a biztonsági szektor reformjának részeként végre kívánja hajtani a védelmi és biztonsági erők újjászervezésének folyamatát; támogatja a kormány hajlandóságát, hogy a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőibe, a csendőrségbe és a rendőrségi erőkbe való beillesztésük érdekében Seleka harcosokat választ ki, és kiképzi őket; támogatja a harcosok lefegyverzésére, leszerelésére, reintegrálására és hazatelepítésére irányuló intézkedéseket annak érdekében, hogy az átmenet során garantálják a biztonságot; felhívja a kormányt, hogy tegyen hasonló intézkedéseket annak érdekében, hogy támogatást és jogorvoslatot nyújtson az erőszak és a nemzetközi bűncselekmények áldozatai számára; |
| --- | --- |

13.

elítéli azt a háborús bűncselekményt, amikor a nemzetközi jogot megsértve gyerekkatonákat vetnek be és toboroznak, akár kényszerítve őket, akár önkéntes alapon; üdvözli a kormány törekvését, hogy a biztonsági szektor reformjának részeként végre kívánja hajtani a védelmi és biztonsági erők újjászervezésének folyamatát; támogatja a kormány hajlandóságát, hogy a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőibe, a csendőrségbe és a rendőrségi erőkbe való beillesztésük érdekében Seleka harcosokat választ ki, és kiképzi őket; támogatja a harcosok lefegyverzésére, leszerelésére, reintegrálására és hazatelepítésére irányuló intézkedéseket annak érdekében, hogy az átmenet során garantálják a biztonságot; felhívja a kormányt, hogy tegyen hasonló intézkedéseket annak érdekében, hogy támogatást és jogorvoslatot nyújtson az erőszak és a nemzetközi bűncselekmények áldozatai számára;

| 14. | üdvözli az ECCAS döntését, hogy a közép-afrikai többnemzetiségű haderő (FOMAC) csapatainak létszámát 700-ról 2 000-re növeli, és kéri, hogy a FOMAC a mandátumát az ENSZ védnöksége alatt gyakorolja; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az ECCAS döntését, hogy a közép-afrikai többnemzetiségű haderő (FOMAC) csapatainak létszámát 700-ról 2 000-re növeli, és kéri, hogy a FOMAC a mandátumát az ENSZ védnöksége alatt gyakorolja;

| 15. | kéri, hogy folytassák és fokozzák az LRA tagjainak letartóztatására irányuló nemzetközi és regionális műveleteket a Közép-afrikai Köztársaság beleegyezésével, hogy véget vessenek annak a pusztításnak, amellyel ez a bűnözői csoport bosszút áll a Közép-afrikai Köztársaság népén; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy folytassák és fokozzák az LRA tagjainak letartóztatására irányuló nemzetközi és regionális műveleteket a Közép-afrikai Köztársaság beleegyezésével, hogy véget vessenek annak a pusztításnak, amellyel ez a bűnözői csoport bosszút áll a Közép-afrikai Köztársaság népén;

| 16. | megjegyzi, hogy a Közép-afrikai Köztársaság számos természeti erőforrással van megáldva (urán, nyersolaj, arany, gyémánt stb.); hangsúlyozza, hogy a bányászatban az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés minden eddiginél fontosabb az ország fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a Közép-afrikai Köztársaság számos természeti erőforrással van megáldva (urán, nyersolaj, arany, gyémánt stb.); hangsúlyozza, hogy a bányászatban az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés minden eddiginél fontosabb az ország fejlődése szempontjából;

| 17. | szükségesnek tartja továbbá, hogy kezeljék a konfliktusok következményeit, különösen a fegyveres és biztonsági erők reformjával, a demilitarizálással, az egykori harcosok leszerelésével és reintegrálásával, a menekültek hazatelepítésével, a belső menekültek otthonukba való visszatérésével és életképes fejlesztési programok végrehajtásával; |
| --- | --- |

17.

szükségesnek tartja továbbá, hogy kezeljék a konfliktusok következményeit, különösen a fegyveres és biztonsági erők reformjával, a demilitarizálással, az egykori harcosok leszerelésével és reintegrálásával, a menekültek hazatelepítésével, a belső menekültek otthonukba való visszatérésével és életképes fejlesztési programok végrehajtásával;

| 18. | felszólítja az összes politikai pártot és érdekelt felet, hogy foglalkozzanak e kiújuló válság strukturális okaival, és úgy véli, hogy a Közép-afrikai Köztársaság politikai, gazdasági és társadalmi jövőjével kapcsolatos döntések, amelyek a jogállamiság tiszteletben tartására, a hatalmi ágak szétválasztására, az emberi jogok és alapvető szabadságok teljes körű gyakorlására, valamint az erőforrásokhoz való igazságos hozzáférésre és a jövedelem nemzeti költségvetésen keresztül történő újraelosztására épülő békés és demokratikus átalakuláson alapulnak, a Közép-afrikai Köztársaság népének és az őket képviselőknek az érdekét szolgálják; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az összes politikai pártot és érdekelt felet, hogy foglalkozzanak e kiújuló válság strukturális okaival, és úgy véli, hogy a Közép-afrikai Köztársaság politikai, gazdasági és társadalmi jövőjével kapcsolatos döntések, amelyek a jogállamiság tiszteletben tartására, a hatalmi ágak szétválasztására, az emberi jogok és alapvető szabadságok teljes körű gyakorlására, valamint az erőforrásokhoz való igazságos hozzáférésre és a jövedelem nemzeti költségvetésen keresztül történő újraelosztására épülő békés és demokratikus átalakuláson alapulnak, a Közép-afrikai Köztársaság népének és az őket képviselőknek az érdekét szolgálják;

| 19. | üdvözli, hogy 2013. június 10. óta mintegy 40 vallási vezető tartott tárgyalásokat Banguiban a feszültségek megakadályozása céljából; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy 2013. június 10. óta mintegy 40 vallási vezető tartott tárgyalásokat Banguiban a feszültségek megakadályozása céljából;

| 20. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az AU-nak, a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége elnökének, a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének, a Nemzeti Átmeneti Tanács elnökének és a Közép-afrikai Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

20.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az AU-nak, a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége elnökének, a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének, a Nemzeti Átmeneti Tanács elnökének és a Közép-afrikai Köztársaság kormányának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (34)

a Guineai Köztársaságban kialakult helyzetről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2013. június 17–19-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2013. június 17–19-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 11. cikkének (7) bekezdésére, amely megerősíti a részes államok elkötelezettségét és béke és a nemzetközi igazságszolgáltatás mellett; |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 11. cikkének (7) bekezdésére, amely megerősíti a részes államok elkötelezettségét és béke és a nemzetközi igazságszolgáltatás mellett;

| A. | mivel Alpha Condé professzor államfő a Guineai Köztársaság első demokratikusan megválasztott elnöke az ország függetlenségének 1958. október 2-i elérése óta; |
| --- | --- |

A.

mivel Alpha Condé professzor államfő a Guineai Köztársaság első demokratikusan megválasztott elnöke az ország függetlenségének 1958. október 2-i elérése óta;

| B. | mivel Guinea 2003. július 14-én ratifikálta a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Alapokmányát; |
| --- | --- |

B.

mivel Guinea 2003. július 14-én ratifikálta a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Alapokmányát;

| C. | mivel a választási eljárást az uniós választási megfigyelő misszió, az ECOWAS, az Afrikai Unió és Frankofónia Nemzetközi Szervezete (OIF) jóváhagyta, az eredményeket pedig Guinea teljes politikai palettája és a nemzetközi közösség is megerősítette; |
| --- | --- |

C.

mivel a választási eljárást az uniós választási megfigyelő misszió, az ECOWAS, az Afrikai Unió és Frankofónia Nemzetközi Szervezete (OIF) jóváhagyta, az eredményeket pedig Guinea teljes politikai palettája és a nemzetközi közösség is megerősítette;

| D. | mivel a guineai hatóságok a demokratikus folyamat teljes körű tiszteletben tartása érdekében úgy döntöttek, hogy a Független Nemzeti Választási Bizottsággal (CENI) közösen törvényhozási választásokat tartanak az összes érintett fél megállapodásával meghatározott időpontban, miután az ellenzéki politikai pártok kérésére többször elhalasztották a választásokat; |
| --- | --- |

D.

mivel a guineai hatóságok a demokratikus folyamat teljes körű tiszteletben tartása érdekében úgy döntöttek, hogy a Független Nemzeti Választási Bizottsággal (CENI) közösen törvényhozási választásokat tartanak az összes érintett fél megállapodásával meghatározott időpontban, miután az ellenzéki politikai pártok kérésére többször elhalasztották a választásokat;

| E. | mivel 2013. március 29-én a CENI úgy döntött, hogy nyomon követi a helyzetet azzal, hogy pénzügyi partnerei – az Európai Unió, az Egyesült Államok, a Frankofónia Nemzetközi Szervezete (OIF), az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) és Franciaország – támogatásával létrehoz egy „technikai nyomon követési bizottságot”, amely a CENI által kijelölt tagokból áll, és amelyben az ellenzék és az elnöki többség egyenlő képviseletet kap; |
| --- | --- |

E.

mivel 2013. március 29-én a CENI úgy döntött, hogy nyomon követi a helyzetet azzal, hogy pénzügyi partnerei – az Európai Unió, az Egyesült Államok, a Frankofónia Nemzetközi Szervezete (OIF), az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) és Franciaország – támogatásával létrehoz egy „technikai nyomon követési bizottságot”, amely a CENI által kijelölt tagokból áll, és amelyben az ellenzék és az elnöki többség egyenlő képviseletet kap;

| F. | mivel a CENI-nek az egyenlő képviselet biztosítása érdekében történő átszervezéséről és vezetőségének összetételéről az ellenzék kérésére válaszolva állapodtak meg, és azt a teljes politikai paletta elfogadta; |
| --- | --- |

F.

mivel a CENI-nek az egyenlő képviselet biztosítása érdekében történő átszervezéséről és vezetőségének összetételéről az ellenzék kérésére válaszolva állapodtak meg, és azt a teljes politikai paletta elfogadta;

| G. | mivel létrejött a politikai párbeszéd háromoldalú kerete, amely több közvetítőt is magában foglalt, beleértve az ENSZ képviselőjét is; |
| --- | --- |

G.

mivel létrejött a politikai párbeszéd háromoldalú kerete, amely több közvetítőt is magában foglalt, beleértve az ENSZ képviselőjét is;

| H. | mivel az ENSZ Nyugat-Afrikával foglalkozó különleges képviselőjét, Said Djinnitet nevezte ki az ENSZ „nemzetközi közvetítőnek”, miután az ellenzék tagjai kifogásolt emeltek Lamine Cissé ellen, akit hivatalos konzultáció nélkül jelöltek ki; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ Nyugat-Afrikával foglalkozó különleges képviselőjét, Said Djinnitet nevezte ki az ENSZ „nemzetközi közvetítőnek”, miután az ellenzék tagjai kifogásolt emeltek Lamine Cissé ellen, akit hivatalos konzultáció nélkül jelöltek ki;

| I. | mivel az ellenzék a köztársasági elnök által a CENI javaslata alapján 2013. június 30-ra kitűzött választások bojkottjára szólított fel; |
| --- | --- |

I.

mivel az ellenzék a köztársasági elnök által a CENI javaslata alapján 2013. június 30-ra kitűzött választások bojkottjára szólított fel;

| J. | mivel a június 3. és 9. között tartott „konzultációs fórum” a következőkre összpontosított:






  (1) | a technikai személyzet és a választói névjegyzék; |
| --- | --- | --- |

J.

mivel a június 3. és 9. között tartott „konzultációs fórum” a következőkre összpontosított:

(1)

a technikai személyzet és a választói névjegyzék;

| (2) | a külföldön élő guineaiak választójoga; |
| --- | --- |

(2)

a külföldön élő guineaiak választójoga;

| (3) | a CENI működése; |
| --- | --- |

(3)

a CENI működése;

| (4) | a választás menetrendje; |
| --- | --- |

(4)

a választás menetrendje;

| K. | mivel a konzultációs fórum során az OIF, az Európai Unió, az UNDP, az ECOWAS, az Egyesült Államok és Franciaország garantálta, hogy a választói névjegyzék technikai személyzet általi elkészítésének folyamatát biztonságossá tették, és kinyilvánították, hogy készek meghozni a további szükséges intézkedéseket a folyamat további biztosítása és rendkívüli erőforrások mobilizálása céljából, hogy támogassák a guineai pártok által hozott döntést; |
| --- | --- |

K.

mivel a konzultációs fórum során az OIF, az Európai Unió, az UNDP, az ECOWAS, az Egyesült Államok és Franciaország garantálta, hogy a választói névjegyzék technikai személyzet általi elkészítésének folyamatát biztonságossá tették, és kinyilvánították, hogy készek meghozni a további szükséges intézkedéseket a folyamat további biztosítása és rendkívüli erőforrások mobilizálása céljából, hogy támogassák a guineai pártok által hozott döntést;

| L. | mivel a választói névjegyzék elkészítésében részt vevő technikai személyzet nem fog részt venni a választási folyamat egyéb tevékenységeiben; |
| --- | --- |

L.

mivel a választói névjegyzék elkészítésében részt vevő technikai személyzet nem fog részt venni a választási folyamat egyéb tevékenységeiben;

| M. | mivel a nemzetközi közvetítő az összes közvetítő és az általa képviselt nemzetközi közösség nevében azzal fordult az ellenzékhez, hogy mindezen garanciák és biztosítékok fényében egyezzenek bele a választáson való részvételbe; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemzetközi közvetítő az összes közvetítő és az általa képviselt nemzetközi közösség nevében azzal fordult az ellenzékhez, hogy mindezen garanciák és biztosítékok fényében egyezzenek bele a választáson való részvételbe;

| N. | mivel a külföldön élő guineaiak választásokon való részvételét ugyanolyan feltételek mellett fogadták el, mint amelyeket a 2010-es elnöki választásokon alkalmaztak, az akkor elkészített névjegyzék alapján; |
| --- | --- |

N.

mivel a külföldön élő guineaiak választásokon való részvételét ugyanolyan feltételek mellett fogadták el, mint amelyeket a 2010-es elnöki választásokon alkalmaztak, az akkor elkészített névjegyzék alapján;

| O. | tekintettel a CENI hiányosságainak kezelésére hozott intézkedésekről elért megállapodásra; |
| --- | --- |

O.

tekintettel a CENI hiányosságainak kezelésére hozott intézkedésekről elért megállapodásra;

| P. | mivel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnöke gratulált Condé elnöknek az ellenzékkel folytatott politikai párbeszédben elért jelentős előrelépéshez, és kijelentette, hogy a Tanácsban folyamatban van az az eljárás, amely biztosítja, hogy a Guineának a 10. Európai Fejlesztési Alap (EFA) keretében juttatott forrásokat fenntartják, amennyiben 2013. október 31. előtt szabad és átlátható választásokat tartanak; |
| --- | --- |

P.

mivel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnöke gratulált Condé elnöknek az ellenzékkel folytatott politikai párbeszédben elért jelentős előrelépéshez, és kijelentette, hogy a Tanácsban folyamatban van az az eljárás, amely biztosítja, hogy a Guineának a 10. Európai Fejlesztési Alap (EFA) keretében juttatott forrásokat fenntartják, amennyiben 2013. október 31. előtt szabad és átlátható választásokat tartanak;

| Q. | mivel az ENSZ főtitkára 2013. június 12-én azt mondta, hogy bátorítással tölti el a Guineán belüli politikai párbeszédben részt vevő felek által elért előrelépés, és a hogy pozitív légkör megteremti majd a szabad, tisztességes és békés választások feltételeit; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ENSZ főtitkára 2013. június 12-én azt mondta, hogy bátorítással tölti el a Guineán belüli politikai párbeszédben részt vevő felek által elért előrelépés, és a hogy pozitív légkör megteremti majd a szabad, tisztességes és békés választások feltételeit;

| R. | mivel a politikai bizonytalanság rombolja az ország gazdaságát; |
| --- | --- |

R.

mivel a politikai bizonytalanság rombolja az ország gazdaságát;

| S. | tekintettel a 2013. február végi és március eleji erőszakra, majd az áprilisban és májusban kiújuló erőszakra, amelyet az ellenzék tüntetésekre való felhívása előzött meg, és amelynek nyomán több ember meghalt, és százak sérültek meg; |
| --- | --- |

S.

tekintettel a 2013. február végi és március eleji erőszakra, majd az áprilisban és májusban kiújuló erőszakra, amelyet az ellenzék tüntetésekre való felhívása előzött meg, és amelynek nyomán több ember meghalt, és százak sérültek meg;

| T. | mivel a jogállamiság magában foglalja valamennyi intézmény megfelelőségét, a hatalmi ágak szétválasztását, az emberi jogok és az alapvető szabadságok szabad gyakorlását, a büntetőjogi elszámoltathatóságot, az áldozatoknak nyújtott jóvátételt és a törvény előtti egyenlőséget; |
| --- | --- |

T.

mivel a jogállamiság magában foglalja valamennyi intézmény megfelelőségét, a hatalmi ágak szétválasztását, az emberi jogok és az alapvető szabadságok szabad gyakorlását, a büntetőjogi elszámoltathatóságot, az áldozatoknak nyújtott jóvátételt és a törvény előtti egyenlőséget;

| U. | mivel az Emberi Jogok és Polgári Szabadságjogok Minisztériumának és az Igazság és Megbékélés Bizottságának létrehozása – első ilyen intézményként az ország történelmében – a helyes irányba tett lépés az ország problémáinak békés és demokratikus megoldása érdekében; |
| --- | --- |

U.

mivel az Emberi Jogok és Polgári Szabadságjogok Minisztériumának és az Igazság és Megbékélés Bizottságának létrehozása – első ilyen intézményként az ország történelmében – a helyes irányba tett lépés az ország problémáinak békés és demokratikus megoldása érdekében;

| V. | mivel a politikai frakciók alakulása súlyosan fenyegeti Guinea stabilitását; |
| --- | --- |

V.

mivel a politikai frakciók alakulása súlyosan fenyegeti Guinea stabilitását;

| W. | mivel a köztársasági elnök megkezdte a biztonsági szolgálatok reformját; |
| --- | --- |

W.

mivel a köztársasági elnök megkezdte a biztonsági szolgálatok reformját;

| 1. | üdvözli azt a kilátást, hogy a demokráciába való átmenet a végéhez közeledik annak köszönhetően, hogy a guineai hatóságok a CENI és a guineai civil társadalom egyetértésével úgy döntöttek, hogy nagyon rövid időn belül a Nemzetgyűlés szabad és átlátható megválasztásával teljesítik ki a demokratizálódás folyamatát; |
| --- | --- |

1.

üdvözli azt a kilátást, hogy a demokráciába való átmenet a végéhez közeledik annak köszönhetően, hogy a guineai hatóságok a CENI és a guineai civil társadalom egyetértésével úgy döntöttek, hogy nagyon rövid időn belül a Nemzetgyűlés szabad és átlátható megválasztásával teljesítik ki a demokratizálódás folyamatát;

| 2. | üdvözli a párbeszédben elért előrelépést és a politikai pártok között 2013. június 9-én, a kormány és a három közvetítő irányításával elért megállapodást, amely a technikai személyzetről és a választói névjegyzékről, a külföldön élő guineaiak szavazati jogáról, a CENI belső működéséről és a választói névjegyzék ismételt megnyitásának és felülvizsgálatának elveiről szól; kéri, hogy tartsák be és hajtsák végre ezt a megállapodást; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a párbeszédben elért előrelépést és a politikai pártok között 2013. június 9-én, a kormány és a három közvetítő irányításával elért megállapodást, amely a technikai személyzetről és a választói névjegyzékről, a külföldön élő guineaiak szavazati jogáról, a CENI belső működéséről és a választói névjegyzék ismételt megnyitásának és felülvizsgálatának elveiről szól; kéri, hogy tartsák be és hajtsák végre ezt a megállapodást;

| 3. | üdvözli az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének 2013. június 12-i nyilatkozatát a Guineán belüli politikai párbeszéd terén elért előrelépésről és a 10. EFA keretében Guinea számára kiutalt források abban az esetben történő fenntartásáról, ha 2013. október 31. előtt szabad és átlátható választásokat tartanak; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének 2013. június 12-i nyilatkozatát a Guineán belüli politikai párbeszéd terén elért előrelépésről és a 10. EFA keretében Guinea számára kiutalt források abban az esetben történő fenntartásáról, ha 2013. október 31. előtt szabad és átlátható választásokat tartanak;

| 4. | üdvözli az EU és más kétoldalú és többoldalú partnerek által a választások átláthatóságának és hitelességének oltalmazása és garantálása érdekében biztosított technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az EU és más kétoldalú és többoldalú partnerek által a választások átláthatóságának és hitelességének oltalmazása és garantálása érdekében biztosított technikai segítségnyújtást;

| 5. | felhívja az Európai Uniót, az Afrikai Uniót, az OIF-t, az ECOWAS-t és az Egyesült Nemzetek Szervezetét, hogy továbbra is szorosan vegyenek részt a választási folyamatban; |
| --- | --- |

5.

felhívja az Európai Uniót, az Afrikai Uniót, az OIF-t, az ECOWAS-t és az Egyesült Nemzetek Szervezetét, hogy továbbra is szorosan vegyenek részt a választási folyamatban;

| 6. | felhívja a guineai politikusokat, hogy nézeteltéréseik rendezése érdekében a párbeszédre és a konzultációra összpontosítsanak, és a guineai demokratizálódási folyamat erősítése céljából folytassák a választások megszervezését; |
| --- | --- |

6.

felhívja a guineai politikusokat, hogy nézeteltéréseik rendezése érdekében a párbeszédre és a konzultációra összpontosítsanak, és a guineai demokratizálódási folyamat erősítése céljából folytassák a választások megszervezését;

| 7. | felhívja a politikai erőket, hogy folytassák az Alpha Condé elnökké választása óta megindult demokratikus átmenetet, és tartsák tiszteletben a demokráciát, az intézményeket és az ellenzék jogait; úgy véli, hogy ahhoz, hogy a következő választások teljes szerepet tölthessenek be e demokratizálódási folyamatban, azoknak szabadnak és átláthatónak kell lenniük; |
| --- | --- |

7.

felhívja a politikai erőket, hogy folytassák az Alpha Condé elnökké választása óta megindult demokratikus átmenetet, és tartsák tiszteletben a demokráciát, az intézményeket és az ellenzék jogait; úgy véli, hogy ahhoz, hogy a következő választások teljes szerepet tölthessenek be e demokratizálódási folyamatban, azoknak szabadnak és átláthatónak kell lenniük;

| 8. | kiemeli a kialakult és tiszteletben tartott jogokkal és kötelezettségekkel – a békés tüntetéshez való jogot is beleértve – rendelkező szabad ellenzék fontosságát; megjegyzi, hogy egy ilyen ellenzék képezi azt a hatalmi ellensúlyt, amely a demokrácia megfelelő működéséhez szükséges; |
| --- | --- |

8.

kiemeli a kialakult és tiszteletben tartott jogokkal és kötelezettségekkel – a békés tüntetéshez való jogot is beleértve – rendelkező szabad ellenzék fontosságát; megjegyzi, hogy egy ilyen ellenzék képezi azt a hatalmi ellensúlyt, amely a demokrácia megfelelő működéséhez szükséges;

| 9. | aggodalmának ad hangot a közösségek közötti erőszak kockázata miatt, és felhívja a politikai vezetőket, hogy az ország stabilitásának, kohéziójának és társadalmi békéjének érdekében ne játsszák ki a pártütők kártyáját; |
| --- | --- |

9.

aggodalmának ad hangot a közösségek közötti erőszak kockázata miatt, és felhívja a politikai vezetőket, hogy az ország stabilitásának, kohéziójának és társadalmi békéjének érdekében ne játsszák ki a pártütők kártyáját;

| 10. | felhívja a politikai erőket, hogy a polgári béke veszélyeztetésének elkerülése érdekében a szükséges erőfeszítések megtételével, valamint a provokációk és az erőszak megfékezésére irányuló felhívásokkal vállalják fel felelősségüket; felhívja továbbá az ország biztonsági erőit, hogy tartsák tiszteletben a békés tüntetéshez való jogot, és az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett tartsák fenn a polgári lakosság csoportjainak biztonságát; |
| --- | --- |

10.

felhívja a politikai erőket, hogy a polgári béke veszélyeztetésének elkerülése érdekében a szükséges erőfeszítések megtételével, valamint a provokációk és az erőszak megfékezésére irányuló felhívásokkal vállalják fel felelősségüket; felhívja továbbá az ország biztonsági erőit, hogy tartsák tiszteletben a békés tüntetéshez való jogot, és az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett tartsák fenn a polgári lakosság csoportjainak biztonságát;

| 11. | üdvözli a három közvetítő, köztük az ENSZ képviselőjének részvételével zajló állandó párbeszéd keretének létrehozását, amely a törvényhozási választások megtartásával, valamint a jogállamiság és a demokratikus elvek megszilárdításával foglalkozik Guineában; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a három közvetítő, köztük az ENSZ képviselőjének részvételével zajló állandó párbeszéd keretének létrehozását, amely a törvényhozási választások megtartásával, valamint a jogállamiság és a demokratikus elvek megszilárdításával foglalkozik Guineában;

| 12. | üdvözli az államfő kötelezettségvállalását, hogy biztosítja a választási folyamat átláthatóságát és megbízhatóságát, valamint azt a döntését, hogy amnesztiát ad azoknak, akiket a politikai pártok tiltakozásai során tartóztattak le; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az államfő kötelezettségvállalását, hogy biztosítja a választási folyamat átláthatóságát és megbízhatóságát, valamint azt a döntését, hogy amnesztiát ad azoknak, akiket a politikai pártok tiltakozásai során tartóztattak le;

| 13. | üdvözli a kormány, valamint az elnöki többség és az ellenzék pártjai által 2013. április 24-én tett ígéretet, miszerint nézeteltéréseiket kizárólag békés úton rendezik; sajnálja, hogy eddig ez nem így történt; részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; reméli, hogy ezt az ígéretet a jövőben betartják; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a kormány, valamint az elnöki többség és az ellenzék pártjai által 2013. április 24-én tett ígéretet, miszerint nézeteltéréseiket kizárólag békés úton rendezik; sajnálja, hogy eddig ez nem így történt; részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; reméli, hogy ezt az ígéretet a jövőben betartják;

| 14. | ragaszkodik ahhoz, hogy az igazságügyi hatóságok tisztességesen és gondosan kivizsgálják és kezeljék az emberi jogi jogsértések valamennyi esetét; |
| --- | --- |

14.

ragaszkodik ahhoz, hogy az igazságügyi hatóságok tisztességesen és gondosan kivizsgálják és kezeljék az emberi jogi jogsértések valamennyi esetét;

| 15. | tudomásul veszi az ENSZ főtitkárának 2013. április 25-i nyilatkozatát, amelyben üdvözli a Guineában a politikai párbeszéd folytatása irányában tett előrelépést, és különösen az államfő kötelezettségvállalását, hogy a nemzetközi partnerek támogatásával garantálja a választások átláthatóságát és megbízhatóságát, továbbá a 2013. június 12-i nyilatkozatát, amelyben kiemeli a szabad, tisztességes és békés választások feltételeinek megteremtése terén tett előrelépést; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi az ENSZ főtitkárának 2013. április 25-i nyilatkozatát, amelyben üdvözli a Guineában a politikai párbeszéd folytatása irányában tett előrelépést, és különösen az államfő kötelezettségvállalását, hogy a nemzetközi partnerek támogatásával garantálja a választások átláthatóságát és megbízhatóságát, továbbá a 2013. június 12-i nyilatkozatát, amelyben kiemeli a szabad, tisztességes és békés választások feltételeinek megteremtése terén tett előrelépést;

| 16. | üdvözli a Guineai Köztársaság elnökének kötelezettségvállalását, hogy tiszteletben tartja a választások eredményét, legyen az bármilyen, és reméli, hogy az ellenzéki vezetők ugyanilyen kötelezettséget vállalnak; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a Guineai Köztársaság elnökének kötelezettségvállalását, hogy tiszteletben tartja a választások eredményét, legyen az bármilyen, és reméli, hogy az ellenzéki vezetők ugyanilyen kötelezettséget vállalnak;

| 17. | üdvözli az Emberi Jogok és Polgári Szabadságjogok Minisztériumának és az Igazság és Megbékélés Bizottságának létrehozását; hangsúlyozza, hogy ennek a két intézménynek meg kell adni minden szükséges támogatást, hogy el tudják végezni munkájukat; ragaszkodik ahhoz, hogy az Igazság és Megbékélés Bizottsága független legyen, hogy a polgárok problémáit békésen és demokratikusan rendezzék; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az Emberi Jogok és Polgári Szabadságjogok Minisztériumának és az Igazság és Megbékélés Bizottságának létrehozását; hangsúlyozza, hogy ennek a két intézménynek meg kell adni minden szükséges támogatást, hogy el tudják végezni munkájukat; ragaszkodik ahhoz, hogy az Igazság és Megbékélés Bizottsága független legyen, hogy a polgárok problémáit békésen és demokratikusan rendezzék;

| 18. | úgy véli, hogy a független igazságszolgáltatás és média elengedhetetlen a demokratikus folyamat véghezvitelének szabályozásában, amelynek célja a jogállamiság megerősítése, demokratikus intézmények létrehozása – ideértve egy működő és a politikai pluralizmust képviselő parlamentet – és a civil társadalom megerősítése; felhívja az adományozókat, hogy támogassák az igazságügyi rendszer megerősítését Guineában; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a független igazságszolgáltatás és média elengedhetetlen a demokratikus folyamat véghezvitelének szabályozásában, amelynek célja a jogállamiság megerősítése, demokratikus intézmények létrehozása – ideértve egy működő és a politikai pluralizmust képviselő parlamentet – és a civil társadalom megerősítése; felhívja az adományozókat, hogy támogassák az igazságügyi rendszer megerősítését Guineában;

| 19. | úgy véli, hogy a Guinea bőséges természeti erőforrásaival való gondos gazdálkodásnak, amelynek átlátható felügyeleti mechanizmusokat kell magában kell foglalnia, hogy nyilvánossá tegyék a bánya- és exporttársaságok által a kormányoknak teljesített kifizetéseket és e bevételnek a fejlesztési programokra felhasznált arányát, segítenie kell Guinea lakosságának az állandósult szegénységből való kiemelésében, és ki kell köveznie az utat a fenntartható fejlődés felé; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a Guinea bőséges természeti erőforrásaival való gondos gazdálkodásnak, amelynek átlátható felügyeleti mechanizmusokat kell magában kell foglalnia, hogy nyilvánossá tegyék a bánya- és exporttársaságok által a kormányoknak teljesített kifizetéseket és e bevételnek a fejlesztési programokra felhasznált arányát, segítenie kell Guinea lakosságának az állandósult szegénységből való kiemelésében, és ki kell köveznie az utat a fenntartható fejlődés felé;

| 20. | üdvözli a guineai hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy javítsák Guinea makrogazdasági irányítását, ami lehetővé tette a kapcsolatok megújítását valamennyi kétoldalú és többoldalú adományozóval, beleértve a Bretton Woods-i intézményeket is, valamint azt, hogy elérjék a súlyosan eladósodott szegény országokra (HIPC) irányuló kezdeményezés végteljesítési pontját; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a guineai hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy javítsák Guinea makrogazdasági irányítását, ami lehetővé tette a kapcsolatok megújítását valamennyi kétoldalú és többoldalú adományozóval, beleértve a Bretton Woods-i intézményeket is, valamint azt, hogy elérjék a súlyosan eladósodott szegény országokra (HIPC) irányuló kezdeményezés végteljesítési pontját;

| 21. | felhívja a politikai hatóságokat is, hogy ne veszítsék szem elől az ország fenntartható fejlődése szempontjából létfontosságú többi prioritást sem; |
| --- | --- |

21.

felhívja a politikai hatóságokat is, hogy ne veszítsék szem elől az ország fenntartható fejlődése szempontjából létfontosságú többi prioritást sem;

| 22. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot, az uniós tagállamokat, az AKCS-országokat, az Egyesült Nemzetek Szervezetét, az ECOWAS-t, az OIF-t, az Egyesült Államokat, Franciaországot és az AKCS Titkárságát, hogy továbbra is támogassák a guineai hatóságokat abban, hogy szabad és átlátható törvényhozási választásokat tartsanak; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot, az uniós tagállamokat, az AKCS-országokat, az Egyesült Nemzetek Szervezetét, az ECOWAS-t, az OIF-t, az Egyesült Államokat, Franciaországot és az AKCS Titkárságát, hogy továbbra is támogassák a guineai hatóságokat abban, hogy szabad és átlátható törvényhozási választásokat tartsanak;

| 23. | szolidaritását fejezi ki a Guineai Köztársaság népe iránt, és támogatja azt a kívánságukat, hogy érjen véget az átmeneti időszak, és jöjjön létre a demokrácia; |
| --- | --- |

23.

szolidaritását fejezi ki a Guineai Köztársaság népe iránt, és támogatja azt a kívánságukat, hogy érjen véget az átmeneti időszak, és jöjjön létre a demokrácia;

| 24. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az uniós intézményeknek, az Afrikai Uniónak, az AKCS-csoportnak, az ECOWAS-nak, az OIF-nek, az Egyesült Államoknak, Franciaországnak, az ENSZ főtitkárának és a guineai hatóságoknak. |
| --- | --- |

24.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az uniós intézményeknek, az Afrikai Uniónak, az AKCS-csoportnak, az ECOWAS-nak, az OIF-nek, az Egyesült Államoknak, Franciaországnak, az ENSZ főtitkárának és a guineai hatóságoknak.

AZ AKCS–EU KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK AZ ELNÖKSÉG ÁLTAL AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT 35. CIKKÉVEL ÖSSZHANGBAN BENYÚJTOTT MÓDOSÍTÁSAI

A közös Parlamenti közgyűlés eljárási szabályzata

1. cikk

Közös Parlamenti Közgyűlés

1.   Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés (a továbbiakban: a Közgyűlés) létrehozására az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás 17. cikkének megfelelően került sor.

2.   A Közgyűlést egyenlő számú uniós és AKCS-képviselőből álló két Ház alkotja. A Közgyűlés képviselői egyfelől az Európai Parlament képviselői, másfelől az AKCS-államok parlamentjeinek képviselői, illetve ennek hiányában – olyan kivételes esetekben, mint vis maior esetében, amelyekről előzőleg írásbeli értesítés formájában tájékoztatni kell a Közgyűlés 2. cikkben említett elnökségét (a továbbiakban: az Elnökség) – az AKCS-államok parlamentjei által kijelölt küldöttek. Parlament hiányában az érintett AKCS-államot képviselő küldött szavazati jog nélkül történő részvételét a Közgyűlés előzetes jóváhagyásának kell alárendelni.

3.   A Közgyűlés képviselőinek mandátumát az AKCS-államok képviselőinek esetében az államuk illetékes hatóságai által, az Európai Parlament képviselőinek esetében pedig az Európai Parlament elnöke által kiállított írásbeli kinevezés igazolja.

2. cikk

Elnökség

1.   Mindkét Ház saját gyakorlatának megfelelően választja meg az Elnökségbe delegált tagjait.

2.   Az Elnökség két, egymással egyenrangú társelnökből, valamint huszonnégy alelnökből áll. Az Elnökség tagjait felerészben az AKCS-országok képviselői, felerészben pedig az Európai Parlament képviselői jelölik ki, mindkét képviselőcsoport a két Ház által meghatározott eljárás szerint.

3.   Az Elnökség előkészíti a Közgyűlés munkáját, gondoskodik annak megfelelő folytatásáról és a Közgyűlés határozatainak érvényre juttatásáról, és kialakítja a szükséges kapcsolatokat az AKCS–EU Miniszterek Tanácsával és az AKCS–EU Nagyköveti Bizottságával.

4.   Az Elnökség felel a Közgyűlés munkájának összehangolásáért.
  Tagjai közül az Elnökség konkrét témákért felelős alelnököket jelölhet ki az AKCS-országok parlamenti képviselői és az Európai Parlament képviselői közötti egyenlőség elvével összhangban.

5.   Az Elnökséget a társelnökök hívják össze, évente legalább négy alkalommal; az ülések közül kettőt a Közgyűlés plenáris ülései előtti napokban kell tartani.

6.   Az Elnökség javaslatot tesz a Közgyűlés számára a viták napirendjére vonatkozóan. Az Elnökség köteles arról gondoskodni, hogy – amennyiben ez lehetséges – a napirendre felvett pontoknak legalább a fele közös érdekeket képviselő kérdésekre vonatkozzon.

Az Elnökség javaslatot tehet a felszólalási idő korlátozására.

7.   A 25. cikkben (Állandó bizottságok) említett állandó bizottságok összetétele és hatáskörei tekintetében az Elnökség az illetékes.

8.   Az állandó bizottságok jelentéseinek és állásfoglalási indítványainak jóváhagyása tekintetében az Elnökség az illetékes.

9.   Az Elnökség kérdéseket nyújthat be megvizsgálás céljából az állandó bizottságokhoz, akik ezt követően engedélyt kérhetnek jelentés kidolgozására valamely sajátos tárgykörben.

10.   Az Elnökség felel a Közgyűlés által elfogadott indítványok és határozatok végrehajtásának ellenőrzéséért. Állandó bizottság által beterjesztett indítvány esetén az Elnökségnek jogában áll az indítvány végrehajtásának ellenőrzése terén viselendő felelősséget átruházni az érintett állandó bizottság elnökére és előadójára.

11.   Az Elnökség feladata az egyéni emberi jogi ügyek zárt ülésen történő megvitatása.

12.   Az Elnökség ülései nem nyilvánosak.

3. cikk

Egyéb intézmények jelenléte

1.   Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsát a partnerségi megállapodás 15. cikkének megfelelően fel kell kérni, hogy nyújtsa be a partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló éves jelentését a Közgyűlésnek. A jelentés benyújtását vita követi.

2.   Az AKCS Miniszterek Tanácsa és az AKCS Nagykövetek Bizottsága, valamint az Európai Unió Tanácsa, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: főképviselő) és az Európai Bizottság az Elnökség meghívása alapján részt vehet a Közgyűlés plenáris ülésein.

3.   Az AKCS Miniszterek Tanácsa, valamint az Európai Unió Tanácsa, a főképviselő és az Európai Bizottság az Elnökség meghívása alapján részt vehet a hatáskörükbe tartozó ügyeket érintő napirendi pontokkal kapcsolatos elnökségi üléseken.

4. cikk

Megfigyelők és más meghívottak

1.   Az alábbi államok mint állandó megfigyelők küldhetnek képviselőket a Közgyűlés plenáris ülésein való részvételre:

| a) | azon államok, amelyek esetében a partnerségi megállapodás megerősítése folyamatban van; |
| --- | --- |

a)

azon államok, amelyek esetében a partnerségi megállapodás megerősítése folyamatban van;

| b) | az AKCS-csoport tagállamai. |
| --- | --- |

b)

az AKCS-csoport tagállamai.

Az állandó megfigyelők felszólalhatnak a plenáris ülésen.

2.   A társelnökök meghívására és az Elnökség egyetértésével megfigyelői minőségben más szervezetek vagy szervek is részt vehetnek a Közgyűlés plenáris ülésein, az állandó bizottságok ülésein, valamint a regionális parlamenti üléseken.

Eseti alapon a Közgyűlés, illetve az érintett bizottság elnöksége engedélyével felszólalhatnak a plenáris ülésen vagy a bizottsági üléseken.

3.   Az állandó vagy nem állandó megfigyelők nem rendelkeznek szavazati joggal.

4.   Konzultációs státusszal más meghívottaknak, például a civil társadalom képviselőinek a Közgyűlés plenáris ülésein, az állandó bizottságok ülésein, valamint a Közgyűlés regionális ülésein való részvételét az Elnökség eseti alapon hagyja jóvá.

5. cikk

A Közgyűlés plenáris ülései

1.   A Közgyűlés évente két alkalommal három napra ül össze. Az ülést társelnökei hívják össze egyszer egy AKCS-államban, egyszer pedig az Európai Unió egyik tagállamában, lehetőleg abban, amelyik az Európai Unió Tanácsának soros elnöki tisztségét tölti be.

2.   A plenáris ülés helyszínének meghatározásakor az AKCS-
  csoport országainak
  és az Európai Unió tagállamainak
  régiói
  váltakozva kerülnek sorra.

3.   Az Elnökség vagy az EU–AKCS Miniszterek Tanácsa kérésére a társelnökök rendkívüli plenáris ülésre is összehívhatják a Közgyűlést.

6. cikk

A Közgyűlés regionális ülései

1.   A partnerségi megállapodás 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Közgyűlés regionális parlamenti üléseket is tarthat. Ezen ülések megtartásáról az Elnökség által benyújtott vagy az érintett régiókból származó kérelem alapján határoznak.

2.   A Közgyűlés eljárási szabályzatának végrehajtása céljaira a „regionális” kifejezések az egyes AKCS-államok nemzeti parlamentjei által meghatározott egységeket fednek. Az ekként meghatározott minden ilyen egységet végleges jóváhagyásra a Közgyűlés elé kell terjeszteni.

3.   E regionális üléseken a regionális egységbe tartozó minden AKCS-államból egy képviselő, valamint az AKCS-államokból küldött összes képviselő számával megegyező számú európai parlamenti képviselő vesz részt.

4.   A Közgyűlés évente legfeljebb három, egyenként legfeljebb három napig tartó regionális ülést tart. Ha kettőnél több ülést tartanak, az egyikre egy AKCS-államban megtartott plenáris ülés keretében kerül sor. Ezeken az üléseken közlemény formájában megfogalmazott következtetéseket fogadnak el. A regionális ülésekre értelemszerűen ezt az eljárási szabályzatot kell alkalmazni.

5.   E regionális ülések regionális érdekű és tematikus ügyekre, különösen az érintett régióra vonatkozó regionális és országstratégiai dokumentumokra összpontosítanak. Mindegyik regionális ülésről értékelési jelentést kell készíteni, amelyet a Közgyűlés következő plenáris ülése elé kell terjeszteni.

6.   A regionális ülések előtt minden AKCS-térségről jelentést kell készíteni, amelyet az adott regionális ülés keretében meg kell vitatni.

7. cikk

Napirend

1.   A plenáris ülés napirendtervezetét az Elnökség készíti el. A napirendtervezetet a társelnökök elfogadásra a Közgyűlés elé terjesztik. A napirend szerint tárgyalt kérdések az Európai Unió és az AKCS-államok közötti együttműködésnek a partnerségi megállapodás keretében történő továbbfejlesztésére vonatkoznak.

Minden plenáris ülés napirendtervezete a tárgyalt témák alábbi kategóriái szerint csoportosul:

| i. | az állandó bizottságok által előterjesztett jelentések. Ezek számát plenáris ülésenként háromra korlátozzák. A jelentésekben tartalmazott állásfoglalási indítványok terjedelmét e szabályzat II. melléklete szabja meg; |
| --- | --- |

i.

az állandó bizottságok által előterjesztett jelentések. Ezek számát plenáris ülésenként háromra korlátozzák. A jelentésekben tartalmazott állásfoglalási indítványok terjedelmét e szabályzat II. melléklete szabja meg;

| ii. | egy állandó bizottság által javasolt, vagy maga az Elnökség által előterjesztett sürgős ügyek. A sürgős ügyek felvétele a napirendre kivételnek számít, számuk plenáris ülésenként nem haladhatja meg a kettőt. Az egyéb ügyeket az illetékes állandó bizottságnak továbbítják; |
| --- | --- |

ii.

egy állandó bizottság által javasolt, vagy maga az Elnökség által előterjesztett sürgős ügyek. A sürgős ügyek felvétele a napirendre kivételnek számít, számuk plenáris ülésenként nem haladhatja meg a kettőt. Az egyéb ügyeket az illetékes állandó bizottságnak továbbítják;

| iii. | programpont magas szintű megvitatásra. |
| --- | --- |

iii.

programpont magas szintű megvitatásra.

2.   A sürgős ügyekre vonatkozóan az AKCS-államok egy képviselője, egy képviselőcsoport vagy tíz képviselő állásfoglalási indítványt nyújthat be. Az állásfoglalási indítványokat a plenáris ülés napirendjére felvett sürgős ügyekre kell korlátozni, és terjedelmük nem haladhatja meg az e szabályzat II. mellékletében megszabott mértéket. Az állásfoglalási indítványokat négy héttel azon plenáris ülés megnyitását megelőzően kell benyújtani, amelyen ezen indítványok megvitatásra és szavazásra kerülnek.

3.   Sürgős esetekben az Elnökség ülései között a társelnökök naprakésszé tehetik a napirendtervezetet írásbeli és/vagy egyszerűsített írásbeli eljárás során.

4.   A sürgős ügyekben benyújtott állásfoglalási indítványokat az Elnökséghez kell benyújtani. Az Elnökség ellenőrzi, hogy valamennyi állásfoglalási indítvány kielégíti-e a (2) bekezdésben foglalt feltételeket, a szóban forgó ügy felvételre került-e a napirendbe és az indítvány angolul és franciául is rendelkezésre áll-e. Az Elnökség javaslatát jóváhagyásra a Közgyűlés elé kell terjeszteni.

5.   Az Elnökség a sürgős ügyekben benyújtott állásfoglalási indítványokat tájékoztató jelleggel megküldi az illetékes bizottság számára.

8. cikk

Határozatképesség

1.   A Közgyűlés akkor határozatképes, ha jelen van mind az AKCS-államok, mind pedig az Európai Parlament képviselőinek egyharmada.

2.   A szavazók számától függetlenül minden szavazás érvényesnek minősül, kivéve, ha az elnök a szavazást megelőzően legalább tíz képviselő kérésére meg nem állapítja a határozatképtelenség fennállását. Amennyiben nincsen jelen a határozatképességhez szükséges számú képviselő, a szavazást felveszik a következő ülés napirendjére.

9. cikk

Az ülések elnöksége

1.   A társelnökök közös megegyezéssel határoznak arról, hogy melyikük látja el a Közgyűlés üléseinek elnökségét.

2.   A Közgyűlés üléseit az elnök nyitja meg, függeszti fel és rekeszti be. Az elnök biztosítja az eljárási szabályzat tiszteletben tartását, fenntartja a rendet, megadja a szót, lezártnak nyilvánítja a vitákat, szavazásra bocsátja a kérdéseket, és kihirdeti a szavazások eredményeit.

3.   Az elnök egy vita során nem emelkedhet szólásra (kivételt képez a kérdés aktuális állásának ismertetése vagy felidézése); amennyiben részt kíván venni a vitában, el kell hagynia elnöki székét.

4.   A két társelnököt az elnöki székben egy alelnök helyettesítheti.

10. cikk

Ülésrend

A képviselők ültetése ábécérendben történik, az Európai Parlament képviselői esetében a nevük, az AKCS-államok képviselői esetében az országuk alapján, a kezdőbetűt az ábécé következő betűjére cserélve minden egyes plenáris ülésen.

11. cikk

Hivatalos nyelvek

1.   A Közgyűlés hivatalos nyelvei az angol, a bolgár, a cseh, a dán, az észt, a finn, a francia, a görög, a holland, a lengyel, a lett, a litván, a magyar, a máltai, a német, az olasz, a portugál, a román, a spanyol, a svéd, a szlovák és a szlovén.

Az Európai Parlament szokásos munkahelyein tartott valamennyi ülésre tolmácsolási szolgáltatást kell biztosítani az Európai Parlament ténylegesen jelen levő képviselőinek valamennyi munkanyelvén. Az Európai Parlament szokásos munkahelyein kívül tartott valamennyi ülésre az Európai Parlament elnöksége által 2003. február 10-én elfogadott, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés üléseire vonatkozó szabályzatban (35) található vonatkozó belső szabályoknak megfelelően kell tolmácsolási szolgáltatást biztosítani. Valamennyi ülésen angol és francia nyelvű fordítási szolgáltatást kell biztosítani.

2.   A Közgyűlés által meghozott aktusokat a hivatalos nyelveken nyilvánosságra hozzák. Az előkészítő- és munkadokumentumokat legalább angol és francia nyelven nyilvánosságra hozzák.

12. cikk

Az eljárás nyilvános jellege

A Közgyűlés plenáris ülései nyilvánosak, kivéve, ha erről a Közgyűlés másképpen dönt.

13. cikk

Jegyzőkönyvek

1.   Az egyes ülésekről készített jegyzőkönyvek tartalmazzák a Közgyűlés határozatait és a felszólalók neveit, és a következő ülésen kerülnek kiosztásra.

2.   Az Európai Parlament gondoskodik a jegyzőkönyvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő nyilvánosságra hozataláról, az AKCS-
  titkárság
  pedig annak az általa megfelelőnek ítélt módon történő közzétételéről. A plenáris ülés utolsó ülésének jegyzőkönyvét a következő plenáris ülés kezdetén jóváhagyásra be kell nyújtani, és a helyesbítéseket az Európai Parlament az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az AKCS-
  titkárság
  pedig az
  általa
  megfelelőnek ítélt módon teszi közzé.

14. cikk

A társelnökök nyilatkozatai és sajtóközleményei

1.   A társelnökök – lehetőség szerint az Elnökség tagjaival írásbeli és/vagy egyszerűsített írásbeli eljárás során folytatott konzultációt követően – sürgős közös nyilatkozatokat bocsáthatnak ki az AKCS–EU-partnerségre vonatkozó bármilyen üggyel kapcsolatosan. Ezek a nyilatkozatok már meglévő állásfoglalásokon és nyilatkozatokon alapulnak. Kibocsátásukat követően a társelnökök megtárgyalásuk céljából erről először az Elnökséget tájékoztatják, majd – amint lehetséges – a Közgyűlés valamennyi tagját is.

2.   A sajtóközlemények angol és francia nyelven készülnek, és nem számítanak hivatalos dokumentumnak.

15. cikk

Felszólaláshoz való jog

1.   A Közgyűlés egy képviselője csak akkor szólalhat fel, ha számára a szót az elnök megadja. Az állásfoglalásokban szereplő vagy viták során megnevezett államok képviselőinek jogukban áll válaszolni, a számukra megszabott időkereten belül.

2.   A Közgyűlés vitáin a felszólalási időt az Európai Parlament és az AKCS-államok képviselői között egyenlően kell felosztani. Az elnök javaslatára a Közgyűlés korlátozhatja a felszólalás időtartamát. A képviselők nyilatkozataik kiegészítésére írásbeli észrevételeket tehetnek, amelyek terjedelme nem lehet több 2 000 karakternél. Az írásbeli észrevételeket eredeti nyelvükön kell archiválni.

3.   Az Európai Parlament képviselőinek esetében a szót az úgynevezett d’Hondt-rendszer keretében kell megadni.

4.   Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának tagjai vagy kijelölt meghatalmazottjaik, valamint a 3. cikk (2) bekezdésében felsorolt szervek és intézmények kérésükre felszólalhatnak.

4a.
     
  Az Európai Parlament főtitkára és az AKCS-titkárság főtitkára felszólalhatnak az Elnökség ülésein és a Közgyűlés plenáris ülésein, amennyiben az adott parlamentek azzal megfelelő módon megbízzák őket, és ha erre az ezen ülések és plenáris ülések elnökségét ellátó társelnök felkéri őket
  .

5.   A (6) bekezdés által előírt esetet kivéve a felszólalót csak az elnök, és kizárólag abban az esetben szakíthatja félbe, ha a szólásra megszabott időtartamot túllépte.

6.   Amennyiben egy felszólaló eltér a tárgyától, az elnök figyelmezteti. Ha a felszólaló a figyelmeztetést figyelmen kívül hagyja, az elnök az általa megfelelőnek ítélt időtartamra megvonhatja tőle a szót.

16. cikk

Szavazati jog és a szavazás módjai

1.   A szavazati joggal felruházott minden képviselő egyetlen, másra át nem ruházható szavazattal rendelkezik.

2.   A Közgyűlés rendesen kézfenntartással szavaz. Amennyiben a kézfenntartásos szavazás eredménye bizonytalannak mutatkozik, a Közgyűlés színes kártyák fenntartásával vagy elektronikus szavazórendszerrel szavaz.

3.   A szavazócédulákkal történő, titkos szavazásra akkor van mód, ha erre vonatkozóan a szavazás napján 10 óráig legalább tíz képviselő írásos kérelmet nyújt be.

4.   Egy határozat elfogadásához a Közgyűlés szavazatainak egyszerű többsége szükséges. Ha a szavazás napján 10 óráig legalább öt képviselő név szerinti szavazásra irányuló kérelmet terjeszt elő, akkor az AKCS-államok parlamentjeinek képviselői és az Európai Parlament képviselői házanként külön, és egymást követően szavaznak. Ebben az esetben a szóban forgó szöveg csak akkor tekintendő elfogadottnak, ha azt mind az AKCS-államok parlamentjei képviselőinek, mind pedig az Európai Parlament szavazáson részt vevő képviselőinek többsége megerősíti.

5.   Szavazategyenlőség esetén az állásfoglalás nem kerül elfogadásra. Az ilyen állásfoglalás újbóli szavazásra a Közgyűlés következő plenáris ülése elé terjeszthető.

6.   Amennyiben azt a szavazás napján 10 óráig legalább öt képviselő kérelmezi, a Közgyűlés külön-külön szavaz egy bekezdés vagy egy módosítás szövegének különböző részeiről.

7.   A (3), (4) és (6) bekezdéssel összhangban benyújtott kérelmet előterjesztője a szavazást megelőzően bármikor visszavonhatja.

17. cikk

A szavazás értékelése

A végleges szavazásról bármely képviselő szóbeli értékelést adhat, amely nem haladhatja meg a másfél percet, illetve írásbeli értékelést készíthet, amelynek terjedelme nem lehet több 200 szónál. Az írásbeli értékeléseket eredeti nyelvükön kell archiválni.

18. cikk

A Közgyűlés állásfoglalásai

1.   A Közgyűlés szavaz az állandó bizottságok által a 7. cikknek megfelelően előterjesztett jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról.

2.   A Közgyűlés ugyancsak szavaz a 7. cikknek megfelelően a sürgős ügyekben tett állásfoglalási indítványokról.

3.   Adott esetben az elnök felkéri az egyazon sürgős ügyekben benyújtott állásfoglalási indítványok szerzőit egy kompromisszumos állásfoglalási indítvány kidolgozására. A vitát követően valamennyi állásfoglalási indítványt, valamint az ezekhez kapcsolódó módosító javaslatokat a Közgyűlés elé bocsátják szavazásra. Amint egy kompromisszumos állásfoglalási indítvány elfogadásra került, az ugyanazon tárgyban benyújtott egyéb állásfoglalási indítványok érvényüket veszítik.

4.   A Közgyűlés által elfogadott állásfoglalásokat eljuttatják az Európai Bizottsághoz, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsához és valamennyi érdekelt félhez. Az Európai Bizottság és az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a Közgyűlés következő plenáris ülése számára jelentést készít az elfogadott állásfoglalásokkal kapcsolatos további teendőkről.

19. cikk

Módosítások

1.   Módosítást az AKCS-államok szavazati joggal rendelkező egy képviselője, egy képviselőcsoport vagy tíz képviselő nyújthat be. A módosítást írásban, a módosítandó szöveghez igazodó formában kell benyújtani. Ezen elbírálási szempontok alapján az elnök dönt a módosítás elfogadhatóságáról.

2.   A módosítások benyújtási határidejét a plenáris ülés kezdetén jelentik be.

3.   A szavazás során a módosítások elsőbbséget élveznek a szöveg előtt, amelyre vonatkoznak.

4.   Amennyiben egyazon tárgyra legalább két módosítás vonatkozik, akkor először azt bocsátják szavazásra, amelyik tartalmi vonatkozásában inkább eltér a vitatott szövegtől. Csak a tárgyi tévedéseket vagy nyelvi hibákat kiigazító szóbeli módosítások vehetők figyelembe. Minden egyéb szóbeli módosítás a Közgyűlés belátására tartozik. Nem vehető figyelembe az a szóbeli módosítás, amellyel szemben legalább tíz képviselőnek ellenvetése van, és azt felállva jelzi.

20. cikk

Írásbeli választ igénylő kérdések

1.   A Közgyűlés bármely képviselője feltehet írásbeli választ igénylő kérdéseket az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság számára.

2.   A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnökséghez. Ha az Elnökség a kérdéseket elfogadhatónak ítéli, az adott esettől függően továbbítja azokat az AKCS–EU Miniszterek Tanácsához vagy a Bizottsághoz. Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság felkérést kap, hogy a kérdés megküldésétől számított két hónapon belül adja meg írásos válaszát.

3.   A megválaszolt kérdéseket a hozzájuk tartozó válaszokkal együtt nyilvánosságra hozzák, az Európai Parlament az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az AKCS-államok pedig az általuk megfelelőnek ítélt módon.

4.   Az előírt határidőn belül meg nem válaszolt kérdéseket ugyanezen feltételek mellett nyilvánosságra hozzák, annak a ténynek a feltüntetésével, hogy nyilvánosságra hozataluk időpontjáig azokra válasz nem érkezett.

21. cikk

Kérdések órája

1.   Minden plenáris ülésen sor kerül az AKCS–EU Miniszterek Tanácsához és az Európai Bizottsághoz intézett kérdések órájára, amelynek időpontját az Elnökség határozza meg oly módon, hogy biztosított legyen a nevezett két intézmény legmagasabb szinten történő képviselete.

2.   A Közgyűlés bármely képviselője feltehet egy kérdést az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság számára. A több képviselő által aláírt kérdések esetében az egyiküket kérik fel a kérdés feltételére.

3.   A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnökséghez, az Elnökség által megszabott határidőn belül.

4.   Sürgős esetben – és a kérdés címzett intézményének beleegyezésével – a társelnökök vagy az Elnökség a kérdés napirendre tűzése mellett dönthet még abban az esetben is, ha az Elnökség által megszabott határidők lejártak.

5.   A kérdések elfogadhatóságáról a Közgyűlés társelnökei határoznak, a partnerségi megállapodás által megszabott formai és tartalmi feltételek alapján. A napirendbe az érintett intézménnyel való megvitatás céljával már felvett ügyekre vonatkozó kérdéseket elfogadhatatlannak kell nyilvánítani. Az elfogadhatónak minősített kérdéseket meg kell küldeni az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság számára. A megválaszolandó kérdések sorrendjét a társelnökök határozzák meg. A kérdést feltevő képviselőt haladéktalanul tájékoztatják döntésükről.

6.   A kérdések terjedelme nem haladhatja meg a 100 szót. A kérdést kérdés és nem kijelentés formájában kell megfogalmazni.

7.   A Közgyűlés plenáris ülésenként meghatározott időt szentel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa és az Európai Bizottság számára feltett kérdésekre. Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdésekre írásbeli választ kell adni, kivéve, ha a kérdést feltett képviselő a kérdést visszavonja.

8.   A kérdés csak akkor kerül megválaszolásra, ha a kérdést feltett képviselő jelen van, illetve a társelnököket a kérdések órájának megnyitását megelőzően írásban tájékoztatta távollétéről, megadva helyettesítőjének nevét.

9.   Ha sem a kérdést feltevő képviselő, sem helyettesítője nincsen jelen, akkor a kérdésre írásban válaszolnak.

10.   Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság előzőleg írásban válaszol a kérdésekre. A kérdést feltevő képviselő – ha jelen van saját maga, illetve helyettesítője révén, ha a társelnököket a kérdések órájának megnyitását megelőzően írásban tájékoztatta távollétéről, megadva helyettesítőjének nevét – rövid kiegészítő kérdést tehet fel. Az elnök elutasíthat minden olyan kérdést, amely nem kapcsolódik az eredetileg feltett kérdéshez. Ha az idő engedi, más kérdéseket is fel lehet tenni az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság számára a „catch the eye” (jelentkezés alapján történő szólítás) eljárásnak megfelelően.

11.   Amennyiben a Közgyűlés legalább tíz képviselője azt kérelmezi, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság válaszadását követően vita kezdeményezhető. E vita időtartamát az elnök határozza meg.

22. cikk

Jelentés a partnerségi megállapodás AKCS–EU Miniszterek Tanácsa általi végrehajtásáról

A partnerségi megállapodás AKCS–EU Miniszterek Tanácsa általi végrehajtásáról szóló jelentést – amely kitér a Közgyűlés által elfogadott állásfoglalások és ajánlások alapján meghozott intézkedésekre is – valamennyi hivatalos nyelven ki kell nyomtatni és ki kell osztani a Közgyűlés éves vitájára.

23. cikk

A partnerségi megállapodás végrehajtásának ellenőrzése

A 6. cikkben említett regionális jelentések sérelme nélkül egy adott régióra vonatkozóan, illetve a partnerségi megállapodás végrehajtásával összefüggő bármely egyéb kérdésben az Elnökség javaslatára a Közgyűlés kinevezhet egy-egy AKCS és uniós jelentéstevőt jelentés kidolgozása céljából.

24. cikk

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa véleményének kikérése

1.   Amennyiben a Közgyűlés véleményét kérik az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa egy határozatáról, határozattervezetéről, állásfoglalás-tervezetéről, ajánlástervezetéről vagy véleménytervezetéről, az erre irányuló kérelmet az Elnökséghez kell benyújtani, és a kérdést az Elnökség egy ajánlás kíséretében a Közgyűlés elé terjeszti.

2.   Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által sürgősnek nyilvánított esetben az Elnökség végleges határozatot hozhat.

25. cikk

Parlamenti bizottságok

1.   A Közgyűlés három állandó bizottságot (36) hoz létre, amelyek feladatai – a partnerségi megállapodás végrehajtásának keretében – a következők:

| — | a demokratikus folyamat előmozdítása párbeszéd és egyeztetés útján; |
| --- | --- |

—

a demokratikus folyamat előmozdítása párbeszéd és egyeztetés útján;

| — | gazdasági, pénzügyi, kereskedelmi kérdések, és az Európai Fejlesztési Alap működtetése; |
| --- | --- |

—

gazdasági, pénzügyi, kereskedelmi kérdések, és az Európai Fejlesztési Alap működtetése;

| — | szociális és környezetvédelmi kérdések. |
| --- | --- |

—

szociális és környezetvédelmi kérdések.

2.   A Közgyűlés általános működését véve mintául, az állandó bizottságok az 1. cikknek megfelelően a Közgyűlés képviselőiből állnak, és szigorúan paritásos módon működnek.

3.   Az állandó bizottságok önálló szabályzattal rendelkeznek, amelyet a Közgyűlés az Elnökség javaslata alapján fogad el.

26. cikk

Ideiglenes ügyvivő bizottságok

1.   A Közgyűlés javaslatára az Elnökség – bizonyos számú – ideiglenes ügyvivő bizottságot állíthat fel, a partnerségi megállapodással összefüggő különleges ügyekben, illetve a megállapodás hatálya alá eső tárgyakban. Ilyen típusú bizottságból egy időben kettőnél több nem tevékenykedhet. Az ügyvivő bizottságoknak legfeljebb egy éven belül be kell fejezniük munkájukat.

2.   Az ideiglenes ügyvivő bizottságok feladatait, összetételét és mandátumát az Elnökség határozza meg.

27. cikk

Műhelymegbeszélések

1.   A Közgyűlés arra törekszik, hogy az Európai Unió és az AKCS-államok népei minél inkább megértsék egymást, és a közvélemény fogékonyabb legyen a fejlődés kérdései iránt, ezért rendszeres jelleggel műhelymegbeszéléseket szervez mind az Európai Unióban, mind az AKCS-államokban.

2.   A műhelymegbeszélések megszervezése az Elnökség irányításával történik, és céljuk olyan személyek meghívása, akik képesek a Közgyűlést tájékoztatni az aggodalomra okot adó politikai, gazdasági, szociális és kulturális tényállásokról.

3.   A Közgyűlés valamennyi plenáris ülésének megkezdése előtti napon legfeljebb három műhelymegbeszélést kell rendezni. A plenáris ülésen minden előadó rövid szóbeli beszámolót tart, amelyet lehetőleg vita követ.

28. cikk

Kiküldetések és küldöttségek

1.   Az Elnökség tényfeltáró küldöttségeket indíthat az AKCS-államokba, az Európai Unió tagállamaiba vagy nemzetközi szervezetek mellé, a költségvetési keret tiszteletben tartásával. Az Elnökség vagy a Közgyűlés az érintett államok meghívására közös küldöttségeket küldhet elnök- vagy önkormányzati választások megfigyelése céljával is, amennyiben biztosított a küldöttség tagjainak személyi biztonsága, és az Európai Parlament képviselői esetében a kiküldetés összeegyeztethető az Európai Parlament belső szabályaival. Az Elnökség a 29. cikk által előírt szoros együttműködés keretében ugyancsak delegációkat küldhet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és szociális partnerei által megtartott ülésekre, még ha azokra nem Brüsszelben kerül is sor.

Jelentést kell benyújtani az Elnökségnek és a Közgyűlés következő plenáris ülésének. A jelentésben tett ajánlásokról konkrét utólagos értékelés készül az Elnökség következő ülésén.

2.   A társelnökök vagy alelnökeik részt vehetnek magas szintű találkozókon vagy nemzetközi parlamenti szervek ülésein, amennyiben felkérést kapnak arra, hogy ilyen találkozókon hivatalos minőségükben a Közgyűlést egyedül vagy együtt képviseljék. Az ilyen kiküldetések során a Közgyűlés teljes egészét képviselni kell, és a vonatkozó tevékenységeknek az AKCS–EU közös érdekeit kell szolgálniuk.

29. cikk

Párbeszéd a civil társadalommal

A Közgyűlés gondoskodik arról, hogy az AKCS-államok és az Európai Unió rendszeres kapcsolatokat tartson fenn és konzultációt folytasson az AKCS–EU gazdasági és szociális köreinek képviselőivel, valamint a civil társadalom egyéb képviselőivel, és megismerje véleményüket a partnerségi megállapodás céljainak megvalósulására vonatkozóan. A civil társadalom ezen képviselőinek lehetőségük van a regionális üléseken, valamint az állandó bizottságok ülésein, továbbá a szemináriumok munkájában történő részvételre. Az Elnökség minden esetben külön-külön megvizsgálja a meghívások alapját képező feltételeket.

30. cikk

Tiszteletbeli elnök

A Közgyűlés az Elnökség javaslatára és kivételes jelleggel megadhatja egy volt társelnökének a „tiszteletbeli elnök” címet. Ez a megkülönböztetés a Közgyűlés elismerését tolmácsolja a szóban forgó személy számára, a társelnöki tisztségének gyakorlása során a Közgyűlésért tett kimagasló szolgálatainak elismeréséül.

31. cikk

Titkárság

Az Európai Parlament főtitkára és az AKCS-titkárság főtitkára meghoz minden szükséges intézkedést a Közgyűlés támogatása és megfelelően végzett munkájának biztosítása érdekében.
  A főtitkárok saját tikárságaikról vezető tisztviselőt jelölhetnek ki, aki a Közgyűlés társfőtitkáraként képviseli őket.
  A főtitkárok az Elnökségnek tartoznak felelősséggel.

32. cikk

Pénzügyi szabályzat

A Közgyűlés az Elnökség javaslatai alapján határozza meg pénzügyi szabályzatát.

33. cikk

Az eljárási szabályzat értelmezése

A jelen eljárási szabályzat értelmezésére vonatkozó kérdésekben az elnök, illetve az ő felkérésére az Elnökség dönt.

34. cikk

Ügyrendi javaslat

1.   Bármely képviselő felszólalhat az eljárási szabályzatra hivatkozva, illetve ügyrendi kifogás tárgyában. Ebben az esetben soron kívül megkapja a szót. Ilyen esetben a képviselő elsőbbségi felszólalási joggal rendelkezik, és legfeljebb két perc áll rendelkezésére, hogy előterjessze álláspontját az ügyrendi kérdésről vagy az eljárási indítványról.

2.   Ha egy másik képviselő az indítvánnyal szemben kíván felszólalni, az elnök legfeljebb kétperces felszólalásra megadja neki a szót.

3.   Ugyanezen tárgyban több felszólaló nem kap szót.

4.   Az elnök közli az ügyrendi javaslatra vagy eljárási indítványra vonatkozó határozatát. Előzetesen meghallgathatja az Elnökség véleményét.

35. cikk

Az eljárási szabályzat felülvizsgálata

1.   Az eljárási szabályzat bármely módosításáról a Közgyűlés határoz, az Elnökség javaslata alapján, a Politikai Ügyek Bizottságával folytatott konzultációt követően.

2.   A javasolt módosításokat csak abban az esetben fogadják el, ha a Közgyűlés mindkét képviselői csoportjában megkapták a szavazatok többségét.

3.   Hacsak a szavazás időpontjában mást nem írnak elő, a jelen eljárási szabályzat módosításai az elfogadásukat követő plenáris ülés első napján lépnek hatályba.

I. MELLÉKLET

Az állandó bizottságok illetékessége, feladatai, összetétele és eljárásai

1. cikk

Három parlamenti állandó bizottság létezik, ezek jogkörei és felelősségi köre a következők:

| I. | POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

  Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:






  1. | politikai párbeszéd (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikke), fejlesztés és intézményi kérdések; |
| --- | --- | --- |

I.

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:

1.

politikai párbeszéd (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikke), fejlesztés és intézményi kérdések;

| 2. | emberi jogok tiszteletben tartása és érvényesítésének előmozdítása, demokrácia és jó kormányzás (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikke); |
| --- | --- |

2.

emberi jogok tiszteletben tartása és érvényesítésének előmozdítása, demokrácia és jó kormányzás (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikke);

| 3. | béketeremtő politikák, konfliktusok megelőzése és megoldása (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 11. cikke); |
| --- | --- |

3.

béketeremtő politikák, konfliktusok megelőzése és megoldása (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 11. cikke);

| 4. | migráció (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 13. cikke); |
| --- | --- |

4.

migráció (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 13. cikke);

| 5. | a Közgyűlés kapcsolatai az e téren tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

5.

a Közgyűlés kapcsolatai az e téren tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel.

A bizottság feladata a tényfeltáró küldöttségek megszervezése, ideértve a választások megfigyelése céljából kiküldötteket is, a Közgyűlés eljárási szabályzata 28. cikkének megfelelően.

| II. | GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

  Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:






  1. | a gazdasági fejlesztés és a kereskedelmi együttműködés, valamint a fejlesztés és a partnerkapcsolatok lehetőségeinek megerősítése; |
| --- | --- | --- |

II.

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:

1.

a gazdasági fejlesztés és a kereskedelmi együttműködés, valamint a fejlesztés és a partnerkapcsolatok lehetőségeinek megerősítése;

| 2. | makrogazdasági és strukturális reformok, gazdasági ágazatfejlesztés és idegenforgalom (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 22–24. cikke); |
| --- | --- |

2.

makrogazdasági és strukturális reformok, gazdasági ágazatfejlesztés és idegenforgalom (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 22–24. cikke);

| 3. | új AKCS–EU kereskedelmi egyezmények, az AKCS-államok piacra jutási lehetőségei és fokozatos beilleszkedésük a világ gazdaságába (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 34–37. cikke); |
| --- | --- |

3.

új AKCS–EU kereskedelmi egyezmények, az AKCS-államok piacra jutási lehetőségei és fokozatos beilleszkedésük a világ gazdaságába (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 34–37. cikke);

| 4. | kereskedelmi és munkaügyi előírások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 50. cikke); |
| --- | --- |

4.

kereskedelmi és munkaügyi előírások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 50. cikke);

| 5. | vidékfejlesztés, halászat és az élelmiszer-biztonság (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 53. és 54. cikke); |
| --- | --- |

5.

vidékfejlesztés, halászat és az élelmiszer-biztonság (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 53. és 54. cikke);

| 6. | a fejlesztés finanszírozása terén folytatott együttműködést érintő minden kérdés, ideértve az Európai Fejlesztési Alap működésének figyelemmel kísérését is. |
| --- | --- |

6.

a fejlesztés finanszírozása terén folytatott együttműködést érintő minden kérdés, ideértve az Európai Fejlesztési Alap működésének figyelemmel kísérését is.

| III. | SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

  Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:






  1. | szociális fejlesztés és emberi erőforrások fejlesztése; |
| --- | --- | --- |

III.

SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:

1.

szociális fejlesztés és emberi erőforrások fejlesztése;

| 2. | szociális infrastruktúra és szolgáltatások, ideértve az egészségügy és az oktatás kérdéseit is (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 25. cikke); |
| --- | --- |

2.

szociális infrastruktúra és szolgáltatások, ideértve az egészségügy és az oktatás kérdéseit is (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 25. cikke);

| 3. | fiatalokkal és kultúrával kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 26. és 27. cikke); |
| --- | --- |

3.

fiatalokkal és kultúrával kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 26. és 27. cikke);

| 4. | nemekkel kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 31. cikke); |
| --- | --- |

4.

nemekkel kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 31. cikke);

| 5. | környezet és természeti erőforrások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 32. cikke). |
| --- | --- |

5.

környezet és természeti erőforrások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 32. cikke).

2. cikk

1.   A Közgyűlés minden képviselőjének joga van arra, hogy az állandó bizottságok egyikének tagja lehessen.

2.   A bizottságok 52 tagúak, és összetételükben egyenlő arányban szerepelnek az Európai Parlament és az AKCS-államok parlamentjeinek képviselői. Amennyiben az AKCS-államok száma nő, az állandó bizottság tagjainak száma is ennek arányában nő.

3.   A bizottságok ülésein az Elnökség vagy a bizottság meghívására részt vehetnek a bizottság tagjai közé nem tartozó képviselők is, tanácsadói minőségben, vagy ha a vita az ő államukról vagy régiójukról folyik.

4.   Azok a küldöttek, akik államukban nem parlamenti képviselők, csak akkor vehetnek részt, ha a vita az ő államukról folyik; szavazati joggal azonban ebben az esetben sem rendelkeznek.

5.   Hacsak egy bizottság másképpen nem határoz, minden állandó bizottsági ülés nyilvános.

3. cikk

1.   A bizottságok összetételének a lehető legnagyobb mértékben tükröznie kell a Közgyűlés összetételét.

2.   A bizottságok Bizottsági Elnökséget választanak a tagjaik közül, egyéves időtartamra.

3.   A Bizottsági Elnökség két társelnökből (az Európai Parlament képviselőjéből és az AKCS-államok képviselőjéből), valamint négy társalelnökből (az Európai Parlament két képviselőjéből és az AKCS-államok két képviselőjéből) áll.

4.   A bizottságok elnöki feladatait az Európai Parlament egy képviselője és egy AKCS-állam parlamenti képviselője együttesen látja el.

5.   A bizottságok előadókat nevezhetnek ki az illetékességükbe tartozó különleges ügyek megvizsgálására és a Közgyűlés elé terjesztendő jelentés előkészítésére, az Elnökség előzetes felhatalmazásával, az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően.

A jelentésekben szereplő állásfoglalási indítványokat indoklással lehet ellátni, amelynek terjedelme nem haladhatja meg a négy oldalt.

6.   Az állandó bizottságok egyéb napirendi pontokat is megvizsgálhatnak – jelentéskészítési kötelezettség nélkül –, és írásban értesítik az Elnökséget a szóban forgó pontok megvizsgálásának megtörténtéről.

7.   A bizottságok, különösen meghallgatások útján, hozzájárulnak a nem állami szereplőkkel folytatott párbeszédhez is, a partnerségi megállapodás 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

8.   A bizottságok tevékenységükről a Közgyűlésnek tesznek jelentést.

4. cikk

1.   A bizottságokat a társelnökeik hívják össze évente legfeljebb négy ülésre, amelyből kettő a Közgyűlés plenáris ülésszakára esik.

2.   A bizottságban való megvitatás céljából bármelyik képviselő módosítást terjeszthet elő. Ami az eljárást illeti, a Közgyűlés eljárási szabályzatának 3. cikke (egyéb intézmények jelenléte), 4. cikke (megfigyelők), 8. cikke (határozatképesség), 9. cikke (az ülések elnöksége), 16. cikke (szavazati jog és a szavazás módjai) és 29. cikke (konzultációk a civil társadalommal) mutatis mutandis alkalmazandók a bizottság üléseire.

II. MELLÉKLET

A szövegek terjedelme

A fordítás és sokszorosítás céljából benyújtott szövegek maximális terjedelme a következő:

| — | Indokolás, előkészítő munkadokumentumok, valamint a tényfeltáró küldöttségekről készült beszámolók: hat oldal |
| --- | --- |

—

Indokolás, előkészítő munkadokumentumok, valamint a tényfeltáró küldöttségekről készült beszámolók: hat oldal

| — | A jelentésekben szereplő állásfoglalási indítványok, valamint sürgős témák: négy oldal, preambulumbekezdésekkel együtt, de bevezető hivatkozások nélkül |
| --- | --- |

—

A jelentésekben szereplő állásfoglalási indítványok, valamint sürgős témák: négy oldal, preambulumbekezdésekkel együtt, de bevezető hivatkozások nélkül

Egy oldal alatt 1 500 nyomtatott karaktert tartalmazó szöveg értendő, szóközök nélkül.

Ez a melléklet az Elnökség egyszerű határozatával módosítható.

III. MELLÉKLET

Politikai csoportok ülései

Az Európai Parlament képviselőcsoportjai, valamint az Európai Parlament és az AKCS-államok parlamentjeinek képviselői politikai elkötelezettségüknek megfelelően ülést tarthatnak a Közgyűlés plenáris ülései alkalmával, de nem a plenáris ülésekkel egy időben. Ezekre az ülésekre tolmácsolási szolgáltatást kell biztosítani.

IV. MELLÉKLET

Az Európai Parlament tolmácsolási és fordítási szolgáltatásokra vonatkozó szabályai (a jelen eljárási szabályzat 11. cikke)

Tolmácsolási és fordítási szolgáltatások (37)

| a) | Minden, az Európai Parlament szokásos munkahelyein rendezett ülésen:






  i. | a Közgyűlésen ténylegesen jelen lévő európai képviselőknek minden munkanyelvére tolmácsolást kell biztosítani; |
| --- | --- | --- |

a)

Minden, az Európai Parlament szokásos munkahelyein rendezett ülésen:

i.

a Közgyűlésen ténylegesen jelen lévő európai képviselőknek minden munkanyelvére tolmácsolást kell biztosítani;

| ii. | ezen alpont értelmében a tényleges jelenlét az adott ülésszak valamennyi ülésén, valamint az érintett képviselők esetében az Elnökség és az állandó bizottságok ülésein való részvételt jelenti; |
| --- | --- |

ii.

ezen alpont értelmében a tényleges jelenlét az adott ülésszak valamennyi ülésén, valamint az érintett képviselők esetében az Elnökség és az állandó bizottságok ülésein való részvételt jelenti;

| iii. | az ülés folyamán gondoskodni kell a dokumentumok francia és angol nyelvre történő fordításáról. |
| --- | --- |

iii.

az ülés folyamán gondoskodni kell a dokumentumok francia és angol nyelvre történő fordításáról.

| b) | Minden, nem az Európai Parlament szokásos munkahelyein rendezett ülésen:






  i. | általános szabályként az AKCS Közös Parlamenti Közgyűlés ülésein a tolmácsolás angol, francia, német, spanyol, olasz és portugál nyelven áll rendelkezésre; kivételes körülmények között, bizonyos ülések alkalmával egyéb nyelvek is megfontolás tárgyát képezhetik (pl. a Tanács hivatalban lévő elnökségének nyelve);
  Amennyiben egy adott ülés előtt két héttel megállapításra kerül, hogy a fent említett nyelvek valamelyikét kevesebb, mint három résztvevő használja, az adott nyelv(ek)re nem történik tolmácsolás.
  A részvételt a következő módokon kell megerősíteni:






  — | az Európai Unión kívüli ülések esetében az Európai Parlament hivatalos utazási irodája által elvégzett repülőjegy-foglalás révén, illetve |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Minden, nem az Európai Parlament szokásos munkahelyein rendezett ülésen:

i.

általános szabályként az AKCS Közös Parlamenti Közgyűlés ülésein a tolmácsolás angol, francia, német, spanyol, olasz és portugál nyelven áll rendelkezésre; kivételes körülmények között, bizonyos ülések alkalmával egyéb nyelvek is megfontolás tárgyát képezhetik (pl. a Tanács hivatalban lévő elnökségének nyelve);

Amennyiben egy adott ülés előtt két héttel megállapításra kerül, hogy a fent említett nyelvek valamelyikét kevesebb, mint három résztvevő használja, az adott nyelv(ek)re nem történik tolmácsolás.

A részvételt a következő módokon kell megerősíteni:

—

az Európai Unión kívüli ülések esetében az Európai Parlament hivatalos utazási irodája által elvégzett repülőjegy-foglalás révén, illetve

| — | az Európai Unión belüli ülések esetében a képviselőcsoportok által az európai társtitkárság számára eljuttatott listák alapján, jegyfoglalás és/vagy hotelszoba-foglalás révén; |
| --- | --- |

—

az Európai Unión belüli ülések esetében a képviselőcsoportok által az európai társtitkárság számára eljuttatott listák alapján, jegyfoglalás és/vagy hotelszoba-foglalás révén;

| ii. | amennyiben egy adott ülés már megkezdődött, a tervezett nyelveken akkor is folytatódik a tolmácsolás, ha az ülésen kevesebb, mint három olyan képviselő marad jelen, aki az adott nyelvet használja; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben egy adott ülés már megkezdődött, a tervezett nyelveken akkor is folytatódik a tolmácsolás, ha az ülésen kevesebb, mint három olyan képviselő marad jelen, aki az adott nyelvet használja;

| iii. | ha az i. albekezdés előírásainak alkalmazása alapján a vendéglátó ország nyelve nem képezi részét a KPK-ülés tolmácsolási nyelvi profiljának, kiegészítésképpen e nyelvből biztosítható aktív és passzív tolmácsolás, amennyiben ez a nyelv a Közösség nyelve; |
| --- | --- |

iii.

ha az i. albekezdés előírásainak alkalmazása alapján a vendéglátó ország nyelve nem képezi részét a KPK-ülés tolmácsolási nyelvi profiljának, kiegészítésképpen e nyelvből biztosítható aktív és passzív tolmácsolás, amennyiben ez a nyelv a Közösség nyelve;

| iv. | az ülés folyamán gondoskodni kell a dokumentumok francia és angol nyelvre történő fordításáról. |
| --- | --- |

iv.

az ülés folyamán gondoskodni kell a dokumentumok francia és angol nyelvre történő fordításáról.

AZ AKCS–EU KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS VÁLASZTÁSI MEGFIGYELŐ KÜLDÖTTSÉGEKBEN RÉSZT VEVŐ KÉPVISELŐINEK MAGATARTÁSI KÓDEXE

Bevezetés

A nemzetközi választási megfigyelés világszerte elfogadott gyakorlat. A megfigyeléseket kormányközi és nemzetközi nem kormányzati szervezetek és egyesületek végzik azért, hogy pártatlan és pontos értékelést nyújtsanak a választási folyamatok jellegéről a választást rendező ország lakosai és a nemzetközi közösség érdekében.

Amikor az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelésben vesz részt, küldöttségét integrálni kell egy olyan, elismert partnerek által szervezett hosszú távú megfigyelő küldöttségbe, mint az EU választási megfigyelő küldöttsége, vagy az EBESZ/ODIHR és más szervezetek küldöttségei.

E magatartási kódex meghatározza, hogy az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésen belül milyen általános elveket kell követni a választási megfigyelő küldöttségek tevékenysége során. A kódex kiegészíti a nemzetközi választási megfigyelők mellékelt magatartási kódexét.

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelési küldöttségeibe kinevezett képviselőknek a küldöttségben való részvételük előfeltételeként el kell fogadniuk és be kell tartaniuk az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés jelen magatartási kódexét.

Általános elvek

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés képviselőire nézve kötelező a nemzetközi választási megfigyelők magatartási kódexe, amely a következő általános magatartási szabályokat írja elő:

| — | A szuverenitás és a nemzetközi emberi jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

—

A szuverenitás és a nemzetközi emberi jogok tiszteletben tartása;

| — | Az ország törvényeinek és a választási szervek hatáskörének tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

—

Az ország törvényeinek és a választási szervek hatáskörének tiszteletben tartása;

| — | Mindvégig szigorú politikai pártatlanság tanúsítása; |
| --- | --- |

—

Mindvégig szigorú politikai pártatlanság tanúsítása;

| — | A nemzetközi választási megfigyelő küldöttség integritásának tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

—

A nemzetközi választási megfigyelő küldöttség integritásának tiszteletben tartása;

| — | A választási eljárás akadályozásának tilalma; |
| --- | --- |

—

A választási eljárás akadályozásának tilalma;

| — | A személyazonosság megfelelő igazolása; |
| --- | --- |

—

A személyazonosság megfelelő igazolása;

| — | Pontosság a megfigyelések során, professzionalizmus a következtetések levonásakor; |
| --- | --- |

—

Pontosság a megfigyelések során, professzionalizmus a következtetések levonásakor;

| — | Tartózkodás a nyilvánosság és a média előtt tett észrevételektől a küldöttség nyilatkozatát megelőzően; |
| --- | --- |

—

Tartózkodás a nyilvánosság és a média előtt tett észrevételektől a küldöttség nyilatkozatát megelőzően;

| — | Együttműködés más választási megfigyelőkkel; |
| --- | --- |

—

Együttműködés más választási megfigyelőkkel;

| — | Megfelelő személyes magatartás tanúsítása. |
| --- | --- |

—

Megfelelő személyes magatartás tanúsítása.

Nevezetesen:

| 1. | A képviselők a küldöttség valamennyi tevékenysége során megőrzik teljes politikai pártatlanságukat. |
| --- | --- |

1.

A képviselők a küldöttség valamennyi tevékenysége során megőrzik teljes politikai pártatlanságukat.

| 2. | A képviselők maradéktalanul részt vesznek a küldöttség minden munkájában az első eligazítástól a záró sajtótájékoztatóig.






  — | Mielőtt a küldöttség megkezdené munkáját, előkészítő ülésekre kerül sor a helyszínen, amelyeken a küldöttség összes tagjának részt kell vennie. |
| --- | --- | --- |

2.

A képviselők maradéktalanul részt vesznek a küldöttség minden munkájában az első eligazítástól a záró sajtótájékoztatóig.

—

Mielőtt a küldöttség megkezdené munkáját, előkészítő ülésekre kerül sor a helyszínen, amelyeken a küldöttség összes tagjának részt kell vennie.

| — | A KPK küldöttségének három vagy négy nappal a választás előtt meg kell érkeznie az adott országba, és legkorábban a választást követő napon utazhat el onnan. |
| --- | --- |

—

A KPK küldöttségének három vagy négy nappal a választás előtt meg kell érkeznie az adott országba, és legkorábban a választást követő napon utazhat el onnan.

| — | A küldöttség tevékenysége az első eligazítástól a záró sajtótájékoztatóig tart. A KPK küldöttségének társelnökei vagy egy megbízott tagja minden esetben részt vesz a záró sajtótájékoztatón. |
| --- | --- |

—

A küldöttség tevékenysége az első eligazítástól a záró sajtótájékoztatóig tart. A KPK küldöttségének társelnökei vagy egy megbízott tagja minden esetben részt vesz a záró sajtótájékoztatón.

| — | A KPK küldöttsége tagjainak a jóváhagyott programot kell követniük (beleértve az eligazításokat, a megbeszéléseket és a szervezett találkozókat). |
| --- | --- |

—

A KPK küldöttsége tagjainak a jóváhagyott programot kell követniük (beleértve az eligazításokat, a megbeszéléseket és a szervezett találkozókat).

| — | Azon képviselők, akik választási megfigyelő küldöttségi részvételt terveznek, gondoskodnak róla, hogy a szavazás esetleges második fordulóján is rendelkezésre tudjanak állni. |
| --- | --- |

—

Azon képviselők, akik választási megfigyelő küldöttségi részvételt terveznek, gondoskodnak róla, hogy a szavazás esetleges második fordulóján is rendelkezésre tudjanak állni.

| 3. | Csak képviselők jogosultak a választási megfigyelő küldöttségben való részvételre, akiket az európai parlamenti és az AKCS-csoport titkárságának személyzete kísér. Más személy nem lehet tagja a küldöttségeknek és nem kísérheti el azokat. |
| --- | --- |

3.

Csak képviselők jogosultak a választási megfigyelő küldöttségben való részvételre, akiket az európai parlamenti és az AKCS-csoport titkárságának személyzete kísér. Más személy nem lehet tagja a küldöttségeknek és nem kísérheti el azokat.

| 4. | A választási megfigyelő küldöttségben első alkalommal részt vevő képviselőknek részt kell venniük egy, a választási megfigyelő küldöttségekkel kapcsolatos tájékoztatón. |
| --- | --- |

4.

A választási megfigyelő küldöttségben első alkalommal részt vevő képviselőknek részt kell venniük egy, a választási megfigyelő küldöttségekkel kapcsolatos tájékoztatón.

| 5. | A tagok aktív szerepet vállalnak magán a választás napján, meglátogatják a választóhelyiségeket és megfigyelik azok megnyitását és bezárását, a szavazás menetét és a szavazatszámlálást. |
| --- | --- |

5.

A tagok aktív szerepet vállalnak magán a választás napján, meglátogatják a választóhelyiségeket és megfigyelik azok megnyitását és bezárását, a szavazás menetét és a szavazatszámlálást.

| 6. | A tagok elmagyarázhatják a választási megfigyelő küldöttség és az általa végzett tevékenység jellegét. Minden egyéb, a választási megfigyelési küldöttséghez kapcsolódó ügyben a közös sajtótájékoztatót megelőzően tartózkodnak észrevételeik nyilvánosság vagy média előtti közzétételétől, és a média képviselőit vagy egyéb érdeklődőket az alábbi fórumokhoz irányítják:






  — | a választás napját követően rövid időn belül, a nemzetközi választási megfigyelő küldöttséggel közösen tartott sajtótájékoztató; |
| --- | --- | --- |

6.

A tagok elmagyarázhatják a választási megfigyelő küldöttség és az általa végzett tevékenység jellegét. Minden egyéb, a választási megfigyelési küldöttséghez kapcsolódó ügyben a közös sajtótájékoztatót megelőzően tartózkodnak észrevételeik nyilvánosság vagy média előtti közzétételétől, és a média képviselőit vagy egyéb érdeklődőket az alábbi fórumokhoz irányítják:

—

a választás napját követően rövid időn belül, a nemzetközi választási megfigyelő küldöttséggel közösen tartott sajtótájékoztató;

| — | a nemzetközi választási megfigyelő küldöttség főmegfigyelője; |
| --- | --- |

—

a nemzetközi választási megfigyelő küldöttség főmegfigyelője;

| — | az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségének társelnökei. |
| --- | --- |

—

az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés választási megfigyelő küldöttségének társelnökei.

A MAGATARTÁSI KÓDEX MEGSÉRTÉSE ESETÉN ALKALMAZANDÓ RENDELKEZÉSEK

A magatartási kódex súlyos megsértése esetében

| — | a KPK küldöttségének társelnökeinek jogában áll kizárni az érintett képviselőt a küldöttségből; |
| --- | --- |

—

a KPK küldöttségének társelnökeinek jogában áll kizárni az érintett képviselőt a küldöttségből;

| — | a küldöttség parlamentenként külön szavazva, a szavazatok többségével megvonhatja a küldöttség valamely társelnökének megbízatását, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az súlyos kötelezettségszegést követett el; |
| --- | --- |

—

a küldöttség parlamentenként külön szavazva, a szavazatok többségével megvonhatja a küldöttség valamely társelnökének megbízatását, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az súlyos kötelezettségszegést követett el;

| — | értesíteni kell a KPK társelnökeit, akik ezt követően európai parlamenti képviselő esetén értesítik az érintett képviselőcsoport elnökét (vagy független képviselő esetén az Elnökséget), AKCS-állam parlamenti képviselője esetén pedig az adott állam parlamentjének elnökét. |
| --- | --- |

—

értesíteni kell a KPK társelnökeit, akik ezt követően európai parlamenti képviselő esetén értesítik az érintett képviselőcsoport elnökét (vagy független képviselő esetén az Elnökséget), AKCS-állam parlamenti képviselője esetén pedig az adott állam parlamentjének elnökét.

| — | A képviselőt négyéves időszakra ki lehet zárni a választási megfigyelő küldöttségekben való részvételből. |
| --- | --- |

—

A képviselőt négyéves időszakra ki lehet zárni a választási megfigyelő küldöttségekben való részvételből.

Kelt: _

Név: _

Aláírás: _

I. MELLÉKLET

A NEMZETKÖZI VÁLASZTÁSI MEGFIGYELŐK MAGATARTÁSI KÓDEXE

A nemzetközi választási megfigyelés világszerte elfogadott gyakorlat. A megfigyeléseket kormányközi és nemzetközi nem kormányzati szervezetek és egyesületek azért végzik, hogy pártatlan és hiteles értékelést nyújtsanak a választási folyamatokról a választásokat tartó ország lakossága és a nemzetközi közösség javára. Sok függ tehát a nemzetközi választási megfigyelés integritásának biztosításától, ezért mindenkinek, aki része ennek a nemzetközi választási megfigyelő küldöttségnek, beleértve a hosszú távú és rövid távú megfigyelőket, az értékelő küldöttségek tagjait, a speciális megfigyelő csoportokat és a küldöttségek vezetőit, alá kell írnia és követnie kell ezen Magatartási Kódex útmutatásait.

A szuverenitás és a nemzetközi emberi jogok tiszteletben tartása

A választás az országok népét megillető szuverenitás egyik kifejezése, és a nép akaratának szabad kifejezése képezi a kormány hatalmának és legitimációjának alapját. A polgároknak az a joga, hogy időszakos, hiteles és demokratikus választásokon választhassanak és választhatók legyenek, nemzetközileg elismert emberi jog, amely számos alapvető jog és szabadság gyakorlását követeli meg. A választási megfigyelőknek tiszteletben kell tartaniuk a fogadó ország szuverenitását, valamint népének emberi jogait és alapvető szabadságait.

Az ország törvényeinek és a választási szervek hatáskörének tiszteletben tartása

A megfigyelőknek tiszteletben kell tartaniuk a fogadó ország törvényeit és a választási eljárás szervezésével megbízott testületek hatáskörét. A megfigyelőknek be kell tartaniuk a fogadó ország kormányzati, biztonsági és választási hatóságaitól kapott minden törvényes rendelkezést. A megfigyelőknek továbbá tisztelettudó magatartást kell tanúsítaniuk a választási tisztviselők és más nemzeti hatóságok iránt. A megfigyelőknek azt kell vizsgálniuk, hogy a törvények, a rendeletek vagy az állam és/vagy a választási tisztviselők intézkedései indokolatlanul nehezítik-e vagy akadályozzák-e a törvények, az alkotmány vagy a megfelelő nemzetközi intézmények által biztosított, választásokra vonatkozó jogok gyakorlását.

A nemzetközi választási megfigyelő küldöttség integritásának tiszteletben tartása

A megfigyelőknek tiszteletben kell tartaniuk és védeniük kell a nemzetközi választási megfigyelő küldöttség integritását. Ebbe beleértendő e Magatartási Kódex, minden írott utasítás (úgymint a feladat meghatározása, irányelvek és útmutatók) és a választási küldöttség vezetésétől származó bármely szóbeli rendelkezés követése. A megfigyelőknek a következőknek kell eleget tenniük: részt kell venniük a választási küldöttség által megkövetelt képzéseken, illetve előzetes és utólagos tájékoztatókon; ismerniük kell a választási küldöttség által meghatározott választási törvényeket, rendeleteket és más vonatkozó jogszabályokat; gondosan tartaniuk kell magukat a megfigyelő küldöttség által alkalmazott módszerekhez. A megfigyelőknek jelentést is kell tenniük a választási küldöttség vezetőjének bármely őket érintő összeférhetetlenségről, és bármely nem helyénvaló magatartásról, amelyeket a küldöttség más megfigyelőinek részéről észlelnek.

Mindvégig szigorú politikai pártatlanság tanúsítása

A megfigyelőknek mindenkor szigorú politikai pártatlanságot kell tanúsítaniuk, akkor is, amikor éppen nem hivatalos tevékenységet végeznek a fogadó országban. Nem juttathatnak kifejezésre, illetve nem mutathatnak elfogultságot vagy részrehajlást a nemzeti hatóságokkal, politikai pártokkal, jelöltekkel, a népszavazások témáival összefüggésben, vagy a választási folyamat bármely vitás kérdésével kapcsolatban. A megfigyelők nem folytathatnak olyan tevékenységet, amely ésszerűen úgy fogható fel, mintha azzal támogatnák vagy előnyben részesítenék a fogadó országban folyó választás valamelyik politikai résztvevőjét, mint például bármely pártszimbólum, szín, zászló viselése vagy bemutatása, illetve bármely érték elfogadása a politikai versenytársaktól.

A választási eljárás akadályozásának tilalma

A megfigyelők nem akadályozhatják a választási eljárás egyetlen szakaszát sem, beleértve a választások előtti folyamatokat, a szavazást, a szavazatszámlálást és az eredmény megállapítását, valamint a választás napja után történő eseményeket. A megfigyelők – ha ezt a törvény nem tiltja – a helyszínen felhívhatják a választási tisztviselők figyelmét a szabálytalanságokra, csalásokra, vagy jelentős problémákra; ám mindezt az eljárás akadályozása nélkül kell megtenniük. A megfigyelők – feltéve, hogy ezzel nem akadályozzák a választási folyamatot – kérdéseket tehetnek fel a választási tisztviselőknek, politikai pártok képviselőinek és más megfigyelőknek akár a szavazóhelyiségeken belül is, és válaszolhatnak a saját tevékenységükre vonatkozó kérdésekre. A kérdések megválaszolásával a megfigyelők nem kísérelhetik meg a választási folyamat irányítását. A megfigyelők kérdezhetik a szavazókat és válaszolhatnak kérdéseikre, de nem kérdezhetik őket arról, hogy kire, melyik pártra vagy melyik népszavazási válaszlehetőségre adták szavazatukat.

A személyazonosság megfelelő igazolása

A megfigyelőknek ki kell tűzniük a választási megfigyelő küldöttség által biztosított, valamint a nemzeti hatóságok által megkövetelt azonosító igazolványt, és kérés esetén be kell azt mutatniuk a választási tisztviselőknek vagy más érdekelt hatóságoknak.

Pontosság a megfigyelések során, professzionalizmus a következtetések levonásakor

A megfigyelőknek biztosítaniuk kell, hogy megfigyeléseik pontosak legyenek. A megfigyeléseknek átfogónak kell lenniük, figyelembe kell venni mind a pozitív mind a negatív tényezőket, különbséget kell tenni a jelentős és jelentéktelen tényezők között, és meg kell határozni azon jelenségeket, amelyek jelentős hatással lehetnek a választási folyamat integritására. A megfigyelőknek megállapításaikat az információk lehető legnagyobb pontosságára és az elemzések pártatlanságára kell alapozniuk, különbséget téve a szubjektív tényezők és az objektív bizonyítékok között. A megfigyelőknek következtetéseiket tényleges és ellenőrizhető bizonyítékokra kell alapozniuk, és nem vonhatnak le előzetes következtetéseket. A megfigyelőknek jól dokumentált nyilvántartást kell vezetniük arról, hogy hol végezték a megfigyelést, mit figyeltek meg, és minden más vonatkozó információról, amit a választási megfigyelő küldöttség megkövetel, és e dokumentációt el kell juttatniuk a küldöttséghez.

Tartózkodás a nyilvánosság és a média előtt tett észrevételektől a küldöttség nyilatkozatát megelőzően

A megfigyelőknek megfigyelő küldöttség általi hivatalos nyilatkozattételt megelőzően tartózkodniuk kell a megfigyeléseikkel vagy következtetéseikkel kapcsolatos bármely személyes észrevétel megfogalmazásától a média és a nyilvánosság képviselői előtt, kivéve, ha a megfigyelő küldöttség vezetése kifejezetten ezzel ellentétesen rendelkezik. A megfigyelők megmagyarázhatják a megfigyelő küldöttség jellegét, tevékenységét és a megfigyelő küldöttség által indokoltnak tartott egyéb kérdéseket, és a média képviselőit és más érdeklődőket a megfigyelő bizottság kijelölt személyekhez irányítják.

Együttműködés más választási megfigyelőkkel

A megfigyelőknek tudomással kell lenniük a többi nemzetközi és hazai megfigyelő küldöttségről, és a választási megfigyelő küldöttség vezetősége által adott instrukciók szerint kell együttműködniük velük.

Megfelelő személyes magatartás tanúsítása

A megfigyelőknek megfelelő személyes magatartást kell tanúsítaniuk és tiszteletben kell tartaniuk másokat, kifejezett érzékenységet tanúsítva a fogadó ország kultúrája és szokásai iránt, megalapozott értékítéletet kell gyakorolniuk a személyes kapcsolatok során, és a legmagasabb szintű szakmai magatartást kell tanúsítaniuk a nem hivatalos tevékenységeik során is.

A Magatartási Kódex megsértése

E Magatartási Kódex megsértése esetén a választási megfigyelő küldöttségnek vizsgálatot kell tartania. A Magatartási Kódex súlyos megsértése esetén az érintett megfigyelő megfigyelői megbízatása visszavonható vagy a megfigyelő kizárható a választási megfigyelő küldöttségből. Az ilyen döntések a választási megfigyelő küldöttség vezetésének kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

Nyilatkozat a Magatartási Kódex betartásáról

A választási megfigyelő küldöttségben részt vevő személyek elolvassák és tudomásul veszik a Magtartási Kódexet, és nyilatkozat aláírásával vállalják a Magatartási Kódex betartását.

---

(1)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2013. június 19-én Brüsszelben elfogadott állásfoglalás.

1

(2)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2013. június 19-én Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

2

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

3

(4)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

4

(5)  HL C 273 E., 2003.11.14., 305. o.

5

(6)  HL C 292 E., 2006.12.1., 121. o.

6

(7)  HL C 102 E., 2008.4.24., 301. o.

7

(8)  HL C 323 E., 2008.12.18., 361. o.

8

(9)  HL C 67 E., 2010.3.18., 124. o.

9

(10)  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

10

(11)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2012)0241.

11

(12)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2012)0342.

12

(13)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2013)0112.

13

(14)  P7_TA(2010)0434.

14

(15)  Elfogadott szöveg: P7_TA(2012)0431.

15

(16)  HL C 120., 2004.4.30., 16. o.

16

(17)  HL C 330., 2006.12.30, 36. o.

17

(18)  HL C 117 E., 2010.5.6., 101. o.

18

(19)  HL C 117 E., 2010.5.6., 118. o.

19

(20)  HL C 117 E., 2010.5.6., 106. o.

20

(21)  HL C 117 E., 2010.5.6., 112. o.

21

(22)  HL C 117 E., 2010.5.6., 141. o.

22

(23)  HL C 117 E., 2010.5.6., 129. o.

23

(24)  HL C 117 E., 2010.5.6., 124. o.

24

(25)  HL C 117 E., 2010.5.6., 135. o.

25

(26)  HL C 136 E., 2012.5.11., 19. o.

26

(27)  ACP/25/006/12 [Final].

27

(28)  ACP/28/065/12 [Final].

28

(29)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2013)0119.

29

(30)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2013. június 19-én Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

30

(31)  HL C 371. E, 2011.12.20., 30. o.

31

(32)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2013. június 19-én Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

32

(33)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2013)0033.

33

(34)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2013. június 19-én Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

34

(35)  Lásd a IV. mellékletet.

35

(36)  A részletes szabályokat az I. melléklet tartalmazza.

36

(37)  Lásd a Többnyelvűségi Magatartási Kódex 2. cikkének (2) bekezdését és 8. cikkének (2) bekezdését.

37

---