# Euroopa Liidu C 288/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.288.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 288 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide4. oktoober 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.288.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 288

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide4. oktoober 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2013/C 288/01 | Euroopa Kontrollikoja eelarveaasta 2012 finantsaruanded | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2013/C 288/01

Euroopa Kontrollikoja eelarveaasta 2012 finantsaruanded

1

| | |
| --- | --- |
| 2013/C 288/02 | Teade lugejale (vt kaane sisekülge) | s2 |

2013/C 288/02

Teade lugejale (vt kaane sisekülge)

Teade lugejale

s2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 4.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 288/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 288/1

---

EUROOPA KONTROLLIKOJA EELARVEAASTA 2012 FINANTSARUANDED

2013/C 288/01

SISUKORD

Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Auditiaruanne

Finantsaruanded ja nende selgitused

Bilanss seisuga 31. detsember 2012

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta rahavoogude tabel

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne

Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad

| 1. | Üldosa |
| --- | --- |

1.

| 2. | Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bilansi selgitused |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tulemiaruande selgitused |
| --- | --- |

4.

| 5. | Muu avalikustatav teave |
| --- | --- |

5.

Teave eelarveaasta 2012 eelarve kohta

| A. | Eelarvetulemi arvutamine |
| --- | --- |

A.

| B. | Eelarvetulemi ja majandustulemi selgitav võrdlus |
| --- | --- |

B.

Välisaudiitori kindlustandev aruanne

Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavale finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele, mida kohaldavad kõik institutsioonid, asutused ja ühisettevõtted.

Olen teadlik oma kohustusest koostada ja esitada Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikliga 68.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Kontrollikoja varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, on mul piisav kindlus selle kohta, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes aspektides õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda ning majandustulemusi ja rahavoogusid.

Luxembourg, 31. mai 2013

Euroopa Kontrollikoja peaarvepidaja

Isidoro RODRÍGUEZ DE LAS PARRAS

---

AUDITIARUANNE

Euroopa Kontrollikoja

juhtkonnale

Auditeerisime Euroopa Kontrollikoja finantsaruandeid, mis sisaldavad bilanssi seisuga 31. detsember 2012, eelarveaasta lõpu seisuga koostatud tulemiaruannet, rahavoogude tabelit, omakapitali muutuste aruannet ning peamiste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muid selgitusi, mis on esitatud lehekülgedel 4–16.

Juhtkonna kohustused seoses finantsaruannetega

Juhtkond vastutab finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamise eest kooskõlas nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb finantsmääruse kohaldamise eeskirju. Lisaks vastutab juhtkond sellise sisekontrollisüsteemi loomise eest, mis on vajalik pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi mittesisaldavate finantsaruannete koostamiseks.

Audiitori (Réviseur d’entreprises agréé) kohustused

Meie kohustuseks on läbiviidud auditi põhjal esitada arvamus nimetatud finantsaruannete kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Luksemburgis kehtivate Commission de Surveillance du Secteur Financier’ vastu võetud rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagab piisava kindluse, et finantsaruanded ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks finantsaruannetes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist finantsaruannetes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimivat sisekontrollisüsteemi seoses finantsaruannete koostamise ja tõese esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditiprotseduurid. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõju kohta. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti finantsaruannete üldist esituslaadi.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane auditiarvamuse avaldamiseks.

Arvamus

Oleme seisukohal, et finantsaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning lõppenud eelarveaasta finantstulemustest ja rahavoogudest vastavalt nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) sätetele ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb finantsmääruse kohaldamise eeskirju.

Luxembourg, 3. juuni 2013

PricewaterhouseCoopers, Société coopérative

esindaja

Pierre KRIER

---

FINANTSARUANDED JA NENDE SELGITUSED

Bilanss seisuga 31. detsember 2012

| (eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31. detsember 2012 | 31. detsember 2011 |
| Põhivara |
| Immateriaalne põhivara | 3.1. | 2 271 343 | 799 634 |
| Materiaalne põhivara | 3.2. | 95 437 237 | 55 724 407 |
| Pikaajalised nõuded | | 25 | 25 |
| | | 97 708 605 | 56 524 066 |
| Käibevara |
| Lühiajalised nõuded | 3.3. | 1 587 108 | 423 944 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 3.4. | 23 625 043 | 48 109 130 |
| | | 25 212 151 | 48 533 074 |
| Varad kokku | | 122 920 756 | 105 057 140 |
| Pikaajalised kohustused |
| Töötajate hüvitised | 3.5. | 58 935 308 | 53 664 443 |
| Muud pikaajalised kohustused | 3.6. | 175 000 | 175 000 |
| | | 59 110 308 | 53 839 443 |
| Lühiajalised kohustused |
| Lühiajalised eraldised | 3.7. | 3 066 916 | 898 000 |
| Võlakohustused | 3.8. | 23 702 306 | 10 858 973 |
| | | 26 769 222 | 11 756 973 |
| Kohustused kokku | | 85 879 530 | 65 596 416 |
| Netovarad | | 37 041 227 | 39 460 724 |
| Akumuleeritud tulem / (negatiivne tulem) | | 39 460 724 | 33 044 880 |
| Eelarveaasta tulem | | (2 419 498) | 6 415 844 |
| Netovarad | | 37 041 226 | 39 460 724 |

(eurodes)

Lisa

31. detsember 2012

31. detsember 2011

Põhivara

Immateriaalne põhivara

3.1.

2 271 343

799 634

Materiaalne põhivara

3.2.

95 437 237

55 724 407

Pikaajalised nõuded

25

25

97 708 605

56 524 066

Käibevara

Lühiajalised nõuded

3.3.

1 587 108

423 944

Raha ja raha ekvivalendid

3.4.

23 625 043

48 109 130

25 212 151

48 533 074

Varad kokku

122 920 756

105 057 140

Pikaajalised kohustused

Töötajate hüvitised

3.5.

58 935 308

53 664 443

Muud pikaajalised kohustused

3.6.

175 000

175 000

59 110 308

53 839 443

Lühiajalised kohustused

Lühiajalised eraldised

3.7.

3 066 916

898 000

Võlakohustused

3.8.

23 702 306

10 858 973

26 769 222

11 756 973

Kohustused kokku

85 879 530

65 596 416

Netovarad

37 041 227

39 460 724

Akumuleeritud tulem / (negatiivne tulem)

39 460 724

33 044 880

Eelarveaasta tulem

(2 419 498)

6 415 844

Netovarad

37 041 226

39 460 724

Selgitused on finantsaruannete lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

| (eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2012 | 2011 |
| Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded | 4.1. | 117 795 049 | 115 620 434 |
| Tulu haldustegevusest | 4.2. | 19 304 343 | 19 079 500 |
| Muud tegevustulud | 4.3. | 45 439 | 38 707 |
| Tegevustulud kokku | | 137 144 831 | 134 738 641 |
| Personalikulud | 4.5. | (103 441 065) | (99 838 855) |
| Varadega seotud kulud | 3.1.–3.2. ja 4.6. | (3 351 126) | (2 894 307) |
| Muud halduskulud | 4.7. | (23 543 939) | (22 109 488) |
| Tegevuskulud | 4.8. | (18 586) | (52 733) |
| Tegevuskulud kokku | | (130 354 716) | (124 895 383) |
| Tegevustulem / (negatiivne tulem) | | 6 790 116 | 9 843 258 |
| Finantstulud | 4.9. | 59 336 | 380 229 |
| Finantskulud | 4.10. | (20 025) | (20 025) |
| Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu) | 3.5. ja 4.11. | (9 248 924) | (3 787 618) |
| Põhitegevuseväline tulem / (negatiivne tulem) | | (9 209 613) | (3 427 414) |
| Eelarveaasta tulem | | (2 419 498) | 6 415 844 |

(eurodes)

Lisa

2012

2011

Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded

4.1.

117 795 049

115 620 434

Tulu haldustegevusest

4.2.

19 304 343

19 079 500

Muud tegevustulud

4.3.

45 439

38 707

Tegevustulud kokku

137 144 831

134 738 641

Personalikulud

4.5.

(103 441 065)

(99 838 855)

Varadega seotud kulud

3.1.–3.2. ja 4.6.

(3 351 126)

(2 894 307)

Muud halduskulud

4.7.

(23 543 939)

(22 109 488)

Tegevuskulud

4.8.

(18 586)

(52 733)

Tegevuskulud kokku

(130 354 716)

(124 895 383)

Tegevustulem / (negatiivne tulem)

6 790 116

9 843 258

Finantstulud

4.9.

59 336

380 229

Finantskulud

4.10.

(20 025)

(20 025)

Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu)

3.5. ja 4.11.

(9 248 924)

(3 787 618)

Põhitegevuseväline tulem / (negatiivne tulem)

(9 209 613)

(3 427 414)

Eelarveaasta tulem

(2 419 498)

6 415 844

Selgitused on finantsaruannete lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta rahavoogude tabel

| (eurodes) |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Eelarveaasta tulem | (2 419 498) | 6 415 844 |
| Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised |
| Kulum (immateriaalne põhivara) | 209 828 | 244 685 |
| Kulum (materiaalne põhivara) | 3 139 253 | 2 646 567 |
| Riskieraldiste kohustuste muutus | 2 168 917 | 898 000 |
| Lühiajaliste nõuete muutus | (1 164 040) | 99 583 |
| ELi üksustelt saadaolevate summade muutus | 876 | 7 712 |
| Võlakohustuste muutus | 12 852 333 | 3 176 197 |
| ELi üksustele võlgnetavate summade muutus | (9 000) | 22 218 |
| Netorahavood põhitegevusest kokku | 14 778 669 | 13 510 806 |
| Rahavood investeerimistegevusest |
| Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-) | (44 535 664) | (21 019 575) |
| Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) | 2 043 | 3 055 |
| Netorahavood investeerimistegevusest kokku | (44 533 621) | (21 016 520) |
| Töötajate hüvitised – muutus | 5 270 865 | 347 058 |
| Raha ja raha ekvivalentide muutus | (24 484 087) | (7 158 656) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguses | 48 109 130 | 55 267 786 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpus | 23 625 043 | 48 109 130 |

(eurodes)

2012

2011

Eelarveaasta tulem

(2 419 498)

6 415 844

Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised

Kulum (immateriaalne põhivara)

209 828

244 685

Kulum (materiaalne põhivara)

3 139 253

2 646 567

Riskieraldiste kohustuste muutus

2 168 917

898 000

Lühiajaliste nõuete muutus

(1 164 040)

99 583

ELi üksustelt saadaolevate summade muutus

876

7 712

Võlakohustuste muutus

12 852 333

3 176 197

ELi üksustele võlgnetavate summade muutus

(9 000)

22 218

Netorahavood põhitegevusest kokku

14 778 669

13 510 806

Rahavood investeerimistegevusest

Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-)

(44 535 664)

(21 019 575)

Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+)

2 043

3 055

Netorahavood investeerimistegevusest kokku

(44 533 621)

(21 016 520)

Töötajate hüvitised – muutus

5 270 865

347 058

Raha ja raha ekvivalentide muutus

(24 484 087)

(7 158 656)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguses

48 109 130

55 267 786

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpus

23 625 043

48 109 130

Selgitused on finantsaruannete lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne

| (eurodes) |
| --- |
| Netovarad | 2012 | 2011 |
| Saldo aasta alguse seisuga | 39 460 724 | 33 044 880 |
| Eelarveaasta tulem | (2 419 498) | 6 415 844 |
| Saldo aasta lõpu seisuga | 37 041 226 | 39 460 724 |

(eurodes)

Netovarad

2012

2011

Saldo aasta alguse seisuga

39 460 724

33 044 880

Eelarveaasta tulem

(2 419 498)

6 415 844

Saldo aasta lõpu seisuga

37 041 226

39 460 724

Selgitused on finantsaruannete lahutamatuks osaks.

Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad

1.   
  Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda”) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd Euroopa Liidu välisauditi asutusena 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja.

Kontrollikoda hindab osutatavate audititeenuste abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt kajastatud ja esitatud ning kas nende läbiviimine ja juhtimine on toimunud seaduslikult ja korrektselt, et tagada tehingute säästlikkus, tõhusus ja mõju. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevate teemade kohta.

Kontrollikoda edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada kontrolli ELi eelarve täitmise üle, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse esirinnas.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2.   
  Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad

2.1.   Koostamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande koostamine vastab nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) sätetele ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb finantsmääruse kohaldamise eeskirju.

2.2.   Arvestuspõhimõtted

Finantsmääruse artikli 144 kohaselt esitatakse finantsaruannetes teave, sealhulgas raamatupidamispõhimõtete kohta, sellisel viisil, et see on asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Eelarvearuanded peavad vastama finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtetele. Need peavad andma eelarve tulu- ja kulutoimingutest õige ja õiglase ülevaate.

Finantsaruanded koostatakse kooskõlas Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadega (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

2.3.   Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4.   Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Organisatsioonisiseselt loodud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui see vastab ELi raamatupidamiseeskirjades sätestatud tingimustele. Kapitaliseerida võib kõiki varaga seotud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja juhtkonna ette nähtud tööseisundisse viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5.   Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse vara bilansilises väärtuses arvesse või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt jaotatakse nende kulud jääkmaksumusele nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Hooned | 25 aastat või eeldatav kasutusiga |
| --- | --- |
| Seadmed, masinad ja tööriistad | 4, 8 aastat |
| Sisustus ja sõidukid | 4, 8, 10 aastat |
| Arvutiriistvara | 4 aastat |
| Üüritud hoonete sisustus | üürilepingu kestus |
| Muud seadmed ja sisustus | 4, 6, 8 aastat |

Hooned

25 aastat või eeldatav kasutusiga

Seadmed, masinad ja tööriistad

4, 8 aastat

Sisustus ja sõidukid

4, 8, 10 aastat

Arvutiriistvara

4 aastat

Üüritud hoonete sisustus

üürilepingu kestus

Muud seadmed ja sisustus

4, 6, 8 aastat

2.6.   Töötajate hüvitised

Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 (mis käsitleb Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramist) (1) artiklile 19 kirjendatakse selle pensionikava kohaselt maksmisele kuuluvad summad ELi eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise.

Tulevaste pensionimaksete kohustus kirjendatakse ja esitatakse kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 12 „Töötajate hüvitised”. Kohustuse arvutamise metoodikas võetakse arvesse pensionikava tunnuseid vastavalt raamatupidamisstandardi IPSAS 25 määratlusele.

IPSAS 25 näeb ette töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste kohese hindamise (hindamine toimub kohe, kui liikmele pensioniõigused antakse). Kindlustusmatemaatilised kulukohustused määratakse kindlaks pidevalt, võttes arvesse nii hüvitisi, mis on lubatud töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palgatõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatavat kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.

Kohustusest arvestatakse maha tulevastele pensionimaksetele kohaldatavate maksude prognoositav summa, kuna nimetatud maksud laekuvad ELi eelarvesse tuludena.

Pensionikohustused arvutatakse igal aastal ümber aruandluskuupäeval. Tulemiaruandes koosnevad aasta pensionikulud aasta jooksul makstud pensionidest ja aasta lõpus tehtud pensionikohustuste korrigeerimisest (mõlemad on netosummad). Kindlustusmatemaatiline tulu ja kulu esitatakse tulemiaruandes.

Kontrollikojal puuduvad praegu pensionikavale eraldatud varad, mis oleks mõeldud pensionikohustuste rahastamiseks.

2.7.   Eraldised

Riski ja kulude katteks tehakse eraldisi, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riski- ja kulueraldisi ei tehta tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Riski- ja kulueraldistena kajastatud summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandluskuupäeval.

2.8.   Kulude kajastamine

Vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjadele kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Perioodi lõpus kajastatakse viitvõlad vastavalt tarnitud kauba või osutatud teenuste hinnangulisele maksumusele. Viitvõlad arvutatakse üksikasjalike praktiliste suuniste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase pildi.

3.   
  Bilansi selgitused

PÕHIVARA

3.1.   Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2012. aastal:

| (eurodes) |
| --- |
| | Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2012 | Soetused | Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2012 | Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2012 | Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2012 |
| Arvutitarkvara | 1 280 384 | 122 962 | 1 403 346 | (1 066 430) | 336 916 |
| Pooleliolev immateriaalne põhivara | 375 852 | 1 558 575 | 1 934 427 | | 1 934 427 |
| Kokku | 1 656 236 | 1 681 537 | 3 337 773 | (1 066 430) | 2 271 343 |

(eurodes)

Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2012

Soetused

Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2012

Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2012

Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2012

Arvutitarkvara

1 280 384

122 962

1 403 346

(1 066 430)

336 916

Pooleliolev immateriaalne põhivara

375 852

1 558 575

1 934 427

1 934 427

Kokku

1 656 236

1 681 537

3 337 773

(1 066 430)

2 271 343

2012. aastal ei kajastatud teadusuuringute kulusid.

3.2.   Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2012. aastal:

| (eurodes) |
| --- |
| | Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2012 | Soetused | Võõrandamised | Ülekanded | Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2012 | Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2012 | Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2012 |
| Maa | 776 631 | | | | 776 631 | | 776 631 |
| Hooned | 58 014 262 | 42 377 | | 64 803 349 | 122 859 988 | (32 625 657) | 90 234 331 |
| Masinad ja seadmed | 301 916 | 371 089 | (20 158) | | 652 847 | (205 087) | 447 760 |
| Arvutiriistvara | 4 334 320 | 660 234 | (263 787) | | 4 730 767 | (3 759 898) | 970 869 |
| Sisustus ja sõidukid | 2 083 118 | 2 386 015 | (22 607) | | 4 446 526 | (1 503 520) | 2 943 006 |
| Muud seadmed ja sisustus | 1 879 098 | 27 301 | (14 571) | | 1 891 828 | (1 831 287) | 60 541 |
| Pooleliolev põhivara | 25 440 337 | 39 367 111 | — | (64 803 349) | 4 099 | | 4 099 |
| Kokku | 92 829 682 | 42 854 127 | (321 123) | — | 135 362 686 | (39 925 449) | 95 437 237 |

(eurodes)

Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2012

Soetused

Võõrandamised

Ülekanded

Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2012

Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2012

Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2012

Maa

776 631

776 631

776 631

Hooned

58 014 262

42 377

64 803 349

122 859 988

(32 625 657)

90 234 331

Masinad ja seadmed

301 916

371 089

(20 158)

652 847

(205 087)

447 760

Arvutiriistvara

4 334 320

660 234

(263 787)

4 730 767

(3 759 898)

970 869

Sisustus ja sõidukid

2 083 118

2 386 015

(22 607)

4 446 526

(1 503 520)

2 943 006

Muud seadmed ja sisustus

1 879 098

27 301

(14 571)

1 891 828

(1 831 287)

60 541

Pooleliolev põhivara

25 440 337

39 367 111

—

(64 803 349)

4 099

4 099

Kokku

92 829 682

42 854 127

(321 123)

—

135 362 686

(39 925 449)

95 437 237

Hoone K3 võeti kasutusele 2012. aasta 15. novembril ning nimetatud kuupäeva seisuga kanti vara rubriigist „Pooleliolev põhivara” rubriiki „Hooned” (vt punkt 5.3).

KÄIBEVARA

3.3.   Lühiajalised nõuded

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2012 | 31. detsember 2011 |
| Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega | 2 030 | 4 222 |
| Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega | 200 942 | 127 949 |
| Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest | 1 382 757 | 289 518 |
| ELi üksustelt saadolevad summad | 1 379 | 2 255 |
| Kokku | 1 587 108 | 423 944 |

(eurodes)

31. detsember 2012

31. detsember 2011

Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega

2 030

4 222

Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega

200 942

127 949

Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest

1 382 757

289 518

ELi üksustelt saadolevad summad

1 379

2 255

Kokku

1 587 108

423 944

3.4.   Raha ja raha ekvivalendid

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2012 | 31. detsember 2011 |
| Sularaha | 1 000 | 1 000 |
| Arvelduskonto | 2 627 191 | 1 113 170 |
| Usalduskonto | 20 996 852 | 46 994 960 |
| Kokku | 23 625 043 | 48 109 130 |

(eurodes)

31. detsember 2012

31. detsember 2011

Sularaha

1 000

1 000

Arvelduskonto

2 627 191

1 113 170

Usalduskonto

20 996 852

46 994 960

Kokku

23 625 043

48 109 130

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldab Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt punkt 5.3).

Euroopa Kontrollikoda kasutab nimetatud usaldusarvet üksnes kindlatel tingimustel, mis on sätestatud pangaga Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) sõlmitud lepingus.

Usaldusarvelt saab teha makseid ainult ehituse projektijuhtimist teostava konsortsiumi ühele pangaarvele. Seda pangaarvet kasutab projektijuht vaid ehitusettevõtjate esitatud arvete tasumiseks.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

3.5.   Töötajate hüvitised

Kohustuste arvutamise eest vastutab Eurostat, keda metoodika rakendamisel ja vastavate kindlustusmatemaatiliste eelduste määratlemisel aitab sõltumatu pädev ekspert.

Tulevased pensionimaksekohustused arvutatakse ilma neilt maksete tulevase tegemise ajal kinnipeetavate maksudeta (vt ka punkt 2.6).

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2012 | 31. detsember 2011 |
| Brutosumma | 72 804 580 | 66 526 128 |
| Maksumäär (%) (2) | 19,05 % | 19,33 % |
| Maksud | 13 869 273 | 12 861 685 |
| Kohustuste netosumma | 58 935 308 | 53 664 443 |
| Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas | 5 270 865 | 347 058 |

(eurodes)

31. detsember 2012

31. detsember 2011

Brutosumma

72 804 580

66 526 128

Maksumäär (%) (2)

19,05 %

19,33 %

Maksud

13 869 273

12 861 685

Kohustuste netosumma

58 935 308

53 664 443

Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas

5 270 865

347 058

Liikmete pensionikava on kindlaksmääratud hüvitistega kava. Kindlaksmääratud hüvitised on järgmised:

| — | üleminekutoetus (makstakse kolme aasta vältel peale ametiaja lõppemist); |
| --- | --- |

—

üleminekutoetus (makstakse kolme aasta vältel peale ametiaja lõppemist);

| — | vanaduspension; |
| --- | --- |

—

vanaduspension;

| — | invaliidsuspension ja -toetus; |
| --- | --- |

—

invaliidsuspension ja -toetus;

| — | toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist). |
| --- | --- |

—

toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist).

Pensionikohustused arvutatakse järgmiste toetusesaajate kategooriate jaoks:

| — | ametisolevad liikmed; |
| --- | --- |

—

ametisolevad liikmed;

| — | üleminekutoetust saavad ametist lahkunud liikmed; |
| --- | --- |

—

üleminekutoetust saavad ametist lahkunud liikmed;

| — | ametist lahkunud liikmed pärast üleminekuperioodi (edasilükatud pension); |
| --- | --- |

—

ametist lahkunud liikmed pärast üleminekuperioodi (edasilükatud pension);

| — | pensionile jäänud liikmed; |
| --- | --- |

—

pensionile jäänud liikmed;

| — | püsivalt töövõimetud isikud; |
| --- | --- |

—

püsivalt töövõimetud isikud;

| — | ajutiselt töövõimetud isikud; |
| --- | --- |

—

ajutiselt töövõimetud isikud;

| — | lesed; |
| --- | --- |

—

lesed;

| — | orvud. |
| --- | --- |

—

orvud.

Pensionikohustuste hindamiseks võetakse arvesse majanduslike ja demograafiliste aspektidega seotud muutujaid. Peamised eeldused on:

| Kindlustusmatemaatiline eeldus | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2012 |
| --- | --- | --- |
| Abielus meeste ja naiste keskmine vanusevahe | 3 aastat | 3 aastat |
| Meeste abiellumise tõenäosus | Perekonnaseis hindamiskuupäeval | Perekonnaseis hindamiskuupäeval |
| Naiste abiellumise tõenäosus | Perekonnaseis hindamiskuupäeval | Perekonnaseis hindamiskuupäeval |
| Perekonnaseis | Perekonnaseis hindamiskuupäeval | Perekonnaseis hindamiskuupäeval |
| Orbude ja lahutatud abikaasade pensioni koefitsient | 0 % | 0 % |
| Eeldatav pensioniiga | 65 | 65 |
| Prognoositav inflatsioonimäär kogu pensionikava kestel | 1,6 % | 1,7 % |
| Nominaalne diskontomäär | 4,6 % | 3,3 % |
| Tegelik diskontomäär | 3,0 % | 1,6 % |
| Üldine palgatõus | 0,0 % | 0,0 % |
| Pensionide üldine ümberhindlusmäär | 0,0 % | 0,0 % |
| Individuaalne palgatõus | Puudub (v.a uued ametissemääramised) | Puudub (v.a uued ametissemääramised) |
| Tervete inimeste suremustabel | 2008 ICSLT (3) | 2008 ICSLT (3) |
| Puudega inimeste suremustabel | Terve inimese näitaja (vanuses üle 3 aasta) | Terve inimese näitaja (vanuses üle 3 aasta) |

Kindlustusmatemaatiline eeldus

31. detsember 2011

31. detsember 2012

Abielus meeste ja naiste keskmine vanusevahe

3 aastat

3 aastat

Meeste abiellumise tõenäosus

Perekonnaseis hindamiskuupäeval

Perekonnaseis hindamiskuupäeval

Naiste abiellumise tõenäosus

Perekonnaseis hindamiskuupäeval

Perekonnaseis hindamiskuupäeval

Perekonnaseis

Perekonnaseis hindamiskuupäeval

Perekonnaseis hindamiskuupäeval

Orbude ja lahutatud abikaasade pensioni koefitsient

0 %

0 %

Eeldatav pensioniiga

65

65

Prognoositav inflatsioonimäär kogu pensionikava kestel

1,6 %

1,7 %

Nominaalne diskontomäär

4,6 %

3,3 %

Tegelik diskontomäär

3,0 %

1,6 %

Üldine palgatõus

0,0 %

0,0 %

Pensionide üldine ümberhindlusmäär

0,0 %

0,0 %

Individuaalne palgatõus

Puudub (v.a uued ametissemääramised)

Puudub (v.a uued ametissemääramised)

Tervete inimeste suremustabel

2008 ICSLT (3)

2008 ICSLT (3)

Puudega inimeste suremustabel

Terve inimese näitaja (vanuses üle 3 aasta)

Terve inimese näitaja (vanuses üle 3 aasta)

3.6.   Muud pikaajalised kohustused

175 000 euro suurune summa kuulub lepingu kohaselt maksmisele hoone K9 üürilepingu lõpetamisel.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.7.   Lühiajalised eraldised

2012. aasta 11. jaanuaril otsustas komisjon kohtulikult vaidlustada nõukogu otsuse mitte heaks kiita ELi töötajate 2011. aasta iga-aastast palgakohandust. Komisjoni otsusest tingituna tehti lühiajaline eraldis, mis moodustab 1,7 % palgamaksetest, millest on maha arvestatud maksud ja pensionieraldised. Samasugune eraldis (1,7 %) tehti ka 2012. aasta palgakohanduse katteks, mis puudutab ajavahemikku juuli – detsember 2012.

Teine lühiajaline eraldis puudutab pensionimaksete vähendamist, mis tõenäoliselt töötajatele tagasi makstakse:

| — | Alates 1. juulist 2011 – vähendamine 11,6 %-lt 11 %-ni. |
| --- | --- |

—

Alates 1. juulist 2011 – vähendamine 11,6 %-lt 11 %-ni.

| — | Alates 1. juulist 2012 – vähendamine 11,0 %-lt 10,6 %-ni. |
| --- | --- |

—

Alates 1. juulist 2012 – vähendamine 11,0 %-lt 10,6 %-ni.

3.8.   Lühiajalised võlad

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2012 | 31. detsember 2011 |
| Lühiajalised võlakohustused | 445 830 | 100 012 |
| Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega | 344 427 | 478 469 |
| Viitvõlad | 22 864 727 | 10 224 170 |
| Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile | 47 322 | 56 322 |
| Kokku | 23 702 306 | 10 858 973 |

(eurodes)

31. detsember 2012

31. detsember 2011

Lühiajalised võlakohustused

445 830

100 012

Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega

344 427

478 469

Viitvõlad

22 864 727

10 224 170

Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile

47 322

56 322

Kokku

23 702 306

10 858 973

4.   
  Tulemiaruande selgitused

| 4.1. | „Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded”: summa vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

„Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded”: summa vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

| 4.2. | „Tulu haldustegevusest”: koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest. |
| --- | --- |

4.2.

„Tulu haldustegevusest”: koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

| 4.3. | „Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu. |
| --- | --- |

4.3.

„Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

| 4.4. | Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt:







  (eurodes) |
| --- | --- |
| | 2012 | 2011 |
| Tulu valuutatehingutest | 41 910 | 12 301 |
| Tulu mittevaluutatehingutest | 137 102 921 | 134 726 340 |
| Tulud kokku | 137 144 831 | 134 738 641 |

4.4.

Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt:

(eurodes)

2012

2011

Tulu valuutatehingutest

41 910

12 301

Tulu mittevaluutatehingutest

137 102 921

134 726 340

Tulud kokku

137 144 831

134 738 641

| 4.5. | „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionidelt ja üleminekutoetustelt arvestatud maksud kuuluvad rubriiki „Pensionikohustuste muutused” (vt punkt 4.11). |
| --- | --- |

4.5.

„Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionidelt ja üleminekutoetustelt arvestatud maksud kuuluvad rubriiki „Pensionikohustuste muutused” (vt punkt 4.11).

| 4.6. | „Varadega seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni. |
| --- | --- |

4.6.

„Varadega seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

| 4.7. | „Muude halduskulude” olulisimad kirjed olid:






  — | hoonete üürimine ja sellega seotud kulud; |
| --- | --- | --- |

4.7.

„Muude halduskulude” olulisimad kirjed olid:

—

hoonete üürimine ja sellega seotud kulud;

| — | IT ja telekommunikatsioon; |
| --- | --- |

—

IT ja telekommunikatsioon;

| — | lähetuskulud; |
| --- | --- |

—

lähetuskulud;

| — | puhastus- ja turvateenused. |
| --- | --- |

—

puhastus- ja turvateenused.

| 4.8. | „Tegevuskulud” sisaldavad muu hulgas valuutakursside muutustest tulenevat kahjumit. |
| --- | --- |

4.8.

„Tegevuskulud” sisaldavad muu hulgas valuutakursside muutustest tulenevat kahjumit.

| 4.9. | „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest. |
| --- | --- |

4.9.

„Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest.

| 4.10. | „Finantskulud” on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud. |
| --- | --- |

4.10.

„Finantskulud” on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud.

| 4.11. | Rubriiki „Pensionikohustuste muutused“ kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kahe aasta näitajate vaheline erinevus tuleneb asjaolust, et kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning aasta lõpus tehtud kõikide tulevaste pensionikohustuste kohandust.







  (eurodes) |
| --- | --- |
| | 2012 | 2011 |
| Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas | 5 270 865 | 347 058 |
| Välja makstud vanaduspensionid | 2 590 511 | 2 506 455 |
| Välja makstud toitjakaotuspensionid | 350 485 | 373 724 |
| Välja makstud üleminekutoetused | 1 785 937 | 1 192 009 |
| Välja makstud invaliidsuspensionid | 23 809 | 71 494 |
| Aasta jooksul tehtud pensionimaksete vahesumma | 4 750 742 | 4 143 682 |
| Paranduskoefitsient | 163 476 | 121 472 |
| Maksetelt arvestatud maksud | (936 159) | (824 594) |
| Pensionikohustuste muutused kokku | 9 248 924 | 3 787 618 |

4.11.

Rubriiki „Pensionikohustuste muutused“ kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kahe aasta näitajate vaheline erinevus tuleneb asjaolust, et kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning aasta lõpus tehtud kõikide tulevaste pensionikohustuste kohandust.

(eurodes)

2012

2011

Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas

5 270 865

347 058

Välja makstud vanaduspensionid

2 590 511

2 506 455

Välja makstud toitjakaotuspensionid

350 485

373 724

Välja makstud üleminekutoetused

1 785 937

1 192 009

Välja makstud invaliidsuspensionid

23 809

71 494

Aasta jooksul tehtud pensionimaksete vahesumma

4 750 742

4 143 682

Paranduskoefitsient

163 476

121 472

Maksetelt arvestatud maksud

(936 159)

(824 594)

Pensionikohustuste muutused kokku

9 248 924

3 787 618

5.   
  Muu avalikustatav teave

5.1.   Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2012 | 31. detsember 2011 |
| Reisibüroo | 50 000 | 50 000 |
| Hoone K1 renoveerimine | 2 500 | 2 500 |
| Hoone K3 projektijuhtimine | 7 096 680 | 6 765 339 |
| Ametisõidukite liisimine | – | 60 000 |
| Kindlustusettevõte | 1 361 | — |
| Telekommunikatsioon | 20 000 | 20 000 |
| Kokku | 7 170 541 | 6 897 839 |

(eurodes)

31. detsember 2012

31. detsember 2011

Reisibüroo

50 000

50 000

Hoone K1 renoveerimine

2 500

2 500

Hoone K3 projektijuhtimine

7 096 680

6 765 339

Ametisõidukite liisimine

–

60 000

Kindlustusettevõte

1 361

—

Telekommunikatsioon

20 000

20 000

Kokku

7 170 541

6 897 839

5.2.   Tulevased kulukohustused

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2012 | 31. detsember 2011 |
| Hoonete kasutusrent | 2 579 580 | 6 336 852 |
| IT-seadmete, autode ja muude seadmete kasutusrent | 1 044 344 | 862 449 |
| Vahesumma | 3 623 924 | 7 199 301 |
| Kasutamata assigneeringute ja kulukohustuste vahe – täitmata kulukohustused (RAL e. „Restant à liquider”) peale 2012. aasta viitvõlgade mahaarvamist | 1 385 871 | 8 258 004 |
| Kokku | 5 009 795 | 15 457 305 |

(eurodes)

31. detsember 2012

31. detsember 2011

Hoonete kasutusrent

2 579 580

6 336 852

IT-seadmete, autode ja muude seadmete kasutusrent

1 044 344

862 449

Vahesumma

3 623 924

7 199 301

Kasutamata assigneeringute ja kulukohustuste vahe – täitmata kulukohustused (RAL e. „Restant à liquider”) peale 2012. aasta viitvõlgade mahaarvamist

1 385 871

8 258 004

Kokku

5 009 795

15 457 305

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste väärtust. Täitmata kulukohustuste väärtus on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vaheline erinevus, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

5.3.   Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone koos sellealuse maaga välja 1990. aastal. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) lisahoone (hoone K2) ehitamiseks. Teise lisahoone (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldusest tulenevalt sõlmima 22. veebruaril 2008 uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe laiendusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale poolele, kes ei ole ühenduse asutus ega institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

Luksemburgis on kontorihoonete kasutusajaks 15 aastat, pärast mida tuleb need kehtivate tervise-, turva- ja keskkonnanõuete täitmiseks moderniseerida. Seetõttu tuli hoones K1 teostada ehitustöid tervisekaitse- ja turvanõuete täitmiseks. Tööd on lõpetatud ning 2010. aastal saadi lõplik ametlik heakskiit. Hoone K2 võeti kasutusele 2003. aasta novembris ning seega kehtib ta kasutusluba (autorisation d’exploitation) kuni aastani 2018.

Märtsis 2010 alustati hoone K3 ehitustöid. Projekti rahastamise esimene osamakse oli 55 miljonit, teine 11 miljonit ja kolmas, 2011. aastal tehtud osamakse 7 miljonit eurot. 2012. aastal makstud neljanda osamakse esimene osa oli 3 miljonit eurot. Osa neljandast osamaksest kasutati ära 2012. aastal ning allesjäänud osa kirjendati täitmata kulukohustuste rubriiki (vt punkt 5.2).

Avatud hanke tulemuste põhjal sõlmis kontrollikoda 15. juunil 2009 edukaks osutunud konsortsiumiga hoone K3 ehituse projektijuhtimise teenuslepingu. Muu hulgas on projektijuhi kohustus kontrollikoja nimel viia läbi hankeid ja sõlmida lepinguid ehitusettevõtetega, teha ehitustööde üle järelevalvet ning kontrollida vastavaid arveid enne nende väljamaksmist. Kui arved on kontrollitud ja kontrollikoja vastutavate talituste poolt maksmiseks kinnitatud, on projektijuhi kohustus need ehitusettevõtetele välja maksta. Eespool kirjeldatud kontekstis võtab ehitusfirmade ees rahalised kohustused projektijuht. Kontrollikoja ja projektijuhi vaheline leping eeldab omakorda kontrollikojalt piisavaid eelarvelisi vahendeid selleks, et katta projektijuhi kohustused ehitusfirmade ees. Kontrollikoda on selle tagamiseks sõlminud usalduslepingu kohaliku pangaga ja saab seega eelarvepädevate institutsioonide eraldatud rahalisi vahendeid kasutada. Samal ajal on liidu finantshuvid usalduslepinguga kaitstud.

Hoone K3 võeti kasutusele 2012. aasta 15. novembril.

5.4.   Kohtuvaidlustest tulenevad võimalikud olulised kohustused
   (4)

Puuduvad.

---

(1)  EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1.

(2)  Ümardatud.

(3)  Rahvusvaheline riigiteenistujate suremustabel (ICSLT, International Civil Servants Life Table)

(4)  ELi raamatupidamiseeskiri nr 10: eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad.

---

TEAVE EELARVEAASTA 2012 EELARVE KOHTA

A.   Eelarvetulemi arvutamine

Aasta eelarvetulem arvutatakse eelarve täitmise arvnäitajate alusel.

| (eurodes) |
| --- |
| 2012. aasta assigneeringutest tehtud maksed | (124 667 052) |
| Eelmisest aastast üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed | (11 214 098) |
| Sihtotstarbeliste tulude assigneeringutest tehtud maksed | (186 884) |
| 2012. aasta jooksul laekunud sama aasta tagasinõudekorraldused | 19 388 466 |
| 2012. aastal laekunud varasemate aastate tagasinõudekorraldused | 5 423 |
| Varasemate aastate tagasinõudekorralduste korrigeerimine | |
| 2013. aastasse üle kantud maksete assigneeringud | (13 130 039) |
| Varasematest aastatest üle kantud assigneeringud | 13 087 563 |
| Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute saldo (seisuga 31. detsember) korrigeerimine | 474 734 |
| Eelarvetulem | (116 241 886) |

(eurodes)

2012. aasta assigneeringutest tehtud maksed

(124 667 052)

Eelmisest aastast üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed

(11 214 098)

Sihtotstarbeliste tulude assigneeringutest tehtud maksed

(186 884)

2012. aasta jooksul laekunud sama aasta tagasinõudekorraldused

19 388 466

2012. aastal laekunud varasemate aastate tagasinõudekorraldused

5 423

Varasemate aastate tagasinõudekorralduste korrigeerimine

2013. aastasse üle kantud maksete assigneeringud

(13 130 039)

Varasematest aastatest üle kantud assigneeringud

13 087 563

Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute saldo (seisuga 31. detsember) korrigeerimine

474 734

Eelarvetulem

(116 241 886)

Algse ja lõpliku eelarve vahel ei tehtud täiendusi ega vähendusi.

B.   Eelarvetulemi ja majandustulemi selgitav võrdlus

| (eurodes) |
| --- |
| Eelarveaasta tulemiaruanne | (2 419 498) |
| Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad tulemis, kuid mitte eelarvetulemis | (98 042 918) |
| Viitvõlgade muutus seisuga eelmise aasta lõpp ja käesoleva aasta lõpp | 8 519 412 |
| Komisjoni tasaarvelduskontolt saadud ja tulemiaruandes kajastatud summa | (117 795 049) |
| Aasta lõpu seisuga tasumata, kuid kuludesse kirjendatud arved (klass 6) | 174 028 |
| Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum | 3 351 126 |
| Eraldised | |
| Väärtuse langus | |
| 2012. aastal klassis 7 esitatud, kuid veel laekumata tagasinõudekorraldused | (1 310) |
| Eelmisest aastast üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed | 11 214 098 |
| Muud | (3 518 922) |
| Vahetuskursimuutused | 13 699 |
| Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad eelarvetulemis, kuid mitte tulemis | (15 779 470) |
| Soetatud vara (aasta jooksul makstud) | (5 003 498) |
| 2012. aastal laekunud varasemate aastate eelarvelised tagasinõudekorraldused | 5 867 |
| 2013. aastasse üle kantud maksete assigneeringud | (13 130 039) |
| Eelmisest aastast üle kantud, kuid kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | 1 873 466 |
| Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute saldo (seisuga 31. detsember) korrigeerimine | 474 734 |
| Pensionimaksed (need on eelarvelised maksed, kuid debiteeritakse eraldistest) | |
| Muud | |
| Eelarvetulem | (116 241 886) |

(eurodes)

Eelarveaasta tulemiaruanne

(2 419 498)

Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad tulemis, kuid mitte eelarvetulemis

(98 042 918)

Viitvõlgade muutus seisuga eelmise aasta lõpp ja käesoleva aasta lõpp

8 519 412

Komisjoni tasaarvelduskontolt saadud ja tulemiaruandes kajastatud summa

(117 795 049)

Aasta lõpu seisuga tasumata, kuid kuludesse kirjendatud arved (klass 6)

174 028

Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum

3 351 126

Eraldised

Väärtuse langus

2012. aastal klassis 7 esitatud, kuid veel laekumata tagasinõudekorraldused

(1 310)

Eelmisest aastast üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed

11 214 098

Muud

(3 518 922)

Vahetuskursimuutused

13 699

Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad eelarvetulemis, kuid mitte tulemis

(15 779 470)

Soetatud vara (aasta jooksul makstud)

(5 003 498)

2012. aastal laekunud varasemate aastate eelarvelised tagasinõudekorraldused

5 867

2013. aastasse üle kantud maksete assigneeringud

(13 130 039)

Eelmisest aastast üle kantud, kuid kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

1 873 466

Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute saldo (seisuga 31. detsember) korrigeerimine

474 734

Pensionimaksed (need on eelarvelised maksed, kuid debiteeritakse eraldistest)

Muud

Eelarvetulem

(116 241 886)

---

VÄLISAUDIITORI KINDLUSTANDEV ARUANNE

Euroopa Kontrollikoja

juhtkonnale

Kontrollisime, et Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Kontrollikojale (edaspidi „kontrollikoda”) eraldatud rahalisi vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil ning et eelarvevahendite käsutajate paika pandud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii, et 31. detsembril 2012 lõppenud aastaks eraldatud ja aasta jooksul kasutatud rahalistest vahenditest tehtud finantstehingud vastavad kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Raamatupidamisarvestus ning asjakohaste kontrollimehhanismide kehtestamine ja rakendamine on kontrollikoja juhtkonna ülesanne. Meie ülesanne on esitada läbiviidud kontrolli põhjal audiitori arvamus.

Viisime kontrolli läbi kooskõlas Commission de Surveillance du Secteur Financier heakskiidetud rahvusvahelise standardiga kindluse andmise kohta – „kindlustandvad tööd, mis ei ole ajalooliste perioodide finantsteabe auditid või ülevaated” (ISAE 3000). Standardis nõutakse, et me kavandaksime ja viiksime kontrolli läbi nii, et kontrollikoja raamatupidamist olulisel määral mõjutav ressursside väärkasutus avastatakse piisava kindlusega.

Peamiselt oli meie ülesandeks uurida valimipõhise kontrollimise abil tõendusmaterjali, mis toetas järgmisi väiteid:

| — | kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil; |
| --- | --- |

—

kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil;

| — | kehtestatud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele. |
| --- | --- |

—

kehtestatud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Kontrollikriteeriumidena kasutati järgmisi eeskirju ja määruseid:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve (edaspidi „eelarve”) suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve (edaspidi „eelarve”) suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”);

| — | komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad) kohaldamise eeskirju (edaspidi „rakenduseeskirjad”); |
| --- | --- |

—

komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad) kohaldamise eeskirju (edaspidi „rakenduseeskirjad”);

| — | Euroopa Kontrollikoja 12. jaanuari 2012. aasta istungil vastu võetud otsus nr 6-2012, mis puudutab kontrollikoja eelarve täitmise sise-eeskirju. Need sätted on osa aluslepingutes sätestatud menetlustest või nendest tulenevatest lepingutest, mis puudutavad eelarve täitmisega seotud tegevust. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoja 12. jaanuari 2012. aasta istungil vastu võetud otsus nr 6-2012, mis puudutab kontrollikoja eelarve täitmise sise-eeskirju. Need sätted on osa aluslepingutes sätestatud menetlustest või nendest tulenevatest lepingutest, mis puudutavad eelarve täitmisega seotud tegevust.

Täpsemalt on kriteeriumidena kasutatud järgmisi sise-eeskirju:

| — | artikkel 7 – allkirjad. „Kõik pooled, kes osalevad nende tehingute ettevalmistamisel, järelevalves ja registreerimisel, mille abil määratakse kindlaks ja nõutakse sisse tulusid või võetakse kulukohustusi ja tehakse makseid, peavad tehtud töö allkirjastama ja dateerima”; |
| --- | --- |

—

artikkel 7 – allkirjad. „Kõik pooled, kes osalevad nende tehingute ettevalmistamisel, järelevalves ja registreerimisel, mille abil määratakse kindlaks ja nõutakse sisse tulusid või võetakse kulukohustusi ja tehakse makseid, peavad tehtud töö allkirjastama ja dateerima”;

| — | artikkel 9 – ehitusprojektid. „Enne, kui kontrollikoda kiidab heaks sellist projekti puudutava lepingulise kohustuse, peab vastutav üksus esitama selgitava dokumendi, milles näidatakse, et projekt on kooskõlas finantsraamistikuga”; |
| --- | --- |

—

artikkel 9 – ehitusprojektid. „Enne, kui kontrollikoda kiidab heaks sellist projekti puudutava lepingulise kohustuse, peab vastutav üksus esitama selgitava dokumendi, milles näidatakse, et projekt on kooskõlas finantsraamistikuga”;

| — | artikkel 16 – maksete tegemine. „Peaarvepidaja täidab finantsmääruse artiklis 80 määratletud maksekorraldused pärast seda, kui ta on kontrollinud rakenduseeskirjade artikli 103 lõikes 1 ja artiklis 104 kirjeldatud kohustuslikke andmeid”; |
| --- | --- |

—

artikkel 16 – maksete tegemine. „Peaarvepidaja täidab finantsmääruse artiklis 80 määratletud maksekorraldused pärast seda, kui ta on kontrollinud rakenduseeskirjade artikli 103 lõikes 1 ja artiklis 104 kirjeldatud kohustuslikke andmeid”;

| — | artikkel 23.1 – assigneeringute ümberpaigutamine. „Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kirjendatakse assigneeringud sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks”; |
| --- | --- |

—

artikkel 23.1 – assigneeringute ümberpaigutamine. „Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kirjendatakse assigneeringud sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks”;

| — | artikkel 23.2 – assigneeringute ümberpaigutamine. „Kõikides ümberpaigutamise taotlustes tuleb selgitada, miks assigneeringutest ei piisa. Ümberpaigutamise taotluse peab allkirjastama vastutav direktor või tema äraolekul vastutav üksuse juhataja”; |
| --- | --- |

—

artikkel 23.2 – assigneeringute ümberpaigutamine. „Kõikides ümberpaigutamise taotlustes tuleb selgitada, miks assigneeringutest ei piisa. Ümberpaigutamise taotluse peab allkirjastama vastutav direktor või tema äraolekul vastutav üksuse juhataja”;

| — | artikkel 24 – assigneeringute ülekanded. „Vastutav eelarvevahendite käsutaja peab koostama paberkandjal või elektrooniliselt loetelu, milles on ära toodud kasutatavate kulukohustuste saldo (käesoleva otsuse artiklis 27.3 viidatud integreeritud arvutisüsteemi väljavõte); vajaduse korral saldot korrigeeritakse, võttes arvesse tühistatavad assigneeringud ja näidates ära ülekantavad assigneeringud”; |
| --- | --- |

—

artikkel 24 – assigneeringute ülekanded. „Vastutav eelarvevahendite käsutaja peab koostama paberkandjal või elektrooniliselt loetelu, milles on ära toodud kasutatavate kulukohustuste saldo (käesoleva otsuse artiklis 27.3 viidatud integreeritud arvutisüsteemi väljavõte); vajaduse korral saldot korrigeeritakse, võttes arvesse tühistatavad assigneeringud ja näidates ära ülekantavad assigneeringud”;

| — | artikkel 26 – vara inventarinimestikud. „Materiaalse põhivara inventarinimestik tuleb säilitada andmebaasis”; |
| --- | --- |

—

artikkel 26 – vara inventarinimestikud. „Materiaalse põhivara inventarinimestik tuleb säilitada andmebaasis”;

| — | artikkel 27 – minimaalsed juhtimis- ja sisekontrolliprotseduurid. „Juhtimis- ja sisekontrolliprotseduurid koostatakse eelarvevahendite käsutajate poolt kooskõlas kontrollikojas vastu võetud minimaalsete sisekontrollistandarditega. Iga eelarvetehingut käsitleb (...) eelkontrolli eest vastutav isik. (...) eelkontrolli eest vastutav isik peab järgima kontrollikoja poolt eelkontrollide funktsiooni jaoks kehtestatud tegevusjuhendit ning eelarvevahendite käsutaja poolt kehtestatud menetlusi.” |
| --- | --- |

—

artikkel 27 – minimaalsed juhtimis- ja sisekontrolliprotseduurid. „Juhtimis- ja sisekontrolliprotseduurid koostatakse eelarvevahendite käsutajate poolt kooskõlas kontrollikojas vastu võetud minimaalsete sisekontrollistandarditega. Iga eelarvetehingut käsitleb (...) eelkontrolli eest vastutav isik. (...) eelkontrolli eest vastutav isik peab järgima kontrollikoja poolt eelkontrollide funktsiooni jaoks kehtestatud tegevusjuhendit ning eelarvevahendite käsutaja poolt kehtestatud menetlusi.”

Oleme seisukohal, et läbiviidud kontroll annab meile piisava aluse arvamuse esitamiseks.

Käesolevas aruandes kirjeldatud audititööle tuginedes võime öelda, et kontrolli käigus ei ilmnenud midagi sellist, mis näitaks, et kõigis olulistes aspektides ja tuginedes eelkirjeldatud kriteeriumidele:

| — | ei oleks kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutatud ettenähtud eesmärgil; |
| --- | --- |

—

ei oleks kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutatud ettenähtud eesmärgil;

| — | ei annaks kehtestatud kontrolliprotseduurid vajalikku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele. |
| --- | --- |

—

ei annaks kehtestatud kontrolliprotseduurid vajalikku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Meie aruanne on koostatud ainult selle esimeses lõigus määratletud eesmärgil ning teie teavitamiseks ja seda ei tohi kasutada ühelgi teisel eesmärgil ega edastada muudele osapooltele, välja arvatud avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 3. juuni 2013

PricewaterhouseCoopers, Société coopérative

esindaja

Pierre KRIER

---

4.10.2013

| 4.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 288/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 288/s2

---

TEADE LUGEJATELE

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruannet on alates 1987. eelarveaasta sulgemisest igal aastal kontrollinud välisaudiitor, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 (mille kohaselt vastutab kontrollikoda Euroopa Liidu kõigi tulude ja kulude auditeerimise eest) ning sama lepingu artikli 319 (mis puudutab eelarve täitmisele heakskiidu andmist) sätete kohaldamist.

Kontrollikoja välisaudiitori poolt eelarveaastate 1987–1991 raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud aruanded edastati ainult Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni esimehele.

Vastavalt kontrollikoja liikmete 8. juuli 1993. aasta istungi otsusele avaldatakse sõltumatu audiitori aruanded alates eelarveaastast 1992 Euroopa Liidu Teatajas.

Kontrollikoja nimel

Euroopa Kontrollikoja peasekretär

Eduardo RUIZ GARCÍA

---