# Eiropas Savienības C 331/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.331.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 331 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 14. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.331.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 331

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 14. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2013/C 331/01 | Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2012. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm | 1 |
| 2013/C 331/02 | Revīzijas palātas 2012. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm | 261 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2013/C 331/01

Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2012. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm

1

2013/C 331/02

Revīzijas palātas 2012. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm

261

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 14.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 331/1

---

Image

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 1. un 4. punktu, saskaņā ar 148. panta 1. punktu un 162. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu un saskaņā ar 139. un 156. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam

Eiropas Savienības Revīzijas palāta 2013. gada 5. septembra sēdē pieņēma

PĀRSKATUS

par 2012. finanšu gadu.

Šie pārskati kopā ar iestāžu atbildēm uz Palātas apsvērumiem ir nosūtīti iestādēm, kuras apstiprina budžeta izpildi, kā arī pārējām iestādēm.

Revīzijas palātas locekļi:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (priekšsēdētājs), David BOSTOCK, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Gijs DE VRIES, Harald WÖGERBAUER, Hans Gustaf WESSBERG, Henrik OTBO, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES.

GADA PĀRSKATS PAR BUDŽETA IZPILDI

2013/C 331/01

SATURS

Vispārējs ievads

| 1. nodaļa— | Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija |
| --- | --- |

1. nodaļa—

| 2. nodaļa— | Ieņēmumi |
| --- | --- |

2. nodaļa—

| 3. nodaļa— | Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts |
| --- | --- |

3. nodaļa—

| 4. nodaļa— | Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība |
| --- | --- |

4. nodaļa—

| 5. nodaļa— | Reģionālā politika, enerģētika un transports |
| --- | --- |

5. nodaļa—

| 6. nodaļa— | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

6. nodaļa—

| 7. nodaļa— | Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās |
| --- | --- |

7. nodaļa—

| 8. nodaļa— | Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika |
| --- | --- |

8. nodaļa—

| 9. nodaļa— | Administratīvie un citi izdevumi |
| --- | --- |

9. nodaļa—

| 10. nodaļa— | ES budžeta izpildes rezultāti |
| --- | --- |

10. nodaļa—

---

VISPĀRĒJS IEVADS

| 0.1. | Eiropas Revīzijas palāta ir Eiropas Savienības (ES) iestāde, kura ir izveidota ar Līgumu, lai revidētu ES finanses. Palāta kā ES ārējās revīzijas iestāde sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve. Plašāku informāciju par Revīzijas palātu var atrast tās gada darbības pārskatā, kurš kopā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem par ES izdevumu programmām un ieņēmumiem, kā arī atzinumiem par jauniem vai grozītiem tiesību aktiem ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē
  www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Eiropas Revīzijas palāta ir Eiropas Savienības (ES) iestāde, kura ir izveidota ar Līgumu, lai revidētu ES finanses. Palāta kā ES ārējās revīzijas iestāde sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve. Plašāku informāciju par Revīzijas palātu var atrast tās gada darbības pārskatā, kurš kopā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem par ES izdevumu programmām un ieņēmumiem, kā arī atzinumiem par jauniem vai grozītiem tiesību aktiem ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē

www.eca.europa.eu.

| 0.2. | Šis ir Palātas 36. gada pārskats par ES budžeta izpildi. Tas attiecas uz 2012. finanšu gadu. Par Eiropas Attīstības fondiem ir sagatavots atsevišķs gada pārskats. |
| --- | --- |

0.2.

Šis ir Palātas 36. gada pārskats par ES budžeta izpildi. Tas attiecas uz 2012. finanšu gadu. Par Eiropas Attīstības fondiem ir sagatavots atsevišķs gada pārskats.

| 0.3. | Par ES vispārējo budžetu katru gadu lemj Padome un Eiropas Parlaments. Palātas gada pārskats kopā ar tās īpašajiem ziņojumiem sniedz pamatu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Eiropas Parlaments lemj par to, vai Eiropas Komisija ir apmierinoši īstenojusi savus pienākumus budžeta izpildes jomā. Palāta vienlaikus iesniedz gada pārskatu valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

0.3.

Par ES vispārējo budžetu katru gadu lemj Padome un Eiropas Parlaments. Palātas gada pārskats kopā ar tās īpašajiem ziņojumiem sniedz pamatu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Eiropas Parlaments lemj par to, vai Eiropas Komisija ir apmierinoši īstenojusi savus pienākumus budžeta izpildes jomā. Palāta vienlaikus iesniedz gada pārskatu valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam un Padomei.

| 0.4. | Gada pārskata galvenā daļa ir Palātas deklarācija par Eiropas Savienības konsolidēto gada pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību (pārskatā lietots termins “darījumu pareizība”). Pārskats sākas ar ticamības deklarāciju; pārējais teksts lielākoties ir ticamības deklarācijai pakārtotā revīzijas darba izklāsts. |
| --- | --- |

0.4.

Gada pārskata galvenā daļa ir Palātas deklarācija par Eiropas Savienības konsolidēto gada pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību (pārskatā lietots termins “darījumu pareizība”). Pārskats sākas ar ticamības deklarāciju; pārējais teksts lielākoties ir ticamības deklarācijai pakārtotā revīzijas darba izklāsts.

| 0.5. | Turpmāk aprakstīta šā pārskata struktūra.






  — | 1. nodaļā ietilpst ticamības deklarācija, kopsavilkums par galvenajiem rezultātiem, ko Palāta ieguvusi revīzijā par pārskatu ticamību un darījumu pareizību, iedaļa par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekciju, kā arī kopsavilkuma ziņojums par budžeta pārvaldību 2012. gadā. 1. nodaļas 1.3. pielikumā ir sniegta saīsināta informācija no 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem. Plašāka 2012. gada finanšu informācija ir atrodama publicētajos konsolidētajos pārskatos un finanšu pārskatā, ko sagatavojusi Eiropas Komisija; abi pārskati pieejami šajā adresē:
  http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2012/2012_en.cfm. |
| --- | --- | --- |

0.5.

Turpmāk aprakstīta šā pārskata struktūra.

—

1. nodaļā ietilpst ticamības deklarācija, kopsavilkums par galvenajiem rezultātiem, ko Palāta ieguvusi revīzijā par pārskatu ticamību un darījumu pareizību, iedaļa par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekciju, kā arī kopsavilkuma ziņojums par budžeta pārvaldību 2012. gadā. 1. nodaļas 1.3. pielikumā ir sniegta saīsināta informācija no 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem. Plašāka 2012. gada finanšu informācija ir atrodama publicētajos konsolidētajos pārskatos un finanšu pārskatā, ko sagatavojusi Eiropas Komisija; abi pārskati pieejami šajā adresē:

http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2012/2012_en.cfm.

| — | 2.–9. nodaļā ir sniegti izvērsti revīzijas konstatējumi jeb īpašie izvērtējumi par ES ieņēmumiem un izdevumiem. 2. nodaļā aplūkoti ES budžeta ieņēmumi, bet 3.–9. nodaļa attiecas uz septiņām politikas jomu grupām, kurās ir apstiprināti un iegrāmatoti ES budžeta tēriņi. Šīs politikas jomu grupas lielā mērā atbilst kategorijām, kas izmantotas 2007.–2013. gada finanšu shēmā, ar kuru nosaka vispārējus ES daudzgadu izdevumu plānus. |
| --- | --- |

—

2.–9. nodaļā ir sniegti izvērsti revīzijas konstatējumi jeb īpašie izvērtējumi par ES ieņēmumiem un izdevumiem. 2. nodaļā aplūkoti ES budžeta ieņēmumi, bet 3.–9. nodaļa attiecas uz septiņām politikas jomu grupām, kurās ir apstiprināti un iegrāmatoti ES budžeta tēriņi. Šīs politikas jomu grupas lielā mērā atbilst kategorijām, kas izmantotas 2007.–2013. gada finanšu shēmā, ar kuru nosaka vispārējus ES daudzgadu izdevumu plānus.

| — | 10. nodaļā analizēti darbības rezultātu novērtējumi trijos Komisijas ģenerāldirektoru vadības plānos un gada darbības pārskatos, noteiktas kopējās tēmas Palātas 2012. gadā pieņemtajos īpašajos ziņojumos un īsumā aplūkots Komisijas otrais un trešais novērtējuma ziņojums. |
| --- | --- |

—

10. nodaļā analizēti darbības rezultātu novērtējumi trijos Komisijas ģenerāldirektoru vadības plānos un gada darbības pārskatos, noteiktas kopējās tēmas Palātas 2012. gadā pieņemtajos īpašajos ziņojumos un īsumā aplūkots Komisijas otrais un trešais novērtējuma ziņojums.

| 0.6. | Īpašo izvērtējumu pamatā ir galvenokārt rezultāti, ko Palāta ieguva, pārbaudot darījumu pareizību un novērtējot attiecīgo ieņēmumu vai izdevumu svarīgāko pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti. |
| --- | --- |

0.6.

Īpašo izvērtējumu pamatā ir galvenokārt rezultāti, ko Palāta ieguva, pārbaudot darījumu pareizību un novērtējot attiecīgo ieņēmumu vai izdevumu svarīgāko pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti.

| 0.7. | Īpašos izvērtējumos saskaņoja pakārtoto darījumu definīciju. Šī saskaņošana sevišķi skar gada pārskata 7. un 8. nodaļu (sk. 7.13.–7.15. punktu un 8.13. punktu). Minētās izmaiņas un to ietekme ir sīkāk aprakstīta 1. nodaļā (sk. 1.6., 1.7., 1.15. punktu un 1.1. grafiku). |
| --- | --- |

0.7.

Īpašos izvērtējumos saskaņoja pakārtoto darījumu definīciju. Šī saskaņošana sevišķi skar gada pārskata 7. un 8. nodaļu (sk. 7.13.–7.15. punktu un 8.13. punktu). Minētās izmaiņas un to ietekme ir sīkāk aprakstīta 1. nodaļā (sk. 1.6., 1.7., 1.15. punktu un 1.1. grafiku).

| 0.8. | Pārskatā ir iekļautas Komisijas (vai, attiecīgajos gadījumos, arī citu ES iestāžu un struktūru) atbildes uz Palātas apsvērumiem. Palātas konstatējumu un secinājumu aprakstā ir ņemtas vērā revidētās vienības attiecīgās atbildes. Tomēr Palātas kā ārējā revidenta pienākums ir paziņot savus revīzijas konstatējumus, un uz to pamata izdarīt secinājumus un tādējādi sniegt neatkarīgu un objektīvu novērtējumu par pārskatu ticamību un darījumu pareizību. |
| --- | --- |

0.8.

Pārskatā ir iekļautas Komisijas (vai, attiecīgajos gadījumos, arī citu ES iestāžu un struktūru) atbildes uz Palātas apsvērumiem. Palātas konstatējumu un secinājumu aprakstā ir ņemtas vērā revidētās vienības attiecīgās atbildes. Tomēr Palātas kā ārējā revidenta pienākums ir paziņot savus revīzijas konstatējumus, un uz to pamata izdarīt secinājumus un tādējādi sniegt neatkarīgu un objektīvu novērtējumu par pārskatu ticamību un darījumu pareizību.

---

1. NODAĻA

Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija

SATURS

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīgā revidenta ziņojums

Ievads

Attīstība Palātas parauga atlases pieejā

Iepirkums

Revīzijas konstatējumi par 2012. finanšu gadu

Pārskatu ticamība

Kopsavilkums par ticamības deklarāciju pamatojošajiem īpašajiem izvērtējumiem un revīzijas rezultātiem

Līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ņemšana vērā

Kopsavilkuma pārskats un gada darbības pārskati

Budžeta pārvaldība

Budžeta apropriācijas saistībām un maksājumiem

Spriedze budžetā saistībā ar maksājumiem

Vajadzības pēc turpmākām izmaksām

| 1.1. pielikums. | Revīzijas pieeja un metodes |
| --- | --- |

1.1. pielikums.

| 1.2. pielikums. | Attiecībā uz pārskatu ticamību iepriekšējos gados formulēto apsvērumu pēcpārbaude |
| --- | --- |

1.2. pielikums.

| 1.3. pielikums. | Izvilkumi no 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem |
| --- | --- |

1.3. pielikums.

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGĀ REVIDENTA ZIŅOJUMS |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGĀ REVIDENTA ZIŅOJUMS

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

Pārskatu ticamība

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| |
| --- |

Ieņēmumi

Saistības

| |
| --- |

Maksājumi

| |
| --- |

2013. gada 5. septembrī

| |
| --- |

| |
| --- |

Priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

| 1.1. | Šajā gada pārskata nodaļā






  — | izklāstīts Palātas sagatavotās ticamības deklarācijas konteksts un sniegts ticamības deklarācijas pamatā esošo revīzijas konstatējumu un secinājumu apkopojums un analīze, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Šajā gada pārskata nodaļā

—

izklāstīts Palātas sagatavotās ticamības deklarācijas konteksts un sniegts ticamības deklarācijas pamatā esošo revīzijas konstatējumu un secinājumu apkopojums un analīze,

| — | paskaidrots, kā Palāta veic pareizības un pārskatu ticamības revīziju (sk.
  1.1. pielikumu
  ), |
| --- | --- |

—

paskaidrots, kā Palāta veic pareizības un pārskatu ticamības revīziju (sk.
  1.1. pielikumu
  ),

| — | izklāstīti pasākumi, kurus Komisija veica saistībā ar Palātas iepriekšējos gada pārskatos sniegtajiem apsvērumiem un ieteikumiem par pārskatu ticamību (sk.
  1.2. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

—

izklāstīti pasākumi, kurus Komisija veica saistībā ar Palātas iepriekšējos gada pārskatos sniegtajiem apsvērumiem un ieteikumiem par pārskatu ticamību (sk.
  1.2. pielikumu
  ).

| 1.2. | Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu pareizību. Palāta papildina šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām ES darbības jomām (4). Šo īpašo izvērtējumu loma nav tāda pati kā revīzijas atzinumam; to galvenais uzdevums ir iepazīstināt budžeta izpildes apstiprinātājiestādes un citas ieinteresētās personas ar politikas grupām nozīmīgiem jautājumiem. Katra īpašā izvērtējuma secinājumi ir balstīti uz visaptverošiem revīzijas pierādījumiem, kas apkopoti politikas grupas līmenī. |
| --- | --- |

1.2.

Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu pareizību. Palāta papildina šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām ES darbības jomām (4). Šo īpašo izvērtējumu loma nav tāda pati kā revīzijas atzinumam; to galvenais uzdevums ir iepazīstināt budžeta izpildes apstiprinātājiestādes un citas ieinteresētās personas ar politikas grupām nozīmīgiem jautājumiem. Katra īpašā izvērtējuma secinājumi ir balstīti uz visaptverošiem revīzijas pierādījumiem, kas apkopoti politikas grupas līmenī.

| 1.3. | Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Savienības pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus un atbilstošus pierādījumus, lai secinātu, cik lielā mērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un vai konsolidētie pārskati (sk. izvilkumu
  1.3. pielikumā
  ) sniedz pienācīgu priekšstatu par finanšu stāvokli 2012. gada 31. decembrī, kā arī par ieņēmumiem, izdevumiem un naudas plūsmām minētajā datumā noslēgtajā finanšu gadā (sk. 1.9. un 1.10. punktu). |
| --- | --- |

1.3.

Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Savienības pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus un atbilstošus pierādījumus, lai secinātu, cik lielā mērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un vai konsolidētie pārskati (sk. izvilkumu
  1.3. pielikumā
  ) sniedz pienācīgu priekšstatu par finanšu stāvokli 2012. gada 31. decembrī, kā arī par ieņēmumiem, izdevumiem un naudas plūsmām minētajā datumā noslēgtajā finanšu gadā (sk. 1.9. un 1.10. punktu).

| 1.4. | Ar 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību saistītā darba mērķis ir iegūt pietiekamus un piemērotus pierādījumus, uz kuru pamata secināt, vai šie darījumi atbilst attiecīgajām regulām vai līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (rezultātu kopsavilkumu sk. 1.11.–1.35. punktā un sīkāku informāciju sk. 2.–9. nodaļā). |
| --- | --- |

1.4.

Ar 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību saistītā darba mērķis ir iegūt pietiekamus un piemērotus pierādījumus, uz kuru pamata secināt, vai šie darījumi atbilst attiecīgajām regulām vai līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (rezultātu kopsavilkumu sk. 1.11.–1.35. punktā un sīkāku informāciju sk. 2.–9. nodaļā).

| 1.5. | Mērķis darbam, kas attiecas uz Komisijas dienestu gada darbības pārskatu un attiecīgā kopsavilkuma pārskata pārbaudi, ir novērtēt, cik lielā mērā tie sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldības kvalitāti (tostarp atlikušo kļūdu līmeni) un tādējādi palīdz veidot priekšstatu par ES pārskatu ticamību un ieņēmumu un izdevumu pareizību (sk. 1.36.–1.45. punktu un attiecīgos apsvērumus iedaļās “Sistēmu efektivitāte” 2.–9. nodaļā). |
| --- | --- |

1.5.

Mērķis darbam, kas attiecas uz Komisijas dienestu gada darbības pārskatu un attiecīgā kopsavilkuma pārskata pārbaudi, ir novērtēt, cik lielā mērā tie sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldības kvalitāti (tostarp atlikušo kļūdu līmeni) un tādējādi palīdz veidot priekšstatu par ES pārskatu ticamību un ieņēmumu un izdevumu pareizību (sk. 1.36.–1.45. punktu un attiecīgos apsvērumus iedaļās “Sistēmu efektivitāte” 2.–9. nodaļā).

ATTĪSTĪBA PALĀTAS PARAUGA ATLASES PIEEJĀ

| 1.6. | Pieeja darījumu pareizības pārbaudei ir atjaunināta un saskaņota. Palātas darījumu paraugā tagad ir iekļauti tikai starpposma maksājumi, galīgie maksājumi un avansu noskaidrošana (maksājumi par izdevumiem). Darījumus politikas grupās “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” (7. nodaļa) un “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” (8. nodaļa) – tāpat, kā to jau darīja visās citās politikas grupās, – tagad pārbauda tajā posmā, kad ES līdzekļu galasaņēmēji ir veikuši pasākumus vai kad tiem ir radušās izmaksas un kad Komisija ir pieņēmusi, ka veiktie pasākumi vai radušās izmaksas attaisnoja maksājumu no ES budžeta. Tas atbilst Līgumā noteiktajam pienākumam Palātai pārbaudīt izdevumus, kad tie ir “radušies”. Neatkarīgi no šīs izmaiņas visi maksājumi, izņemot avansa maksājumus, ir pakļauti revīzijai gadā, kurā tie ir veikti. Tas ietver maksājumus, kuri izmantoti aktīvu pirkšanai (un tādējādi veido budžeta izdevumus, bet ne uzkrājumu izdevumus). Šīs attīstības ietekme ir iztirzāta 1.14. un 1.15. punktā un
  1.1. grafikā
  . |
| --- | --- |

1.6.

Pieeja darījumu pareizības pārbaudei ir atjaunināta un saskaņota. Palātas darījumu paraugā tagad ir iekļauti tikai starpposma maksājumi, galīgie maksājumi un avansu noskaidrošana (maksājumi par izdevumiem). Darījumus politikas grupās “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” (7. nodaļa) un “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” (8. nodaļa) – tāpat, kā to jau darīja visās citās politikas grupās, – tagad pārbauda tajā posmā, kad ES līdzekļu galasaņēmēji ir veikuši pasākumus vai kad tiem ir radušās izmaksas un kad Komisija ir pieņēmusi, ka veiktie pasākumi vai radušās izmaksas attaisnoja maksājumu no ES budžeta. Tas atbilst Līgumā noteiktajam pienākumam Palātai pārbaudīt izdevumus, kad tie ir “radušies”. Neatkarīgi no šīs izmaiņas visi maksājumi, izņemot avansa maksājumus, ir pakļauti revīzijai gadā, kurā tie ir veikti. Tas ietver maksājumus, kuri izmantoti aktīvu pirkšanai (un tādējādi veido budžeta izdevumus, bet ne uzkrājumu izdevumus). Šīs attīstības ietekme ir iztirzāta 1.14. un 1.15. punktā un
  1.1. grafikā
  .

| 1.6. | Komisija norāda, ka, izmantojot Palātas jauno pieeju, tiek grozīta revidētās datu kopas definīcija. Lai gan Komisija atzīst Palātas jaunās pieejas priekšrocības, tā norāda, ka revidētā datu kopa vairs neattiecas tikai uz budžeta pārskatu pamatā esošajiem darījumiem. Tā vietā tiek iekļauti jauni vispārējo pārskatu darījumi, balstoties uz jēdzieniem, kuru izpratnei būtu nepieciešamas īpašas zināšanas grāmatvedības jomā.

  Komisija uzskata, ka Palātas jaunajai interpretācijai ir ievērojamas sekas (sk. atbildes par 1.7., 1.12., 1.14. un 1.19.–1.35. punktu). Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai tiktu izmantoti saprotami paskaidrojumi, metodes un termini, kas ļautu ieinteresētajām personām izprast veiktās pārmaiņas un novērtēt to radīto ietekmi. |
| --- | --- |

1.6.

Komisija uzskata, ka Palātas jaunajai interpretācijai ir ievērojamas sekas (sk. atbildes par 1.7., 1.12., 1.14. un 1.19.–1.35. punktu). Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai tiktu izmantoti saprotami paskaidrojumi, metodes un termini, kas ļautu ieinteresētajām personām izprast veiktās pārmaiņas un novērtēt to radīto ietekmi.

| 1.7. | Šī parauga atlases pieeja saskan ar principiem, uz kuriem balstās uzkrājumu grāmatvedība (5). Šādas attīstības papildu priekšrocība ir tas, ka dalītās un nedalītās pārvaldības visas jomas tagad tiek aplūkotas salīdzināmi. Turklāt revidētās datu kopas no gada uz gadu būs stabilākas, jo būs novērsta avansa maksājumu svārstīgā līmeņa ietekme. Avansa maksājumi joprojām būs aptverti gan avansa maksājumu noskaidrošanas pareizības pārbaudē, gan ar pārskatu ticamību saistītajā darbā. |
| --- | --- |

1.7.

Šī parauga atlases pieeja saskan ar principiem, uz kuriem balstās uzkrājumu grāmatvedība (5). Šādas attīstības papildu priekšrocība ir tas, ka dalītās un nedalītās pārvaldības visas jomas tagad tiek aplūkotas salīdzināmi. Turklāt revidētās datu kopas no gada uz gadu būs stabilākas, jo būs novērsta avansa maksājumu svārstīgā līmeņa ietekme. Avansa maksājumi joprojām būs aptverti gan avansa maksājumu noskaidrošanas pareizības pārbaudē, gan ar pārskatu ticamību saistītajā darbā.

| 1.7. | Komisija atzinīgi vērtē to, ka revīzijas tvērumā iekļauti iepriekšējos gados veiktie ieskaitītie avansa maksājumi. Tā uzskata, ka tas rada iespēju vairāk ņemt vērā daudzgadu korekciju mehānismu ietekmi. Finanšu regulas 32. pantā iekšējā kontrole definēta kā “proces[s], kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi: (. .) d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana, labošana un turpmāki pasākumi”.

  Komisija uzmanīgi seko līdzi Palātas metodoloģijas attīstībai, ņemot vērā jebkādu potenciālu ietekmi uz aplēsto kļūdu īpatsvaru (sk. atbildi par 3.9. un 4.8. punktu). |
| --- | --- |

1.7.

Komisija uzmanīgi seko līdzi Palātas metodoloģijas attīstībai, ņemot vērā jebkādu potenciālu ietekmi uz aplēsto kļūdu īpatsvaru (sk. atbildi par 3.9. un 4.8. punktu).

IEPIRKUMS

| 1.8. | Pēc plašas apspriešanās ar budžeta lēmējiestādēm Palāta ir arī saskaņojusi pieeju iepirkuma kļūdu uzskaitei. Iepriekš nopietnas kļūdas – kad tās bija pieļāvušas dalībvalstu iestādes vai starptautiskas organizācijas – uzskatīja par skaitļos izsakāmām kļūdām. Visas kļūdas, kuras bija pieļāvušas ES iestādes un struktūras, Palāta uzskaitīja kā skaitļos neizsakāmas kļūdas un tādējādi tās izslēdza no aplēstā kļūdu īpatsvara. Sākot ar 2012. gadu, visu struktūru pieļautās nopietnās kļūdas iepirkuma jomā uzskata par skaitļos izsakāmām kļūdām. Palāta tomēr nav piemērojusi savu pieeju ar atpakaļejošu datumu, lai aptvertu ES iestāžu un struktūru iepirkuma pasākumus, kas īstenoti pirms 2011. gada (6). |
| --- | --- |

1.8.

Pēc plašas apspriešanās ar budžeta lēmējiestādēm Palāta ir arī saskaņojusi pieeju iepirkuma kļūdu uzskaitei. Iepriekš nopietnas kļūdas – kad tās bija pieļāvušas dalībvalstu iestādes vai starptautiskas organizācijas – uzskatīja par skaitļos izsakāmām kļūdām. Visas kļūdas, kuras bija pieļāvušas ES iestādes un struktūras, Palāta uzskaitīja kā skaitļos neizsakāmas kļūdas un tādējādi tās izslēdza no aplēstā kļūdu īpatsvara. Sākot ar 2012. gadu, visu struktūru pieļautās nopietnās kļūdas iepirkuma jomā uzskata par skaitļos izsakāmām kļūdām. Palāta tomēr nav piemērojusi savu pieeju ar atpakaļejošu datumu, lai aptvertu ES iestāžu un struktūru iepirkuma pasākumus, kas īstenoti pirms 2011. gada (6).

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR 2012. FINANŠU GADU

Pārskatu ticamība

| 1.9. | Palātas apsvērumi attiecas uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada konsolidētajiem pārskatiem, ko sagatavojis Komisijas galvenais grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija, kā to nosaka Finanšu regula (7), un ko Palāta kopā ar galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstuli saņēma 2013. gada 29. jūlijā. Konsolidētajos pārskatos ietilpst






  a) | konsolidētie finanšu pārskati, kuros iekļauta bilance (tajā ir norādīti aktīvi un pasīvi gada beigās), finanšu rezultāta pārskats (tajā norādīti gada ieņēmumi un izdevumi), naudas plūsmas tabula (tajā atspoguļots, kā izmaiņas kontos ietekmē naudu un tās ekvivalentus) un tīro aktīvu izmaiņu pārskats, kā arī attiecīgie paskaidrojumi; |
| --- | --- | --- |

1.9.

Palātas apsvērumi attiecas uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada konsolidētajiem pārskatiem, ko sagatavojis Komisijas galvenais grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija, kā to nosaka Finanšu regula (7), un ko Palāta kopā ar galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstuli saņēma 2013. gada 29. jūlijā. Konsolidētajos pārskatos ietilpst

a)

konsolidētie finanšu pārskati, kuros iekļauta bilance (tajā ir norādīti aktīvi un pasīvi gada beigās), finanšu rezultāta pārskats (tajā norādīti gada ieņēmumi un izdevumi), naudas plūsmas tabula (tajā atspoguļots, kā izmaiņas kontos ietekmē naudu un tās ekvivalentus) un tīro aktīvu izmaiņu pārskats, kā arī attiecīgie paskaidrojumi;

| b) | konsolidētie pārskati par budžeta izpildi, kuros atspoguļoti gada ieņēmumi un izdevumi, kā arī attiecīgie paskaidrojumi. |
| --- | --- |

b)

konsolidētie pārskati par budžeta izpildi, kuros atspoguļoti gada ieņēmumi un izdevumi, kā arī attiecīgie paskaidrojumi.

| 1.10. | Palātas veiktajā revīzijā par 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem konstatēts, ka tajos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas (sk. arī
  1.2. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

1.10.

Palātas veiktajā revīzijā par 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem konstatēts, ka tajos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas (sk. arī
  1.2. pielikumu
  ).

Kopsavilkums par ticamības deklarāciju pamatojošajiem īpašajiem izvērtējumiem un revīzijas rezultātiem

| 1.11. | Palāta sniedz īpašos izvērtējumus par ieņēmumiem 2. nodaļā un par izdevumiem – 3.–9. nodaļā (sk.
  1.1. tabulu
  ). |
| --- | --- |

1.11.

Palāta sniedz īpašos izvērtējumus par ieņēmumiem 2. nodaļā un par izdevumiem – 3.–9. nodaļā (sk.
  1.1. tabulu
  ).

1.1. tabula.   Revidētie darījumi gada pārskata 3.–9. nodaļai

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Gada pārskata nodaļas | 2012. gadā veiktie maksājumi
   (49) | 2012. gadā revidētie darījumi |
| (A) | (B) |
| 3. nodaļa | Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts | 44 545 | 44 546 |
| 4. nodaļa | Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība | 14 778 | 14 994 |
| 5. nodaļa | Reģionālā politika, enerģētika un transports | 39 853 | 40 735 |
| 6. nodaļa | Nodarbinātība un sociālās lietas | 11 606 | 13 404 |
| 7. nodaļa | Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās | 6 109 | 6 616 |
| 8. nodaļa | Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika | 11 740 | 10 667 |
| 9. nodaļa | Administratīvie un citi izdevumi
   (49)
   (50) | 10 052 | 9 985 |
| Pavisam kopā | 138 683 | 140 947 |
| 2012. gadā revidētajos darījumos (B) ietilpst 2012. gadā veiktie maksājumi (A), izņemot 2012. gadā veiktos avansa maksājumus(14 519 miljoni EUR) un iekļaujot 2012. gadā ieskaitītos avansa maksājumus (16 783 miljoni EUR). |

(miljonos EUR)

Gada pārskata nodaļas

2012. gadā veiktie maksājumi
   (49)

2012. gadā revidētie darījumi

(A)

(B)

3. nodaļa

Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts

44 545

44 546

4. nodaļa

Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība

14 778

14 994

5. nodaļa

Reģionālā politika, enerģētika un transports

39 853

40 735

6. nodaļa

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 606

13 404

7. nodaļa

Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās

6 109

6 616

8. nodaļa

Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

11 740

10 667

9. nodaļa

Administratīvie un citi izdevumi
   (49)
   (50)

10 052

9 985

Pavisam kopā

138 683

140 947

2012. gadā revidētajos darījumos (B) ietilpst 2012. gadā veiktie maksājumi (A), izņemot 2012. gadā veiktos avansa maksājumus(14 519 miljoni EUR) un iekļaujot 2012. gadā ieskaitītos avansa maksājumus (16 783 miljoni EUR).

| 1.12. | Revīzijas rezultāti par 2012. gadu liecina, ka ieņēmumos (139 541 miljons EUR) un darījumos politikas grupā “Administratīvie un citi izdevumi” (9 985 miljoni EUR) kļūdu līmenis nebija būtisks un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas bija efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  un 2.40.–2.42. un 9.17. punktu). Visās politikas grupās, kas aptver pamatdarbības izdevumus, kļūdu līmenis bija būtisks (sk. 3.35., 4.42., 5.62., 5.63., 6.39., 6.40., 7.25., 7.26., 8.39. un 8.40. punktu). Saistībās kļūdu līmenis nebija būtisks. |
| --- | --- |

1.12.

Revīzijas rezultāti par 2012. gadu liecina, ka ieņēmumos (139 541 miljons EUR) un darījumos politikas grupā “Administratīvie un citi izdevumi” (9 985 miljoni EUR) kļūdu līmenis nebija būtisks un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas bija efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  un 2.40.–2.42. un 9.17. punktu). Visās politikas grupās, kas aptver pamatdarbības izdevumus, kļūdu līmenis bija būtisks (sk. 3.35., 4.42., 5.62., 5.63., 6.39., 6.40., 7.25., 7.26., 8.39. un 8.40. punktu). Saistībās kļūdu līmenis nebija būtisks.

| 1.12. | Komisijai ir saistoša Finanšu regula, kuras 32. panta 2. punkta e) apakšpunktā paredzēts, ka tās iekšējās kontroles sistēmai cita starpā jānodrošina “tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu”.

  Komisija turpinās pildīt savu uzraudzības funkciju, īpaši ieviešot finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu tādā līmenī, kas ir atbilstošs konstatēto pārkāpumu un trūkumu līmenim. Ņemot vērā tiesisko regulējumu Savienības finanšu interešu aizsardzībai un saistīto procedūru sarežģītību, ir neizbēgami, ka daudzās jomās kļūdas tiek novērstas tikai vairākus gadus pēc to rašanās. Tāpēc Komisija uzskata, ka Palātas gada reprezentatīvais kļūdu īpatsvars aplūkojams šādā kontekstā. Tieši tāpēc Komisija pati parasti izmanto atlikušo kļūdu īpatsvaru, kurā ņem vērā finanšu korekcijas un atgūtās summas daudzgadu īstenošanas perioda laikā, tostarp dažos turpmākajos gados. Novērtējot aplēsto kļūdu īpatsvaru 2012. gadā, Komisija papildus ņem vērā ietekmi, kādu gada ietvaros rada vienotas likmes korekcijas un kas tiek izslēgta no Palātas aplēstā kļūdu īpatsvara.


  Komisija uzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars sniedz patiesu norādi par apjomu, kādā ES budžetu joprojām ietekmē izdevumi, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus pēc pārraudzības un kontroles sistēmu ieviešanas. |
| --- | --- |

1.12.

Komisija turpinās pildīt savu uzraudzības funkciju, īpaši ieviešot finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu tādā līmenī, kas ir atbilstošs konstatēto pārkāpumu un trūkumu līmenim. Ņemot vērā tiesisko regulējumu Savienības finanšu interešu aizsardzībai un saistīto procedūru sarežģītību, ir neizbēgami, ka daudzās jomās kļūdas tiek novērstas tikai vairākus gadus pēc to rašanās. Tāpēc Komisija uzskata, ka Palātas gada reprezentatīvais kļūdu īpatsvars aplūkojams šādā kontekstā. Tieši tāpēc Komisija pati parasti izmanto atlikušo kļūdu īpatsvaru, kurā ņem vērā finanšu korekcijas un atgūtās summas daudzgadu īstenošanas perioda laikā, tostarp dažos turpmākajos gados. Novērtējot aplēsto kļūdu īpatsvaru 2012. gadā, Komisija papildus ņem vērā ietekmi, kādu gada ietvaros rada vienotas likmes korekcijas un kas tiek izslēgta no Palātas aplēstā kļūdu īpatsvara.

Komisija uzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars sniedz patiesu norādi par apjomu, kādā ES budžetu joprojām ietekmē izdevumi, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus pēc pārraudzības un kontroles sistēmu ieviešanas.

1.2. tabula.   Kopsavilkums par 2012. gada konstatējumiem attiecībā uz darījumu pareizību

| Gada pārskata nodaļas | Revidētie darījumi


  (miljonos EUR) | Pārbaudīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums
   (51) | Iespējamākais kļūdu īpatsvars


  (%) | Ticamības intervāls


  (%) | Kļūdu biežums
   (52)


  (%) | Revīzijas secinājumi | Iespējamākais kļūdu īpatsvars 2011. gadā (%) salīdzinājumam
   (55) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zemākais kļūdu līmenis | Augstākais kļūdu līmenis |
| Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts | 44 546 | Daļēji efektīvas | 3,8 | 1,7 | 5,9 | 41 | Būtisks kļūdu līmenis | 2,9 |
| Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība | 14 994 | Daļēji efektīvas | 7,9 | 4,5 | 11,3 | 63 | Būtisks kļūdu līmenis | 7,7 |
| Reģionālā politika, enerģētika un transports | 40 735 | Daļēji efektīvas | 6,8 | 3,7 | 9,9 | 49 | Būtisks kļūdu līmenis | 6,0 |
| Nodarbinātība un sociālās lietas | 13 404 | Daļēji efektīvas | 3,2 | 1,3 | 5,1 | 35 | Būtisks kļūdu līmenis | 2,2 |
| Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās | 6 616 | Daļēji efektīvas | 3,3
   (53) | 1,4 | 5,2 | 23 | Būtisks kļūdu līmenis | 1,1
   (53) |
| Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika | 10 667 | Daļēji efektīvas | 3,9
   (54) | 1,8 | 6,0 | 49 | Būtisks kļūdu līmenis | 3,0
   (54) |
| Administratīvie un citi izdevumi | 9 985 | Efektīvas | 0 | — | — | 1 | Nebūtisks kļūdu līmenis | 0,1 |
| Maksājumi par izdevumiem kopā | 140 947 | Daļēji efektīvas | 4,8
   (55) | 3,6 | 6,0 | 38 | Būtisks kļūdu līmenis | 3,9
   (55) |
| Ieņēmumi | 139 541
   (56) | Efektīvas | 0 | — | — | 0 | Nebūtisks kļūdu līmenis | 0,8 |

Gada pārskata nodaļas

Revidētie darījumi

(miljonos EUR)

Pārbaudīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums
   (51)

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

(%)

Ticamības intervāls

(%)

Kļūdu biežums
   (52)

(%)

Revīzijas secinājumi

Iespējamākais kļūdu īpatsvars 2011. gadā (%) salīdzinājumam
   (55)

Zemākais kļūdu līmenis

Augstākais kļūdu līmenis

Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts

44 546

Daļēji efektīvas

3,8

1,7

5,9

41

Būtisks kļūdu līmenis

2,9

Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība

14 994

Daļēji efektīvas

7,9

4,5

11,3

63

Būtisks kļūdu līmenis

7,7

Reģionālā politika, enerģētika un transports

40 735

Daļēji efektīvas

6,8

3,7

9,9

49

Būtisks kļūdu līmenis

6,0

Nodarbinātība un sociālās lietas

13 404

Daļēji efektīvas

3,2

1,3

5,1

35

Būtisks kļūdu līmenis

2,2

Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās

6 616

Daļēji efektīvas

3,3
   (53)

1,4

5,2

23

Būtisks kļūdu līmenis

1,1
   (53)

Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

10 667

Daļēji efektīvas

3,9
   (54)

1,8

6,0

49

Būtisks kļūdu līmenis

3,0
   (54)

Administratīvie un citi izdevumi

9 985

Efektīvas

0

—

—

1

Nebūtisks kļūdu līmenis

0,1

Maksājumi par izdevumiem kopā

140 947

Daļēji efektīvas

4,8
   (55)

3,6

6,0

38

Būtisks kļūdu līmenis

3,9
   (55)

Ieņēmumi

139 541
   (56)

Efektīvas

0

—

—

0

Nebūtisks kļūdu līmenis

0,8

| 1.13. | Palāta secina, ka maksājumos par izdevumiem kopumā bija būtisks kļūdu līmenis un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas, ko piemēroja maksājumiem par izdevumiem, kopumā bija daļēji efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  ). |
| --- | --- |

1.13.

Palāta secina, ka maksājumos par izdevumiem kopumā bija būtisks kļūdu līmenis un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas, ko piemēroja maksājumiem par izdevumiem, kopumā bija daļēji efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  ).

| 1.13. | Komisija atzīst, ka sistēmas ir daļēji efektīvas, kā to parāda Palātas aplēstais kļūdu īpatsvars galasaņēmēju līmenī. Pārraudzības un kontroles sistēmu izmantošanas rezultātā Komisija 2012. gadā ir veikusi finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu 4 419 miljonu euro apmērā, kas atbilst 3,2 % salīdzinājumā ar veiktajiem maksājumiem (sk. 1.1. tabulu). Turpmāk ir parādīts skaitļu sadalījums pa politikas jomām:






  — | 3. nodaļa “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 771 miljona euro apmērā (1,7 % no veiktajiem maksājumiem), |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

3. nodaļa “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 771 miljona euro apmērā (1,7 % no veiktajiem maksājumiem),

| — | 4. nodaļa “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 258 miljonu euro apmērā (1,7 % no veiktajiem maksājumiem), |
| --- | --- |

—

4. nodaļa “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 258 miljonu euro apmērā (1,7 % no veiktajiem maksājumiem),

| — | 5. nodaļa “Reģionālā politika, enerģētika un transports”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 2 719 miljonu euro apmērā (6,8 % no veiktajiem maksājumiem), |
| --- | --- |

—

5. nodaļa “Reģionālā politika, enerģētika un transports”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 2 719 miljonu euro apmērā (6,8 % no veiktajiem maksājumiem),

| — | 6. nodaļa “Nodarbinātība un sociālās lietas”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 442 miljonu euro apmērā (3,8 % no veiktajiem maksājumiem), |
| --- | --- |

—

6. nodaļa “Nodarbinātība un sociālās lietas”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 442 miljonu euro apmērā (3,8 % no veiktajiem maksājumiem),

| — | 7. nodaļa “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 99 miljonu euro apmērā (1,6 % no veiktajiem maksājumiem), |
| --- | --- |

—

7. nodaļa “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 99 miljonu euro apmērā (1,6 % no veiktajiem maksājumiem),

| — | 8. nodaļa “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 120 miljonu euro apmērā (1 % no veiktajiem maksājumiem) un |
| --- | --- |

—

8. nodaļa “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 120 miljonu euro apmērā (1 % no veiktajiem maksājumiem) un

| — | 9. nodaļa “Administratīvie un citi izdevumi”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 9 miljonu euro apmērā (neattiecas uz veiktajiem maksājumiem). |
| --- | --- |

—

9. nodaļa “Administratīvie un citi izdevumi”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 9 miljonu euro apmērā (neattiecas uz veiktajiem maksājumiem).

Tas nenozīmē, ka visas atgūtās summas un finanšu korekcijas, kas veiktas T gadā, var atskaitīt no kļūdām T gadā. Taču tas paredz, ka, novērtējot, vai kopējā iekšējās kontroles sistēma efektīvi aizsargā ES budžetu daudzgadu perspektīvā, jāņem vērā gan kļūdu īpatsvars, gan līdzekļu atgūšana / finanšu korekcijas.

Revīzijas rezultātu analīze

| 1.14. | Šā gada rezultāti parāda kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara pieaugumu. Iespējamākais kļūdu īpatsvars maksājumos kopumā ir pieaudzis no 3,9 % līdz 4,8 %. Šo pieaugumu veicināja visas pamatdarbības izdevumu jomas, bet “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (4. nodaļa) joprojām ir politikas grupa, kurā ir visvairāk kļūdu. |
| --- | --- |

1.14.

Šā gada rezultāti parāda kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara pieaugumu. Iespējamākais kļūdu īpatsvars maksājumos kopumā ir pieaudzis no 3,9 % līdz 4,8 %. Šo pieaugumu veicināja visas pamatdarbības izdevumu jomas, bet “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (4. nodaļa) joprojām ir politikas grupa, kurā ir visvairāk kļūdu.

| 1.14. | Komisijas novērtējums ir līdzīgs Palātas secinājumam attiecībā uz praktiski visiem darījumiem, kas iekļauti dažādos revīzijas paraugos. Taču Komisija norāda, ka Palāta, aprēķinot kļūdu īpatsvaru, nav ņēmusi vērā vienotas likmes finanšu korekcijas, kas īstenotas programmas līmenī finanšu gada ietvaros (sk. 1.2. izcēlumu un 6.39. punkta a) apakšpunktu) – sk. arī 5.26., 5.33. un 5.62. punktu).

  Tādējādi Komisija lēš, ka kopējais kļūdu īpatsvars attiecībā uz ES konsolidēto pārskatu pamatā esošajiem darījumiem kopumā atbilst Palātas minētajiem kļūdu īpatsvariem par pēdējiem trim gadiem. Tas ir saistīts ar pastiprinātiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodam un ar tās stingro politiku attiecībā uz pārtraukšanu / apturēšanu / finanšu korekcijām / līdzekļu atgūšanu, ja tiek konstatēti trūkumi. |
| --- | --- |

1.14.

Tādējādi Komisija lēš, ka kopējais kļūdu īpatsvars attiecībā uz ES konsolidēto pārskatu pamatā esošajiem darījumiem kopumā atbilst Palātas minētajiem kļūdu īpatsvariem par pēdējiem trim gadiem. Tas ir saistīts ar pastiprinātiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodam un ar tās stingro politiku attiecībā uz pārtraukšanu / apturēšanu / finanšu korekcijām / līdzekļu atgūšanu, ja tiek konstatēti trūkumi.

| 1.15. | Iespējamākā kļūdu īpatsvara izmaiņas, kas saistītas ar attīstību Palātas parauga atlases pieejā (sk. 1.6. un 1.7. punktu), nepārsniedz 0,3 procentpunktus. Izmantotās pieejas izmaiņas ir galvenais acīmredzamais iemesls, kāpēc ir pieaudzis aplēstais kļūdu īpatsvars 7. nodaļā (“Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”) un 8. nodaļā (“Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika”). |
| --- | --- |

1.15.

Iespējamākā kļūdu īpatsvara izmaiņas, kas saistītas ar attīstību Palātas parauga atlases pieejā (sk. 1.6. un 1.7. punktu), nepārsniedz 0,3 procentpunktus. Izmantotās pieejas izmaiņas ir galvenais acīmredzamais iemesls, kāpēc ir pieaudzis aplēstais kļūdu īpatsvars 7. nodaļā (“Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”) un 8. nodaļā (“Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika”).

| 1.15. | Sk. atbildi par 1.6. un 1.7. punktu. |
| --- | --- |

1.15.

Image

| 1.16. | Palāta ir aprēķinājusi, ka aplēstais kļūdu īpatsvars dalītas pārvaldības izdevumiem kopumā ir 5,3 %, bet visu citu veidu pamatdarbības izdevumiem (8) – 4,3 %. |
| --- | --- |

1.16.

Palāta ir aprēķinājusi, ka aplēstais kļūdu īpatsvars dalītas pārvaldības izdevumiem kopumā ir 5,3 %, bet visu citu veidu pamatdarbības izdevumiem (8) – 4,3 %.

| 1.16. | Komisija norāda, ka Palātas aplēstais kļūdu īpatsvars attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem, ko tieši pārvalda Eiropas institūcijas (10 miljardi euro 2012. gadā), ir 0 % (sk. 9. nodaļas 9.8. punktu). |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Kļūdu veidu analīze dažādās politikas grupās liecina, ka attiecināmības kļūdas veido vairāk nekā divas trešdaļas no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara: publiskā iepirkuma noteikumu smagi pārkāpumi (1,4 procentpunkti), pilnībā neattiecināmi projekti/pasākumi vai saņēmēji (1,1 procentpunkts), izmaksu deklarācijās iekļautas neattiecināmas izmaksas (1,0 procentpunkti) un nepareizi deklarēta lauksaimniecības zemes platība (0,8 procentpunkti) (sk.
  1.2. grafiku
  ). |
| --- | --- |

1.17.

Kļūdu veidu analīze dažādās politikas grupās liecina, ka attiecināmības kļūdas veido vairāk nekā divas trešdaļas no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara: publiskā iepirkuma noteikumu smagi pārkāpumi (1,4 procentpunkti), pilnībā neattiecināmi projekti/pasākumi vai saņēmēji (1,1 procentpunkts), izmaksu deklarācijās iekļautas neattiecināmas izmaksas (1,0 procentpunkti) un nepareizi deklarēta lauksaimniecības zemes platība (0,8 procentpunkti) (sk.
  1.2. grafiku
  ).

| 1.17. | Dalītās pārvaldības kontekstā Komisija ir veikusi vērā ņemamu darbu, lai nodrošinātu, ka attiecināmības prasības tiek stingri ievērotas un publiskā iepirkuma noteikumi tiek pareizi piemēroti. Tās ietver gan preventīvas darbības, piemēram, stingru politiku attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu, gan koriģējošas darbības (sk. 5.33. punkta otro un trešo daļu attiecībā uz kohēzijas politiku). |
| --- | --- |

1.17.

Image

| 1.18. | Kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara sadalījums nodaļās rāda, ka “Reģionālā politika, enerģētika un transports” (5. nodaļa) veido vairāk nekā divas piektdaļas no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara, “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” (3. nodaļa) veido ceturto daļu, bet “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (4. nodaļa) – vairāk nekā sesto daļu (sk.
  1.3. grafiku
  ). |
| --- | --- |

1.18.

Kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara sadalījums nodaļās rāda, ka “Reģionālā politika, enerģētika un transports” (5. nodaļa) veido vairāk nekā divas piektdaļas no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara, “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” (3. nodaļa) veido ceturto daļu, bet “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (4. nodaļa) – vairāk nekā sesto daļu (sk.
  1.3. grafiku
  ).

| 1.18. | Sk. atbildes par 1.14. punktu. |
| --- | --- |

1.18.

Image

Līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ņemšana vērā

| 1.19. | Finanšu korekcijas, par kurām ziņoja, ka tās ir piemērotas (9), 2012. gadā bija 3,7 miljardi EUR – vairāk nekā trīskārša summa, salīdzinot ar 2011. gadu (1,1 miljards EUR). Atgūtās summas saglabājās praktiski nemainīgas 678 miljonu EUR līmenī (2011. gadā – 733 miljoni EUR) (10). Vairākums 2012. gada korekciju attiecas uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu. Šajā gada pārskata iedaļā apskatīti finanšu korekciju piemērošanas un līdzekļu atgūšanas mehānismi un tas, kā Palāta ņem vērā līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ietekmi. Palāta pastāvīgi pārskata finanšu korekciju ietekmi (11). Pieeja, kas ievērota 2012. gadā, saskan ar 2009. gadā izklāstīto pieeju. |
| --- | --- |

1.19.

Finanšu korekcijas, par kurām ziņoja, ka tās ir piemērotas (9), 2012. gadā bija 3,7 miljardi EUR – vairāk nekā trīskārša summa, salīdzinot ar 2011. gadu (1,1 miljards EUR). Atgūtās summas saglabājās praktiski nemainīgas 678 miljonu EUR līmenī (2011. gadā – 733 miljoni EUR) (10). Vairākums 2012. gada korekciju attiecas uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu. Šajā gada pārskata iedaļā apskatīti finanšu korekciju piemērošanas un līdzekļu atgūšanas mehānismi un tas, kā Palāta ņem vērā līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ietekmi. Palāta pastāvīgi pārskata finanšu korekciju ietekmi (11). Pieeja, kas ievērota 2012. gadā, saskan ar 2009. gadā izklāstīto pieeju.

| 1.19.–1.35. | Komisija atzinīgi vērtē iepriekšējos gados veikto ieskaitīto avansa maksājumu iekļaušanu jaunajā paraugu atlases pieejā. Tā uzskata, ka tas ļauj vairāk ņemt vērā ietekmi, kādu rada daudzgadu korekciju mehānismi, kas minēti Finanšu regulas 59. un 80. pantā (sk. 1.22. un 1.24. punktu).

  Komisija turpinās pildīt savu uzraudzības funkciju, īpaši ieviešot finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu tādā līmenī, kas ir atbilstošs konstatēto pārkāpumu un trūkumu līmenim. Ņemot vērā tiesisko regulējumu Savienības finanšu interešu aizsardzībai un saistīto procedūru sarežģītību, ir neizbēgami, ka daudzās jomās kļūdas tiek novērstas tikai vairākus gadus pēc to rašanās. Tāpēc Komisija uzskata, ka Palātas gada reprezentatīvais kļūdu īpatsvars aplūkojams šādā kontekstā. |
| --- | --- |

1.19.–1.35.

Komisija turpinās pildīt savu uzraudzības funkciju, īpaši ieviešot finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu tādā līmenī, kas ir atbilstošs konstatēto pārkāpumu un trūkumu līmenim. Ņemot vērā tiesisko regulējumu Savienības finanšu interešu aizsardzībai un saistīto procedūru sarežģītību, ir neizbēgami, ka daudzās jomās kļūdas tiek novērstas tikai vairākus gadus pēc to rašanās. Tāpēc Komisija uzskata, ka Palātas gada reprezentatīvais kļūdu īpatsvars aplūkojams šādā kontekstā.

Sarežģītie mehānismi finanšu korekciju un atgūšanas veikšanai

| 1.20. | Lai samazinātu kļūdu risku, pirms Komisija ir pieņēmusi saņēmēju ziņotos izdevumus, Komisija un dalībvalstis var izmantot vairākus mehānismus. Starp šiem mehānismiem ir kontroles sistēmu apstiprināšana; maksājumu pieprasījumu administratīvās pārbaudes; apmeklējumi uz vietas (piemēram, lauku saimniecību pārbaudes); neatkarīgas struktūras veikta attiecināmo izmaksu apliecināšana; maksājumu dalībvalstīm pārtraukšana vai apturēšana. |
| --- | --- |

1.20.

Lai samazinātu kļūdu risku, pirms Komisija ir pieņēmusi saņēmēju ziņotos izdevumus, Komisija un dalībvalstis var izmantot vairākus mehānismus. Starp šiem mehānismiem ir kontroles sistēmu apstiprināšana; maksājumu pieprasījumu administratīvās pārbaudes; apmeklējumi uz vietas (piemēram, lauku saimniecību pārbaudes); neatkarīgas struktūras veikta attiecināmo izmaksu apliecināšana; maksājumu dalībvalstīm pārtraukšana vai apturēšana.

| 1.21. | Kad samaksa ir veikta un līdzekļu izlietojums pieņemts, gan Komisija, gan dalībvalstis var veikt kontroles sistēmu darbības un deklarēto izdevumu ex post pārbaudes. To finansiālās sekas var izpausties divējādi: līdzekļu atgūšana no saņēmējiem un finanšu korekciju piemērošana dalībvalstu iestādēm. |
| --- | --- |

1.21.

Kad samaksa ir veikta un līdzekļu izlietojums pieņemts, gan Komisija, gan dalībvalstis var veikt kontroles sistēmu darbības un deklarēto izdevumu ex post pārbaudes. To finansiālās sekas var izpausties divējādi: līdzekļu atgūšana no saņēmējiem un finanšu korekciju piemērošana dalībvalstu iestādēm.

| 1.21. | Finanšu korekcijas neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma atgūt nepamatotus maksājumus no saņēmējiem, kad vien tas ir iespējams un izmaksu ziņā efektīvi.

  Papildus Palātas minētajām finansiālajām sekām dažās politikas jomās dalībvalstis arī var veikt korekcijas, atskaitot neattiecināmos izdevumus no secīga maksājuma pieprasījuma un atkārtoti izmantojot šādi atbrīvotus līdzekļus citiem attiecināmiem projektiem. Šādos gadījumos koriģēto summu atgūšana no saņēmējiem ir valsts ziņā, jo ES budžets ir aizsargāts un uz to vairs neattiecas nepareizās summas. |
| --- | --- |

1.21.

Papildus Palātas minētajām finansiālajām sekām dažās politikas jomās dalībvalstis arī var veikt korekcijas, atskaitot neattiecināmos izdevumus no secīga maksājuma pieprasījuma un atkārtoti izmantojot šādi atbrīvotus līdzekļus citiem attiecināmiem projektiem. Šādos gadījumos koriģēto summu atgūšana no saņēmējiem ir valsts ziņā, jo ES budžets ir aizsargāts un uz to vairs neattiecas nepareizās summas.

Kas ir līdzekļu atgūšana

| 1.22. | Līdzekļu atgūšanu veic gan dalībvalstu iestādes (dalītas pārvaldības izdevumiem), gan Komisija (jomās, kurās tā viena pati ir atbildīga par izdevumu pārvaldību, piemēram, pētniecībā un lielā daļā ārējo tēriņu). Līdzekļu atgūšana nozīmē to, ka saņēmējs atmaksā visus saņemtos līdzekļus vai to daļu struktūrai, kas veica sākotnējo maksājumu. Lielākajā daļā budžeta jomu šie līdzekļi kļūst pieejami izmaksai citiem saņēmējiem (12). |
| --- | --- |

1.22.

Līdzekļu atgūšanu veic gan dalībvalstu iestādes (dalītas pārvaldības izdevumiem), gan Komisija (jomās, kurās tā viena pati ir atbildīga par izdevumu pārvaldību, piemēram, pētniecībā un lielā daļā ārējo tēriņu). Līdzekļu atgūšana nozīmē to, ka saņēmējs atmaksā visus saņemtos līdzekļus vai to daļu struktūrai, kas veica sākotnējo maksājumu. Lielākajā daļā budžeta jomu šie līdzekļi kļūst pieejami izmaksai citiem saņēmējiem (12).

| 1.22. | Atbilstīgi Finanšu regulai atbildība par līdzekļu atgūšanu, īpaši attiecībā uz dalīto pārvaldību, gulstas uz dalībvalstīm:






  — | 59. panta 2. punkts: “(. .) Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, dalībvalstis, ievērojot proporcionalitātes principu un saskaņā ar šo pantu un attiecīgajiem nozares noteikumiem, veic ex ante un ex post kontroli, tostarp attiecīgā gadījumā pārbaudes uz vietas, veicot darījumu pārbaudes izlases kārtā un/vai balstoties uz risku. Tās arī veic nepareizi izmaksāto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā šajā sakarā uzsāk tiesvedību.” |
| --- | --- | --- |

1.22.

—

59. panta 2. punkts: “(. .) Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, dalībvalstis, ievērojot proporcionalitātes principu un saskaņā ar šo pantu un attiecīgajiem nozares noteikumiem, veic ex ante un ex post kontroli, tostarp attiecīgā gadījumā pārbaudes uz vietas, veicot darījumu pārbaudes izlases kārtā un/vai balstoties uz risku. Tās arī veic nepareizi izmaksāto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā šajā sakarā uzsāk tiesvedību.”

| — | 80. panta 3. punkts: “Par kontroļu un revīziju veikšanu, kā arī par nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu, kā paredzēts nozaru noteikumos, pirmkārt ir atbildīgas dalībvalstis. Ja dalībvalstis konstatē un labo pārkāpumus uz sava rēķina, Komisija tās atbrīvo no finanšu korekcijām, kas saistītas ar attiecīgajiem pārkāpumiem.” |
| --- | --- |

—

80. panta 3. punkts: “Par kontroļu un revīziju veikšanu, kā arī par nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu, kā paredzēts nozaru noteikumos, pirmkārt ir atbildīgas dalībvalstis. Ja dalībvalstis konstatē un labo pārkāpumus uz sava rēķina, Komisija tās atbrīvo no finanšu korekcijām, kas saistītas ar attiecīgajiem pārkāpumiem.”

Kas ir finanšu korekcijas un kā tās darbojas

| 1.23. | Attiecībā uz dalītas pārvaldības izdevumiem Komisija var ierosināt finanšu korekcijas, ja ir konstatēti nopietni trūkumi vai ja dalībvalsts nav pienācīgi pildījusi pienākumus atklāt un koriģēt nepareizus izdevumus. |
| --- | --- |

1.23.

Attiecībā uz dalītas pārvaldības izdevumiem Komisija var ierosināt finanšu korekcijas, ja ir konstatēti nopietni trūkumi vai ja dalībvalsts nav pienācīgi pildījusi pienākumus atklāt un koriģēt nepareizus izdevumus.

| 1.24. | Problēmas, ar kurām nācās saskarties, bieži ir saistītas ar nepilnībām kontroles sistēmās vai ar programmas pārvaldību saistīto ES noteikumu neievērošanu, kurai ir bijusi finansiāla ietekme (t. i., atļauti neattiecināmi izdevumi). Finanšu korekcijas summu var aprēķināt, balstoties uz individuāli apskatītiem gadījumiem, balstoties uz pārbaudes rezultātu ekstrapolāciju vai – ja nav iespējams izmantot vienu no šīm divām metodēm – piemērojot vienotas likmes korekciju. |
| --- | --- |

1.24.

Problēmas, ar kurām nācās saskarties, bieži ir saistītas ar nepilnībām kontroles sistēmās vai ar programmas pārvaldību saistīto ES noteikumu neievērošanu, kurai ir bijusi finansiāla ietekme (t. i., atļauti neattiecināmi izdevumi). Finanšu korekcijas summu var aprēķināt, balstoties uz individuāli apskatītiem gadījumiem, balstoties uz pārbaudes rezultātu ekstrapolāciju vai – ja nav iespējams izmantot vienu no šīm divām metodēm – piemērojot vienotas likmes korekciju.

Kā finanšu korekcijas ietekmē dalībvalsti

| 1.25. | Finanšu korekciju ietekme uz dalībvalsti ir atkarīga (13) no piemērojamās regulatīvās kārtības. |
| --- | --- |

1.25.

Finanšu korekciju ietekme uz dalībvalsti ir atkarīga (13) no piemērojamās regulatīvās kārtības.

| 1.25. | Komisija norāda, ka Palāta nejautā, kā finanšu korekcijas ietekmē ES budžetu.

  Finanšu regulas 80. panta 4. punkts paredz:


  “Komisija dalībvalstīm piemēro finanšu korekcijas, lai no Savienības finansējuma izslēgtu izdevumus, kas radušies, pārkāpjot piemērojamos tiesību aktus. Komisija finanšu korekcijas veic, pamatojoties uz konstatētajām nepamatoti izlietotajām summām un finanšu ietekmi uz budžetu. Ja šādas summas nevar precīzi noteikt, Komisija var piemērot ekstrapolētu korekciju vai fiksētas likmes korekciju saskaņā ar nozaru noteikumiem.


  Lemjot par finanšu korekcijas summu, Komisija ņem vērā piemērojamo tiesību aktu pārkāpumu būtību un nopietnību un finansiālo ietekmi uz budžetu, tostarp pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnību gadījumā (. .).”


  Finanšu korekciju mērķis ir nevis sodīt dalībvalstis, bet gan nodrošināt budžeta aizsardzību (t. i., ka visi izdevumi, kas tiek attiecināti uz ES budžetu, ir pareizi), izslēdzot izdevumus, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus. |
| --- | --- |

1.25.

Finanšu regulas 80. panta 4. punkts paredz:

“Komisija dalībvalstīm piemēro finanšu korekcijas, lai no Savienības finansējuma izslēgtu izdevumus, kas radušies, pārkāpjot piemērojamos tiesību aktus. Komisija finanšu korekcijas veic, pamatojoties uz konstatētajām nepamatoti izlietotajām summām un finanšu ietekmi uz budžetu. Ja šādas summas nevar precīzi noteikt, Komisija var piemērot ekstrapolētu korekciju vai fiksētas likmes korekciju saskaņā ar nozaru noteikumiem.

Lemjot par finanšu korekcijas summu, Komisija ņem vērā piemērojamo tiesību aktu pārkāpumu būtību un nopietnību un finansiālo ietekmi uz budžetu, tostarp pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnību gadījumā (. .).”

Finanšu korekciju mērķis ir nevis sodīt dalībvalstis, bet gan nodrošināt budžeta aizsardzību (t. i., ka visi izdevumi, kas tiek attiecināti uz ES budžetu, ir pareizi), izslēdzot izdevumus, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus.

| a) | Lauksaimniecības gadījumā atbilstības lēmumu rezultātā piemēro finanšu korekcijas (4.26. punkta b) apakšpunkts), kuras īsteno, samazinot finansējumu attiecīgajai dalībvalstij (14). |
| --- | --- |

a)

Lauksaimniecības gadījumā atbilstības lēmumu rezultātā piemēro finanšu korekcijas (4.26. punkta b) apakšpunkts), kuras īsteno, samazinot finansējumu attiecīgajai dalībvalstij (14).

| b) | Kohēzijas politikas gadījumā finanšu korekciju ietekme ir atkarīga no tā, vai dalībvalsts pieņem vai nepieņem Komisijas piedāvāto korekciju (15):






  i) | ja dalībvalsts pieņem korekciju, tā ietur vai nu deklarētos izdevumus, kas attiecas uz tādu projektu grupu, kuros ir kļūdas, vai deklarēto izdevumu konkrētu elementu, vai summu, kas aprēķināta, balstoties uz pārbaudes rezultātu ekstrapolēšanu, vai arī vienotas likmes korekcijas summu. Šādā gadījumā attiecīgos līdzekļus var atkārtoti izmantot, lai finansētu citas attiecināmas darbības; |
| --- | --- | --- |

b)

Kohēzijas politikas gadījumā finanšu korekciju ietekme ir atkarīga no tā, vai dalībvalsts pieņem vai nepieņem Komisijas piedāvāto korekciju (15):

i)

ja dalībvalsts pieņem korekciju, tā ietur vai nu deklarētos izdevumus, kas attiecas uz tādu projektu grupu, kuros ir kļūdas, vai deklarēto izdevumu konkrētu elementu, vai summu, kas aprēķināta, balstoties uz pārbaudes rezultātu ekstrapolēšanu, vai arī vienotas likmes korekcijas summu. Šādā gadījumā attiecīgos līdzekļus var atkārtoti izmantot, lai finansētu citas attiecināmas darbības;

| ii) | ja dalībvalsts nepieņem piedāvāto finanšu korekciju, Komisija var pieņemt oficiālu lēmumu un pati piemērot finanšu korekciju. Ar Komisijas lēmumu piemērotā finanšu korekcija nozīmē ES finansējuma neto samazinājumu attiecīgajai programmai un dalībvalstij. Aptuveni 1 % jeb 32 miljoni EUR 2012. gadā veikto finanšu korekciju ir piemērotas ar šādiem Komisijas lēmumiem. |
| --- | --- |

ii)

ja dalībvalsts nepieņem piedāvāto finanšu korekciju, Komisija var pieņemt oficiālu lēmumu un pati piemērot finanšu korekciju. Ar Komisijas lēmumu piemērotā finanšu korekcija nozīmē ES finansējuma neto samazinājumu attiecīgajai programmai un dalībvalstij. Aptuveni 1 % jeb 32 miljoni EUR 2012. gadā veikto finanšu korekciju ir piemērotas ar šādiem Komisijas lēmumiem.

| b) | Komisija norāda, ka dalībvalstu līmenī finanšu korekciju ietekme vienmēr ir negatīva.







  i) | Ja dalībvalsts pati pieņem finanšu korekciju, dalībvalstij ir jāaizstāj neattiecināmi izdevumi ar attiecināmām darbībām, lai nezaudētu ES līdzekļus. |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Ja dalībvalsts pati pieņem finanšu korekciju, dalībvalstij ir jāaizstāj neattiecināmi izdevumi ar attiecināmām darbībām, lai nezaudētu ES līdzekļus.

| ii) | Ja finanšu korekciju piemēro Komisija, tā ir neto korekcija un ir ES ieguldījuma finansiāls zaudējums. |
| --- | --- |

ii)

Ja finanšu korekciju piemēro Komisija, tā ir neto korekcija un ir ES ieguldījuma finansiāls zaudējums.

Abos gadījumos (1.25. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punkts) dalībvalsts pati attiecina uz savu budžetu finansiālās sekas, kādas rada ES līdzfinansējuma zaudējums attiecībā uz izdevumiem, kas tiek uzskatīti par neattiecināmiem, ja vien tā nevar atgūt līdzekļus no atsevišķajiem saņēmējiem.

Kā finanšu korekcijas ietekmē saņēmēju

| 1.26. | Lauksaimniecības gadījumā dalībvalstīm ir jāatgūst nepareizie izdevumi (16); ja Komisija piemēro finanšu korekcijas, tad no lauksaimniekiem un citiem saņēmējiem reti tiek prasīta atmaksa (17). |
| --- | --- |

1.26.

Lauksaimniecības gadījumā dalībvalstīm ir jāatgūst nepareizie izdevumi (16); ja Komisija piemēro finanšu korekcijas, tad no lauksaimniekiem un citiem saņēmējiem reti tiek prasīta atmaksa (17).

| 1.26. | Komisija norāda, ka, pat ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus no galasaņēmēja, finanšu korekcija dalībvalsts līmenī nozīmē ES budžeta aizsardzību. Izdevumus vairs nefinansē no ES budžeta – tie tiek finansēti no dalībvalsts budžeta. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | Attiecībā uz kohēzijas politiku dalībvalstu iestādēm ir jāveic finanšu korekcijas saistībā ar projektos atklātajiem pārkāpumiem (18). Kā apskatīts turpmāk (1.2. un 1.3. izcēlumā), apmērs, kādā līdzekļi tiek atgūti no saņēmējiem, ievērojami svārstās. |
| --- | --- |

1.27.

Attiecībā uz kohēzijas politiku dalībvalstu iestādēm ir jāveic finanšu korekcijas saistībā ar projektos atklātajiem pārkāpumiem (18). Kā apskatīts turpmāk (1.2. un 1.3. izcēlumā), apmērs, kādā līdzekļi tiek atgūti no saņēmējiem, ievērojami svārstās.

| 1.27. | Reglamentējošie noteikumi ļauj dalībvalstīm izvēlēties, vai par nepareizām uzskatītas summas nekavējoties atskaitīt no nākamā maksājuma pieprasījuma (aptuveni 83 % no kopskaita), pat pirms līdzekļu atgūšanas nacionālā līmenī, vai gaidīt faktisko līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, lai atskaitītu šo summu no secīga maksājuma pieprasījuma (aptuveni 17 % no kopskaita). |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Visi līdzekļu atgūšanas gadījumi, kurus dalībvalstis īstenoja Palātas revīzijas laikā, ir ņemti vērā, un attiecīgās summas vairs nav iekļautas kļūdu aprēķinā. |
| --- | --- |

1.28.

Visi līdzekļu atgūšanas gadījumi, kurus dalībvalstis īstenoja Palātas revīzijas laikā, ir ņemti vērā, un attiecīgās summas vairs nav iekļautas kļūdu aprēķinā.

Finanšu korekcijas 2012. gadā

| 1.29. | Daudzas finanšu korekcijas piemēro vairākus gadus pēc līdzekļu sākotnējās izmaksas (sk. Palātas īpašos ziņojumus Nr. 7/2010 attiecībā uz lauksaimniecību (19) un Nr. 3/2012 attiecībā uz struktūrfondiem (20)). Tomēr ir daži nozīmīgi piemēri par to, ka Komisijai 2012. gadā izdevās piemērot finanšu korekcijas daudz ātrāk. Citi turpmāk minētie piemēri sniedz ieskatu dažos ar šo tematiku saistītos jautājumos (sk. 1.1.–1.3. izcēlumu). |
| --- | --- |

1.29.

Daudzas finanšu korekcijas piemēro vairākus gadus pēc līdzekļu sākotnējās izmaksas (sk. Palātas īpašos ziņojumus Nr. 7/2010 attiecībā uz lauksaimniecību (19) un Nr. 3/2012 attiecībā uz struktūrfondiem (20)). Tomēr ir daži nozīmīgi piemēri par to, ka Komisijai 2012. gadā izdevās piemērot finanšu korekcijas daudz ātrāk. Citi turpmāk minētie piemēri sniedz ieskatu dažos ar šo tematiku saistītos jautājumos (sk. 1.1.–1.3. izcēlumu).

| 1.29. | Komisija ir veikusi visus nepieciešamos pasākumus saskaņā ar Līgumu un atbilstīgi regulās paredzētajam, lai aizsargātu ES budžetu. Komisija, ciktāl tas ir iespējams, to dara tajā finanšu gadā, kurā ir notikuši vai atklāti pārkāpumi, neatkarīgi no tā, vai tos atklājusi Palāta, dalībvalstis vai pati Komisija. Taču, ņemot vērā tiesisko regulējumu par Savienības finanšu interešu aizsardzību un saistīto procedūru sarežģītību, vairākums pārkāpumu un/vai kļūdu tiek novērsts tikai vairākus gadus pēc to rašanās.

  Īpaši, gatavojoties īstenot KLP reformu, Komisija turpinās savus centienus pilnveidot un paātrināt procesu, paturot prātā nepieciešamību saglabāt kvalitātes standartus un dalībvalsts tiesības atbildēt.


  Runājot par struktūrfondiem, lēmums par divām trešdaļām no kumulatīvajām finanšu korekcijām laikposmā no 2000. līdz 2012. gadam tika pieņemts pēc tam, kad tika pieņemts Komisijas 2008. gada Rīcības plāns. Tas parāda procedūru paātrināšanu, ko pati Komisija ir apņēmusies īstenot. |
| --- | --- |

1.29.

Īpaši, gatavojoties īstenot KLP reformu, Komisija turpinās savus centienus pilnveidot un paātrināt procesu, paturot prātā nepieciešamību saglabāt kvalitātes standartus un dalībvalsts tiesības atbildēt.

Runājot par struktūrfondiem, lēmums par divām trešdaļām no kumulatīvajām finanšu korekcijām laikposmā no 2000. līdz 2012. gadam tika pieņemts pēc tam, kad tika pieņemts Komisijas 2008. gada Rīcības plāns. Tas parāda procedūru paātrināšanu, ko pati Komisija ir apņēmusies īstenot.

| |
| --- |

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Spānija

| |
| --- |

2012. gada pārskatos reģistrēta 1,8 miljardus EUR liela finanšu korekcija attiecībā uz 2000.–2006. gada kohēzijas politikas līdzekļu izlietojumu Spānijā. Šī ir lielākā atsevišķā korekcija, kas reģistrēta 2012. gadā (49 % no kopējās summas). Komisija korekciju ierosināja 2008. gadā, mēģinot novērst nepilnības pārvaldībā un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumus.

Dalībvalsts iestādes piekrita korekcijai programmas slēgšanas laikā 2011. un 2012. gadā. Lai īstenotu korekciju, par programmu pārvaldību atbildīgie Spānijas reģioni deklarēja turpmākus izdevumus.

Korekciju rezultātā Spānijas iestādēm bija tiesības uz papildu 1 390 miljonu EUR finansējumu. No šīs summas Komisija 2012. gadā izmaksāja tikai 211 miljonus EUR, jo nebija pieejamas maksājumu apropriācijas (sk. 1.46.–1.59. punktu). Šī maksājuma rezultātā finanšu korekcija tika atzīta konsolidētajos pārskatos. Komisija 2013. gadā Spānijai maksās atlikušos 1 179 miljonus EUR. Tādējādi Spānija saņems 27 864 miljonus EUR no tai pieejamajiem 28 019 miljoniem EUR (pieejami visi līdzekļi, atskaitot 155 miljonus EUR) 2000.–2006. gada plānošanas periodā.

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Spānija

Komisija uzskata, ka šis sarežģītais koriģējošais process, kā rezultātā vairāk nekā divi miljardi euro tika aizstāti ar jauniem attiecināmiem izdevumiem, ir panākums attiecībā uz ES budžeta aizsardzības līmeni.

| |
| --- |

Eiropas Sociālais fonds (ESF), Rumānija

| |
| --- |

Komisija 2012. gada aprīlī/maijā konstatēja nopietnas problēmas Rumānijas ESF darbības programmā (DP). Galvenās problēmas bija trūkumi atlases procedūrās, trūkumi vadības pārbaudēs, nepietiekamas pārbaudes saistībā ar publisko iepirkumu un neattiecināmi izdevumi individuāliem gadījumiem.

Pēc sarunām Komisija un Rumānijas iestādes vienojās par 25 % vienotas likmes korekciju. Tā rezultātā Rumānija iesniedza papildu ESF izdevumu deklarāciju (šie izdevumi pārsniedza 25 % no visiem iepriekš deklarētajiem izdevumiem), uz kuras pamata Komisija 2012. gada decembrī Rumānijai izmaksāja nelielu summu (EUR 7 602). Korekcijas (kas līdz 2012. gada 31. decembrim bija 81 miljons EUR no ES ieguldījuma) neveica projektu līmenī, un finanšu korekcijas ietekme līdzinās līdzfinansējuma likmes samazinājumam šai darbības programmai.

Eiropas Sociālais fonds (ESF), Rumānija

Komisija norāda, ka, lai gan atzīst, ka tā ir darījusi visu, kas ir tās spēkos, un darbojusies, pilnībā ievērojot spēkā esošās regulas, Palāta nesamazina aplēsto kļūdu īpatsvaru par 2012. gadu, pamatojoties uz vienotas likmes korekciju, uz ko Palāta atsaucas Nodarbinātības un sociālo lietu politikas jomā. Savā novērtējumā par aplēsto kļūdu līmeni 2012. gadā Komisija ņem vērā arī vienotas likmes korekciju ietekmi gada ietvaros, kas ir izslēgta no Palātas aplēses par kļūdu īpatsvaru. Ņemot šo vērā, Komisija uzskata, ka kļūdu īpatsvars kopumā atbilst kļūdu īpatsvaram, kas iepriekš aprēķināts šai politikas jomai (sk. 6.14. un 6.39. punktu).

Finanšu korekciju ietekme ne tikai līdzinās līdzfinansējuma likmes samazinājumam saistītajai darbības programmai – svarīgāk ir tas, ka tā rezultātā no Savienības izdevumiem tiek izslēgti izdevumi, kas radušies, pārkāpjot attiecīgos tiesību aktus.

ERAF, Čehijas Republika

Komisija, Palāta un dalībvalsts iestādes 2011. gadā konstatēja nopietnus trūkumus divu darbības programmu (Vides DP (ES ieguldījums – 65 miljoni EUR) un Transporta DP (ES ieguldījums – 194 miljoni EUR)) vadības un kontroles sistēmās. Pamatojoties uz veiktajām pārbaudēm un aplēsto risku fondam, Komisija un Čehijas Republikas iestādes vienojās par vienotas likmes korekciju (5 % Vides DP un 10 % Transporta DP) visiem izdevumiem, kurus vadošā iestāde bija apmaksājusi saņēmējiem līdz 2012. gada 1. septembrim. Šajā sakarā Čehijas Republikas iestādes piekrita atskaitīt korekcijas summu, par kuru bija panākta vienošanās, turpmākajās izdevumu deklarācijās Komisijai, tādējādi Komisijas atmaksa attiecībā uz šiem saņēmējiem samazinājās.

ERAF, Čehijas Republika

2012. gadā Komisija ir veikusi kumulatīvas vienotas likmes korekcijas attiecībā uz visiem izdevumiem attiecīgajās Čehijas programmās. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir darījusi visu, kas ir tās spēkos, un darbojusies, pilnībā ievērojot spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu Palātas revidētā finanšu gada ietvaros, iepriekšminētā vienotās likmes korekcija nav ietekmējusi Palātas aprēķinus par aplēsto kļūdu īpatsvaru 2012. gadā (sk. 5.26., 5.33. un 5.62. punktu).

| |
| --- |

ERAF, Rumānija

| |
| --- |

Vienā Rumānijas ERAF darbības programmā Komisija konstatēja nopietnus trūkumus vadības un kontroles sistēmās kopumā, kā arī trūkumus publiskajā iepirkumā laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam.

Pēc maksājumu pārtraukšanas Komisija vienojās ar Rumānijas iestādēm, ka tiks veiktas individuālas korekcijas projektu līmenī. Tas atspoguļojās Komisijas izmaksātajā atlīdzībā Rumānijai 2012. gada decembrī.

ERAF, Rumānija

Komisija vērš uzmanību uz proaktīvajiem korekciju pasākumiem, ko tā veica, izmantojot maksājumu pārtraukšanu, un ievērojamām finanšu korekcijām attiecībā uz četrām no piecām integrētajām ERAF programmām Rumānijā, kur tā savā revīzijas darbā bija atklājusi nopietnus trūkumus. Programmas ir koriģētas, izmantojot vienotu likmi diapazonā no 10 % līdz 25 % atkarībā no katras prioritāšu ass konkrētās situācijas.

ERAF, Slovākija

Komisija un Slovākijas revīzijas iestāde konstatēja nopietnus trūkumus publiskā iepirkuma procedūrās. Valsts iestādes pārbaudīja reprezentatīvu līgumu paraugu. Pamatojoties uz šo darbu, Slovākija piekrita 7,3 % korekcijai (32 miljoni EUR ES ieguldījuma līdz 2012. gada beigām), kas balstīta uz pārbaudes rezultātu ekstrapolāciju, to piemērojot katram no 1 919 individuālajiem līgumiem, kas parakstīti līdz 2012. gada 30. oktobrim.

ERAF, Slovākija

2012. gadā Komisija ir veikusi kumulatīvas vienotas likmes finanšu korekcijas attiecībā uz visiem attiecīgās Slovākijas programmas izdevumiem. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir darījusi visu, kas ir tās spēkos, un darbojusies, pilnībā ievērojot spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu Palātas revidētā finanšu gada ietvaros, iepriekšminētā vienotās likmes korekcija nav ietekmējusi Palātas aprēķinus par aplēsto kļūdu īpatsvaru 2012. gadā (sk. 5.26., 5.33. un 5.62. punktu).

Komisija norāda, ka Palāta uzskata, ka vienotas likmes korekcija Slovākijas piemēra gadījumā ietekmēja atsevišķus projektus, tikai pārbaudot tos atsevišķās revīzijās to 77 līgumu reprezentatīvā parauga ietvaros, kas bija par pamatu ekstrapolācijai, un tādējādi uz šiem projektiem tika attiecināti detalizēti, individuāli koriģējoši pasākumi. Attiecībā uz citu projektu, kam tika piemērota vienotas likmes korekcija, bet kas neietilpa dalībvalsts revidētajā reprezentatīvajā paraugā, Palāta uzskatīja, ka tās atklātā kļūda nebija izlabota, neraugoties uz vienotas likmes korekciju, un tādējādi iekļāva to savā kļūdu īpatsvarā. Paplašinātas pārvaldības pārbaudes un atsevišķu projektu revīzijas radītu ievērojamas izmaksas Komisijai un dalībvalstīm, tāpēc vienotas likmes korekcijas tiek piemērotas atbilstoši tiesiskajam regulējumam.

Ietekme uz ticamības deklarāciju

| 1.30. | Palāta atzinīgi novērtē Komisijas ātrāku rīcību saistībā ar finanšu korekciju piemērošanu Rumānijai, Čehijas Republikai un Slovākijai. Tā atzīmē panākto virzību saistībā ar ilgstoši neizpildītu finanšu korekciju Spānijai. Finanšu korekciju laika grafiks un veids skar to ietekmi uz budžetu, dalībvalstīm, saņēmējiem un Palātas darbu. |
| --- | --- |

1.30.

Palāta atzinīgi novērtē Komisijas ātrāku rīcību saistībā ar finanšu korekciju piemērošanu Rumānijai, Čehijas Republikai un Slovākijai. Tā atzīmē panākto virzību saistībā ar ilgstoši neizpildītu finanšu korekciju Spānijai. Finanšu korekciju laika grafiks un veids skar to ietekmi uz budžetu, dalībvalstīm, saņēmējiem un Palātas darbu.

| 1.31. | Palāta ir ņēmusi vērā šo korekciju ietekmi uz tās revīzijas secinājumiem. |
| --- | --- |

1.31.

Palāta ir ņēmusi vērā šo korekciju ietekmi uz tās revīzijas secinājumiem.

1.31.

| a) | Ar finanšu korekciju Spānijai (sk. 1.1. izcēlumu) risina problēmas, kas konstatētas līdz 2008. gadam. Tomēr maksājumi turpināsies 2013. gadā (un, iespējams, turpmākajos budžeta gados), un Palāta var tos pārbaudīt revīzijas darba parastajā ciklā. |
| --- | --- |

a)

Ar finanšu korekciju Spānijai (sk. 1.1. izcēlumu) risina problēmas, kas konstatētas līdz 2008. gadam. Tomēr maksājumi turpināsies 2013. gadā (un, iespējams, turpmākajos budžeta gados), un Palāta var tos pārbaudīt revīzijas darba parastajā ciklā.

| a) | Finanšu korekcijas Spānijai tika veiktas 2012. gadā, ņemot vērā (daļējus) galīgos maksājumus. Tādējādi šī korekcija palīdz nodrošināt, ka 2012. gadā Komisijas veiktos maksājumus nerada izdevumi, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus.

  Papildus Komisija norāda, ka maksājumi, kļūdas un korekcijas saskaņā ar kohēzijas politiku ir jāvērtē programmu daudzgadu perspektīvā. Komisija nesen pārskatā, ko pieprasījusi budžeta izpildes apstiprinātājiestāde, ir parādījusi, ka Komisijas finanšu korekcijas par 2000.–2006. gada programmām, ņemot vērā arī dalībvalstu papildus veiktās korekcijas un ieskaitot šo Spānijas finanšu korekciju, ir vismaz 5,6 % no 2000.–2006. gada ERAF piešķīrumiem (un 2013. gada 31. martā sasniedz 6,2 %). |
| --- | --- |

a)

Papildus Komisija norāda, ka maksājumi, kļūdas un korekcijas saskaņā ar kohēzijas politiku ir jāvērtē programmu daudzgadu perspektīvā. Komisija nesen pārskatā, ko pieprasījusi budžeta izpildes apstiprinātājiestāde, ir parādījusi, ka Komisijas finanšu korekcijas par 2000.–2006. gada programmām, ņemot vērā arī dalībvalstu papildus veiktās korekcijas un ieskaitot šo Spānijas finanšu korekciju, ir vismaz 5,6 % no 2000.–2006. gada ERAF piešķīrumiem (un 2013. gada 31. martā sasniedz 6,2 %).

| b) | Rumānijas ESF un Čehijas Republikas ERAF korekcijas bija vienotas likmes korekcijas. Piemērotās korekcijas neietver līdzekļu atgūšanu (sk. 1.2. izcēlumu) no saņēmējiem vai detalizētas korekcijas projektu līmenī. Tādējādi dalībvalstu deklarētajos izdevumos (21) atmaksas attaisnošanai saglabājas Palātas konstatētās kļūdas. |
| --- | --- |

b)

Rumānijas ESF un Čehijas Republikas ERAF korekcijas bija vienotas likmes korekcijas. Piemērotās korekcijas neietver līdzekļu atgūšanu (sk. 1.2. izcēlumu) no saņēmējiem vai detalizētas korekcijas projektu līmenī. Tādējādi dalībvalstu deklarētajos izdevumos (21) atmaksas attaisnošanai saglabājas Palātas konstatētās kļūdas.

| b) | Lai gan Komisijas veiktie maksājumi aptvēra projektus, kuros varētu būt bijuši pārkāpumi, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā vienotas likmes korekcijas, galasaņēmēju nepareizi deklarētos izdevumus nav paredzēts atmaksāt no ES budžeta (sk. 5. nodaļu (5.26., 5.33. un 5.62. punkts) un 6. nodaļu (6.14., 6.15., 6.37. un 6.40. punkts). |
| --- | --- |

b)

| c) | Rumānijas ERAF korekciju un Slovākijas ERAF korekcijas komponentu (sk. 1.3. izcēlumu) piemēroja 2012. gadā, un tajās bija iekļautas detalizētas korekcijas projektu līmenī. Palāta to ņēma vērā, pārbaudot projektus, kuriem piemēroja korekciju: Palāta vairs neizteica skaitļos šo projektu kļūdas, tādējādi tās ir izslēgtas no kļūdu līmeņa aplēses (22). |
| --- | --- |

c)

Rumānijas ERAF korekciju un Slovākijas ERAF korekcijas komponentu (sk. 1.3. izcēlumu) piemēroja 2012. gadā, un tajās bija iekļautas detalizētas korekcijas projektu līmenī. Palāta to ņēma vērā, pārbaudot projektus, kuriem piemēroja korekciju: Palāta vairs neizteica skaitļos šo projektu kļūdas, tādējādi tās ir izslēgtas no kļūdu līmeņa aplēses (22).

| c) | Sk. Komisijas atbildi 1.3. izcēlumā. Tas attiecās uz dažiem Slovākijas projektiem, kas bija ietverti Palātas paraugā, kurš bija par pamatu vienotas likmes korekcijai 7,3 % apmērā gandrīz 2 000 projektiem. Palātas kļūdu īpatsvaru ietekmēja cits Slovākijas projekts, ko dalībvalsts atsevišķi nerevidēja pirms Palātas revīzijas. Šāds nevienlīdzīgs traktējums attiecībā uz projektiem, kam piemērota vienāda vienotas likmes korekcija, ir pretrunā ar kontroles izmaksu efektivitātes principu un iemesliem, kas pamato Finanšu regulā paredzētās vienotas likmes korekcijas izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

| 1.32. | Lauksaimniecības izdevumu gadījumā Komisijas atbilstības lēmumi attiecas uz dalībvalstīm un vairākumā gadījumu nenoved pie līdzekļu atgūšanas no saņēmējiem (sk. 1.26. punktu) un atspoguļo pagātnes izdevumus (sk. 4. nodaļas 4.28. punktu). Tādējādi šo finanšu korekciju ietekme ir pārāk novēlota, lai iespaidotu Palātas kļūdu līmeņa novērtējumu pašreizējā pārskata gadā. |
| --- | --- |

1.32.

Lauksaimniecības izdevumu gadījumā Komisijas atbilstības lēmumi attiecas uz dalībvalstīm un vairākumā gadījumu nenoved pie līdzekļu atgūšanas no saņēmējiem (sk. 1.26. punktu) un atspoguļo pagātnes izdevumus (sk. 4. nodaļas 4.28. punktu). Tādējādi šo finanšu korekciju ietekme ir pārāk novēlota, lai iespaidotu Palātas kļūdu līmeņa novērtējumu pašreizējā pārskata gadā.

| 1.32. | Komisija uzskata, ka finanšu korekcijas pienācīgi aptver ES budžeta risku attiecībā uz dalītās pārvaldības izdevumiem. Tās neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma atgūt nepamatotus maksājumus no saņēmējiem, kad vien tas ir iespējams un izmaksu ziņā efektīvi. Attiecībā uz finanšu korekciju laika grafiku Komisija turpinās savus centienus pilnveidot un paātrināt procesu, īpaši ņemot vērā gatavošanos KLP reformas īstenošanai un paturot prātā nepieciešamību saglabāt kvalitātes standartus un dalībvalsts tiesības atbildēt. Tāpēc Komisija uzskata, ka finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana, kas veikta ex post, piemērojot ES tiesību normas, būtu jāņem vērā, lai atspoguļotu apjomu, kādā laika gaitā izdevumus turpina ietekmēt darījumi, kas veikti, pārkāpjot tiesību aktus pēc pārraudzības un kontroles sistēmas izmantošanas. |
| --- | --- |

1.32.

| 1.33. | Komisijas ierosinātās finanšu korekcijas, kuru rezultātā gada laikā ir veiktas projektu izdevumu vai atmaksas detalizētas korekcijas, ir samazinājušas 2012. gada aplēsto kļūdu īpatsvaru. Vienotas likmes finanšu korekcijas, kuru rezultātā nepareizos izdevumus projektu līmenī neizņem no deklarācijas vai nepareizos izdevumus neizlabo projektu līmenī, neietekmē Palātas aplēsto kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

1.33.

Komisijas ierosinātās finanšu korekcijas, kuru rezultātā gada laikā ir veiktas projektu izdevumu vai atmaksas detalizētas korekcijas, ir samazinājušas 2012. gada aplēsto kļūdu īpatsvaru. Vienotas likmes finanšu korekcijas, kuru rezultātā nepareizos izdevumus projektu līmenī neizņem no deklarācijas vai nepareizos izdevumus neizlabo projektu līmenī, neietekmē Palātas aplēsto kļūdu īpatsvaru.

| 1.33. | Komisija uzsver, ka vienotas likmes korekcija aizsargā ES budžetu, izslēdzot no Savienības finansējuma izdevumus, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus.

  Sk. atbildes uz 1.29.–1.31. punktu. |
| --- | --- |

1.33.

Sk. atbildes uz 1.29.–1.31. punktu.

| 1.34. | Komisija pieliek nozīmīgus pūliņus, lai apzinātu un uzlabotu tās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras nedarbojas, kā to prasa ES tiesību akti. Komisija nevar iet tālāk par šīm darbībām, proti, piespiest dalībvalstis atgūt līdzekļus no saņēmējiem. |
| --- | --- |

1.34.

Komisija pieliek nozīmīgus pūliņus, lai apzinātu un uzlabotu tās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras nedarbojas, kā to prasa ES tiesību akti. Komisija nevar iet tālāk par šīm darbībām, proti, piespiest dalībvalstis atgūt līdzekļus no saņēmējiem.

| 1.34. | Līdztekus finanšu korekciju veikšanai visi aktualizētie sistēmiskie jautājumi tiek risināti, īstenojot rīcības plānus, kas ietver pārvaldības un kontroles sistēmu pārmaiņas, ko veic attiecīgā dalībvalsts.

  Eiropas Parlamenta rezolūcija par integrētu iekšējās kontroles ietvaru, kas pieņemta 2013. gada jūlijā, paredzēja, ka stingri jāpiemēro Finanšu regulas 32. panta 5. punkts, kas nosaka: “Ja īstenošanas gaitā kļūdu līmenis pastāvīgi ir augsts, Komisija identificē kontroles sistēmu trūkumus un analizē iespējamo korekcijas pasākumu izmaksas un ieguvumus, kā arī veic vai ierosina atbilstīgu darbību, piemēram, piemērojamo noteikumu vienkāršošanu, kontroles sistēmu uzlabošanu un programmu vai nodrošināšanas sistēmu pārstrādāšanu (. .).”


  Īpaši ņemot vērā gaidāmos cilvēkresursu samazinājumus un likumdošanas procedūras grūtības laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, lai nodrošinātu ieteikto vienkāršošanu un sasniegtu izmaksu ziņā efektīvas kontroles mērķi, Komisija uzskata, ka sevišķi dalītās pārvaldības jomā šīs jaunās prasības īstenošanu nevar attiecināt tikai uz pasākumiem, kas vērsti tikai uz gada kļūdu īpatsvara ietekmēšanu galasaņēmēja līmenī. Finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana dalībvalstu līmenī, kas tiek īstenota daudzgadu programmu darbības laikā, vienmēr būs svarīgs faktors, kas jāņem vērā tāpat kā turpinātie centieni vienkāršot noteikumus un pārstrādāt un nostiprināt sistēmas. |
| --- | --- |

1.34.

Eiropas Parlamenta rezolūcija par integrētu iekšējās kontroles ietvaru, kas pieņemta 2013. gada jūlijā, paredzēja, ka stingri jāpiemēro Finanšu regulas 32. panta 5. punkts, kas nosaka: “Ja īstenošanas gaitā kļūdu līmenis pastāvīgi ir augsts, Komisija identificē kontroles sistēmu trūkumus un analizē iespējamo korekcijas pasākumu izmaksas un ieguvumus, kā arī veic vai ierosina atbilstīgu darbību, piemēram, piemērojamo noteikumu vienkāršošanu, kontroles sistēmu uzlabošanu un programmu vai nodrošināšanas sistēmu pārstrādāšanu (. .).”

Īpaši ņemot vērā gaidāmos cilvēkresursu samazinājumus un likumdošanas procedūras grūtības laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, lai nodrošinātu ieteikto vienkāršošanu un sasniegtu izmaksu ziņā efektīvas kontroles mērķi, Komisija uzskata, ka sevišķi dalītās pārvaldības jomā šīs jaunās prasības īstenošanu nevar attiecināt tikai uz pasākumiem, kas vērsti tikai uz gada kļūdu īpatsvara ietekmēšanu galasaņēmēja līmenī. Finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana dalībvalstu līmenī, kas tiek īstenota daudzgadu programmu darbības laikā, vienmēr būs svarīgs faktors, kas jāņem vērā tāpat kā turpinātie centieni vienkāršot noteikumus un pārstrādāt un nostiprināt sistēmas.

| 1.35. | Komisija 2014.–2020. gada plānošanas periodam ir ierosinājusi, ka pārkāpumiem, kas atklāti pēc tam, kad valstu iestādes ir iesniegušas gada pārskatu, būtu automātiski jānoved pie ES finansējuma neto samazinājuma, tādējādi vairāk stimulējot dalībvalstis veikt efektīvas pārbaudes (23). Ja šāds priekšlikums tiks pieņemts, Palāta ņems vērā tā sekas attiecībā uz savu metodi. |
| --- | --- |

1.35.

Komisija 2014.–2020. gada plānošanas periodam ir ierosinājusi, ka pārkāpumiem, kas atklāti pēc tam, kad valstu iestādes ir iesniegušas gada pārskatu, būtu automātiski jānoved pie ES finansējuma neto samazinājuma, tādējādi vairāk stimulējot dalībvalstis veikt efektīvas pārbaudes (23). Ja šāds priekšlikums tiks pieņemts, Palāta ņems vērā tā sekas attiecībā uz savu metodi.

| 1.35. | Komisija norāda, ka atbilstoši Palātas pašreizējai nostājai ES finansējuma neto samazinājumi neietekmē kļūdu īpatsvaru, ja dalībvalstīm neizdodas atgūt līdzekļus no galasaņēmējiem vai arī ja tie attiecas uz iepriekšējiem gadiem. |
| --- | --- |

1.35.

Kopsavilkuma pārskats un gada darbības pārskati

Gada darbības pārskati

| 1.36. | Budžeta ikdienas pārvaldību Komisija deleģē tās ģenerāldirektorātu ģenerāldirektoriem un Eiropas Ārējās darbības dienesta direktoram (ģenerāldirektoriem (24)). Komisija šiem ģenerāldirektoriem prasa gada darbības pārskatu ietvaros iesniegt ticamības deklarācijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (25). Komisijas instrukcijās par deklarāciju sagatavošanu noteikts, ka ģenerāldirektoriem jāpievieno piezīme, a) ja ir bijis notikums, kuram ir nopietnas sekas uz Komisijas reputāciju, vai b) ja aplēsto kļūdu līmeņu ietekme (kad atskaitītas jau piemērotās finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi) joprojām ir būtiska. |
| --- | --- |

1.36.

Budžeta ikdienas pārvaldību Komisija deleģē tās ģenerāldirektorātu ģenerāldirektoriem un Eiropas Ārējās darbības dienesta direktoram (ģenerāldirektoriem (24)). Komisija šiem ģenerāldirektoriem prasa gada darbības pārskatu ietvaros iesniegt ticamības deklarācijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (25). Komisijas instrukcijās par deklarāciju sagatavošanu noteikts, ka ģenerāldirektoriem jāpievieno piezīme, a) ja ir bijis notikums, kuram ir nopietnas sekas uz Komisijas reputāciju, vai b) ja aplēsto kļūdu līmeņu ietekme (kad atskaitītas jau piemērotās finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi) joprojām ir būtiska.

| 1.37. | Visi ģenerāldirektori 2012. gadā deklarēja, ka viņiem ir “pamatota pārliecība, ka dienesta darbībām piešķirtie resursi ir izlietoti tiem paredzētajiem mērķiem un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību”. Tomēr 14 ģenerāldirektori kopā formulēja 23 skaitļos izteiktas atrunas saistībā ar izdevumiem (sk.
  1.3. tabulu
  ). Turklāt tāpat kā iepriekšējā gadā Budžeta ĢD ģenerāldirektors pievienoja piezīmi deklarācijai par ieņēmumiem. |
| --- | --- |

1.37.

Visi ģenerāldirektori 2012. gadā deklarēja, ka viņiem ir “pamatota pārliecība, ka dienesta darbībām piešķirtie resursi ir izlietoti tiem paredzētajiem mērķiem un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību”. Tomēr 14 ģenerāldirektori kopā formulēja 23 skaitļos izteiktas atrunas saistībā ar izdevumiem (sk.
  1.3. tabulu
  ). Turklāt tāpat kā iepriekšējā gadā Budžeta ĢD ģenerāldirektors pievienoja piezīmi deklarācijai par ieņēmumiem.

| 1.38. | Iekšējās revīzijas dienests veica “ierobežotu pārbaudi” trīs ģenerāldirektorātos (26). Tās rezultātā Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD ziņo par lielākām atrunām nekā agrāk. Arī Attīstības un sadarbības ĢD – EuropeAid un Pētniecības un inovācijas ĢD ziņo par lielākām atrunām, tomēr tās nav saistītas ar Iekšējās revīzijas dienesta ierobežoto pārbaužu secinājumiem. 2012. gada darbības pārskatos netika ieviesti visi ieteikumi saistībā ar gada darbības pārskatiem, un Iekšējās revīzijas dienests turpina pārbaudīt plašāku ģenerāldirektorātu loku 2013. gada darbības pārskatiem. |
| --- | --- |

1.38.

Iekšējās revīzijas dienests veica “ierobežotu pārbaudi” trīs ģenerāldirektorātos (26). Tās rezultātā Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD ziņo par lielākām atrunām nekā agrāk. Arī Attīstības un sadarbības ĢD – EuropeAid un Pētniecības un inovācijas ĢD ziņo par lielākām atrunām, tomēr tās nav saistītas ar Iekšējās revīzijas dienesta ierobežoto pārbaužu secinājumiem. 2012. gada darbības pārskatos netika ieviesti visi ieteikumi saistībā ar gada darbības pārskatiem, un Iekšējās revīzijas dienests turpina pārbaudīt plašāku ģenerāldirektorātu loku 2013. gada darbības pārskatiem.

| 1.38. | Komisijas dienesti ir apņēmušies īstenot visus IAS ieteikumus par 2013. gada darbības pārskatiem. |
| --- | --- |

1.38.

Komisijas dienesti ir apņēmušies īstenot visus IAS ieteikumus par 2013. gada darbības pārskatiem.

1.3. tabula.   Skaitļos izteiktas atrunas Komisijas gada darbības pārskatos

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Nodaļa | ĢD/dienests
   (57) | Atrunas iemesls
   (58) | Kopējie maksājumi, uz kuriem attiecas atruna, attiecīgai ABB (budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām) darbības jomai
   (59) | Atrunu skaitliska izteiksme
   (58) | Apdraudētā summa
   (60) |
| 3 | AGRI | Nopietni trūkumi dalībvalstu kontroles sistēmās tiešā atbalsta maksājumiem Bulgārijā, Francijā un Portugālē | 40 880,0 | 407,3 | 932,1 |
| 4 | AGRI | Dalībvalstu konstatētās kļūdas lauku attīstības izdevumos | 13 257,8 | 202,7 | 202,7 |
| MARE | Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta darbības programmu vadības un kontroles sistēmas Vācijā (1. mērķis) | 2,4 | 0,0 | 0,0 |
| Eiropas Zivsaimniecības fonda vadības un kontroles sistēmas Beļģijā, Čehijas Republikā, Igaunijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Rumānijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē | 477,6 | 21,1 | 21,1 |
| SANCO | Kļūdas dalībvalstu izmaksu deklarācijās, kas iesniegtas politikas jomas “Pārtika un barība” dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmās | 256,0 | 8,8 | 8,8 |
| 5 | REGIO | ERAF / Kohēzijas fonda / IPA vadības un kontroles sistēmas 2007.–2013. gada plānošanas periodam 16 dalībvalstīs un 12 Eiropas teritoriālās sadarbības programmās | 35 474,5 | 309,5 | minimālā769,5
  maksimālā1 716,9 |
| ERAF / Kohēzijas fonda vadības un kontroles sistēmas 2000.–2006. gada plānošanas periodam 5 dalībvalstīs | 2 612,7 | 10,9 | 10,9 |
| 6 | EMPL | Nepilnības ESF vadības un kontroles sistēmās Beļģijā, Čehijas Republikā, Vācijā, Īrijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Polijā, Rumānijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē 2007.–2013. gada plānošanas periodam | 10 719,0 | 68,0 | 250,2 |
| Nepilnības IPA vadības un kontroles sistēmās divās kandidātvalstīs | 58,5 | 0,9 | 0,9 |
| 7 | DEVCO | Riskam pakļauto darījumu likumība un pareizība (ģenerāldirektorāta kopējais rādītājs) | 3 853,3 | 138,7 | 259,5 |
| FPI | Iespējamās likumības un pareizības problēmas un riski, kas rodas saistībā ar vēlēšanu novērošanas apmeklējumiem | 25,9 | 2,2 | 2,2 |
| 8 | RTD | Kļūdas Sestās pamatprogrammas (FP6) dotāciju izmaksu deklarācijās | 323,4 | 8,2 | 8,2 |
| ENER | 17,0 | 1,1 | 1,1 |
| MOVE | 7,0 | 0,7 | 0,7 |
| ENTR | 2,8 | 0,1 | 0,1 |
| RTD | Kļūdas Septītās pamatprogrammas (FP7) dotāciju izmaksu deklarācijās | 3 456,4 | 103,1 | 103,1 |
| CNECT | 1 160,8 | 15,9 | 15,9 |
| ENTR | 329,3 | 2,4 | 2,4 |
| ENER | 135,1 | 3,1 | 3,1 |
| MOVE | 56,0 | 0,5 | 0,5 |
| REA | Kļūdas Septītās pamatprogrammas (FP7) dotāciju izmaksu deklarācijās saistībā ar kosmosu un drošību | 239,4 | 4,2 | 4,2 |
| Kļūdas Septītās pamatprogrammas (FP7) dotāciju izmaksu deklarācijās saistībā ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem | 194,6 | 7,7 | 7,7 |
| EACEA | Kļūdas dotāciju maksājumos no 2011.–2012. gada budžeta Mūžizglītības programmai (2007.–2013. g.) | 120,0 | 4,2 | 4,2 |
| | | Kopā | 113 659,5 | 1 321,3 | minimālā2 609,1


  maksimālā3 556,5 |

(miljonos EUR)

Nodaļa

ĢD/dienests
   (57)

Atrunas iemesls
   (58)

Kopējie maksājumi, uz kuriem attiecas atruna, attiecīgai ABB (budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām) darbības jomai
   (59)

Atrunu skaitliska izteiksme
   (58)

Apdraudētā summa
   (60)

3

AGRI

Nopietni trūkumi dalībvalstu kontroles sistēmās tiešā atbalsta maksājumiem Bulgārijā, Francijā un Portugālē

40 880,0

407,3

932,1

4

AGRI

Dalībvalstu konstatētās kļūdas lauku attīstības izdevumos

13 257,8

202,7

202,7

MARE

Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta darbības programmu vadības un kontroles sistēmas Vācijā (1. mērķis)

2,4

0,0

0,0

Eiropas Zivsaimniecības fonda vadības un kontroles sistēmas Beļģijā, Čehijas Republikā, Igaunijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Rumānijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē

477,6

21,1

21,1

SANCO

Kļūdas dalībvalstu izmaksu deklarācijās, kas iesniegtas politikas jomas “Pārtika un barība” dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmās

256,0

8,8

8,8

5

REGIO

ERAF / Kohēzijas fonda / IPA vadības un kontroles sistēmas 2007.–2013. gada plānošanas periodam 16 dalībvalstīs un 12 Eiropas teritoriālās sadarbības programmās

35 474,5

309,5

minimālā769,5

maksimālā1 716,9

ERAF / Kohēzijas fonda vadības un kontroles sistēmas 2000.–2006. gada plānošanas periodam 5 dalībvalstīs

2 612,7

10,9

10,9

6

EMPL

Nepilnības ESF vadības un kontroles sistēmās Beļģijā, Čehijas Republikā, Vācijā, Īrijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Polijā, Rumānijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē 2007.–2013. gada plānošanas periodam

10 719,0

68,0

250,2

Nepilnības IPA vadības un kontroles sistēmās divās kandidātvalstīs

58,5

0,9

0,9

7

DEVCO

Riskam pakļauto darījumu likumība un pareizība (ģenerāldirektorāta kopējais rādītājs)

3 853,3

138,7

259,5

FPI

Iespējamās likumības un pareizības problēmas un riski, kas rodas saistībā ar vēlēšanu novērošanas apmeklējumiem

25,9

2,2

2,2

8

RTD

Kļūdas Sestās pamatprogrammas (FP6) dotāciju izmaksu deklarācijās

323,4

8,2

8,2

ENER

17,0

1,1

1,1

MOVE

7,0

0,7

0,7

ENTR

2,8

0,1

0,1

RTD

Kļūdas Septītās pamatprogrammas (FP7) dotāciju izmaksu deklarācijās

3 456,4

103,1

103,1

CNECT

1 160,8

15,9

15,9

ENTR

329,3

2,4

2,4

ENER

135,1

3,1

3,1

MOVE

56,0

0,5

0,5

REA

Kļūdas Septītās pamatprogrammas (FP7) dotāciju izmaksu deklarācijās saistībā ar kosmosu un drošību

239,4

4,2

4,2

Kļūdas Septītās pamatprogrammas (FP7) dotāciju izmaksu deklarācijās saistībā ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem

194,6

7,7

7,7

EACEA

Kļūdas dotāciju maksājumos no 2011.–2012. gada budžeta Mūžizglītības programmai (2007.–2013. g.)

120,0

4,2

4,2

Kopā

113 659,5

1 321,3

minimālā2 609,1

maksimālā3 556,5

Kopsavilkuma pārskats

| 1.39. | Kopsavilkuma pārskatu par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2012. gadā (kopsavilkuma pārskats) (27) Komisija pieņēma 2013. gada 5. jūnijā. Kopsavilkuma pārskats ir






  a) | gan iekšējās pārskatatbildības instruments Komisijā par to, kā ģenerāldirektorāti ir izlietojuši budžetu; |
| --- | --- | --- |

1.39.

Kopsavilkuma pārskatu par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2012. gadā (kopsavilkuma pārskats) (27) Komisija pieņēma 2013. gada 5. jūnijā. Kopsavilkuma pārskats ir

a)

gan iekšējās pārskatatbildības instruments Komisijā par to, kā ģenerāldirektorāti ir izlietojuši budžetu;

| b) | gan ārējās pārskatatbildības instruments (Komisijas vārdiem – “politiskā atbildība”). |
| --- | --- |

b)

gan ārējās pārskatatbildības instruments (Komisijas vārdiem – “politiskā atbildība”).

| 1.39. | Kopsavilkuma pārskats ir dokuments, ko Kolēģija pieņēmusi, pamatojoties uz gada darbības pārskatiem un iekšējā revidenta kopējo atzinumu, ņemot vērā Palātas gada pārskatu un Eiropas Parlamenta izpildes rezolūciju, ar kuru Komisija uzņemas kopēju politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību atbilstīgi LESD 317. pantam. |
| --- | --- |

1.39.

| 1.40. | Kopsavilkuma pārskatā nav jāiekļauj skaidra deklarācija par to, ka līdzekļi ir izlietoti saskaņā ar tāda veida regulējumu, kādu ES tiesību akti tagad prasa no valstu struktūrām, kuras ir atbildīgas par ES līdzekļu pārvaldību (28). |
| --- | --- |

1.40.

Kopsavilkuma pārskatā nav jāiekļauj skaidra deklarācija par to, ka līdzekļi ir izlietoti saskaņā ar tāda veida regulējumu, kādu ES tiesību akti tagad prasa no valstu struktūrām, kuras ir atbildīgas par ES līdzekļu pārvaldību (28).

| 1.40. | Skaidra deklarācija, ka līdzekļi ir izlietoti saskaņā ar noteikumiem, ir ietverta ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos. Eiropas Komisijai noteiktā pārvaldības struktūra paredz šo atbildību ģenerāldirektoru līmenī, bet politiskā atbildība gulstas uz Kolēģiju. Tas apstiprināts Finanšu regulā (66. panta 9. punkts). |
| --- | --- |

1.40.

| 1.41. | Kopsavilkuma pārskats apvieno (29) atsevišķajos gada darbības pārskatos norādītās “apdraudētās summas” (sk.
  1.3. tabulu
  ). Termins “apdraudētās summas” kopsavilkuma pārskatā nav definēts, un dažādi ģenerāldirektorāti to neaprēķina konsekventā veidā (30). Komisija ir aprēķinājusi, ka kopējā “apdraudētā summa” ir no 1,9 % (2,6 miljardi EUR) līdz 2,6 % (3,5 miljardi EUR) kopējo gada maksājumu. Tādējādi Komisija atzīst, ka kļūdu līmenis izdevumos, iespējams, ir būtisks. Nav iespējams tieši salīdzināt Komisijas aprēķināto “apdraudēto summu” ar Palātas kļūdu aplēsi. Tomēr pašā kopsavilkuma pārskatā ir teikts, ka “apdraudētās summas vairākās jomās, īpaši lauku attīstībā, visticamāk, būs novērtētas par zemu IRD konstatēto ticamības problēmu dēļ”. Tā rezultātā Komisija kopsavilkuma pārskatā iekļāva norādījumu centrālajiem dienestiem pārskatīt dažādās pieejas, kas bija izmantotas, lai novērtētu aplēstās apdraudētās summas (sk. 30. zemsvītras piezīmi). |
| --- | --- |

1.41.

Kopsavilkuma pārskats apvieno (29) atsevišķajos gada darbības pārskatos norādītās “apdraudētās summas” (sk.
  1.3. tabulu
  ). Termins “apdraudētās summas” kopsavilkuma pārskatā nav definēts, un dažādi ģenerāldirektorāti to neaprēķina konsekventā veidā (30). Komisija ir aprēķinājusi, ka kopējā “apdraudētā summa” ir no 1,9 % (2,6 miljardi EUR) līdz 2,6 % (3,5 miljardi EUR) kopējo gada maksājumu. Tādējādi Komisija atzīst, ka kļūdu līmenis izdevumos, iespējams, ir būtisks. Nav iespējams tieši salīdzināt Komisijas aprēķināto “apdraudēto summu” ar Palātas kļūdu aplēsi. Tomēr pašā kopsavilkuma pārskatā ir teikts, ka “apdraudētās summas vairākās jomās, īpaši lauku attīstībā, visticamāk, būs novērtētas par zemu IRD konstatēto ticamības problēmu dēļ”. Tā rezultātā Komisija kopsavilkuma pārskatā iekļāva norādījumu centrālajiem dienestiem pārskatīt dažādās pieejas, kas bija izmantotas, lai novērtētu aplēstās apdraudētās summas (sk. 30. zemsvītras piezīmi).

| 1.41. | Attiecībā uz Komisijas pieeju, raugoties no atlikušās kļūdas izteikšanas skaitļos daudzgadu kontroles vidē viedokļa, un līdz ar to arī attiecībā uz saistītajiem riskiem (apdraudētajām summām) sk. Komisijas atbildi par 1.12. punktu.

  Kā parādīts kopsavilkuma pārskatā, Komisija apzinās Palātas izvirzītās problēmas un veic pasākumus, lai saskaņotu metodes apdraudēto summu aprēķināšanai.


  Ir svarīgi ņemt vērā, ka pastāvošās problēmas galvenokārt izraisa neuzticami kļūdu īpatsvari, kas paziņoti dalībvalstīm. Komisija ļoti cenšas, lai uzlabotu to ticamību, īpaši koriģējot tos uz augšu, ja to uzskata par nepieciešamu (sk. atbildes par 3.31.–3.36. punktu, 4.38.–4.39. punktu un 6.35.–6.39. punktu). |
| --- | --- |

1.41.

Kā parādīts kopsavilkuma pārskatā, Komisija apzinās Palātas izvirzītās problēmas un veic pasākumus, lai saskaņotu metodes apdraudēto summu aprēķināšanai.

Ir svarīgi ņemt vērā, ka pastāvošās problēmas galvenokārt izraisa neuzticami kļūdu īpatsvari, kas paziņoti dalībvalstīm. Komisija ļoti cenšas, lai uzlabotu to ticamību, īpaši koriģējot tos uz augšu, ja to uzskata par nepieciešamu (sk. atbildes par 3.31.–3.36. punktu, 4.38.–4.39. punktu un 6.35.–6.39. punktu).

| 1.42. | Kopsavilkuma pārskatā “apdraudēto summu” kopsumma salīdzināta ar finanšu korekciju vidējo līmeni pēdējos četros gados un atzīmēts, ka finanšu korekciju un atgūto summu vidējais līmenis pēdējos četros gados ir tuvs “apdraudētās summas” līmenim 2012. gadā. Šī līdzāsnostādīšana ir jāapskata kontekstā: |
| --- | --- |

1.42.

Kopsavilkuma pārskatā “apdraudēto summu” kopsumma salīdzināta ar finanšu korekciju vidējo līmeni pēdējos četros gados un atzīmēts, ka finanšu korekciju un atgūto summu vidējais līmenis pēdējos četros gados ir tuvs “apdraudētās summas” līmenim 2012. gadā. Šī līdzāsnostādīšana ir jāapskata kontekstā:

| 1.42. | Kā norādīts kopsavilkuma pārskatā un ņemot vērā pēdējo četru gadu (2009.–2012. gads) pieredzi, finanšu korekciju un atgūto summu attiecība pret summām, kas tiek uzskatītas par apdraudētām, ir pozitīva. Šo pieeju, kurā izmanto vidējās finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu, var pat uzskatīt par konservatīvu, ņemot vērā, ka lielāks kļūdu īpatsvars kādā no gadiem var izraisīt augstāku finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanas līmeni nākotnē. Šis viedoklis uzsvērts pieejā, kas ieskicēta Komisijas atbildē par 1.12. punktu. Tādējādi, ņemot vērā 2 % būtiskuma slieksni, Komisija uzskata, ka budžets kopumā ir aizsargāts, neraugoties uz iespējamo pārāk zemo novērtējumu attiecībā uz dažām apdraudētām summām. Sk. atbildes par 1.19.–1.35. punktu. |
| --- | --- |

1.42.

| — | Palāta 1.19.–1.35. punktā ir apskatījusi finanšu korekciju laika grafiku un to ietekmi uz dalībvalstīm un saņēmējiem, |
| --- | --- |

—

Palāta 1.19.–1.35. punktā ir apskatījusi finanšu korekciju laika grafiku un to ietekmi uz dalībvalstīm un saņēmējiem,

| — | Finanšu regulā paredzētie daudzgadu korekcijas mehānismi un nozaru noteikumi lielā mērā nosaka to laika grafiku un ietekmi uz dalībvalstīm un saņēmējiem. Šis daudzgadu tiesiskais regulējums nav obligāti jāsaskaņo ar gada pieeju. Komisijas kopsavilkuma pārskatā acīm redzami ņem vērā pastāvošo tiesisko regulējumu attiecībā uz daudzgadu pārraudzības un kontroles sistēmu kapacitāti korekciju veikšanas ziņā. |
| --- | --- |

—

| — | kopsavilkuma pārskatā atzīts, ka “apdraudētās summas” skaitliskā izteiksme, visticamāk, būs pārāk zema izmantoto metožu dēļ, piemēram, kohēzijas politikā (sk. 5. nodaļas 5.57. un 5.58. punktu) un lauku attīstībā (sk. 4. nodaļas 4.38. punktu), un ir atzīti trūkumi informācijā, kuru Komisijai sniedz citas struktūras, kas pārvalda ES līdzekļus, |
| --- | --- |

—

kopsavilkuma pārskatā atzīts, ka “apdraudētās summas” skaitliskā izteiksme, visticamāk, būs pārāk zema izmantoto metožu dēļ, piemēram, kohēzijas politikā (sk. 5. nodaļas 5.57. un 5.58. punktu) un lauku attīstībā (sk. 4. nodaļas 4.38. punktu), un ir atzīti trūkumi informācijā, kuru Komisijai sniedz citas struktūras, kas pārvalda ES līdzekļus,

| — | Komisija ir darījusi daudz, lai uzlabotu dalībvalstu kļūdu statistikas ticamību. Lai gan Komisija piekrīt, ka joprojām ir problēmas, tās darbības ir nodrošinājušas to, ka gada darbības pārskatos un kopsavilkuma pārskatā norādītie riski kopumā dod patiesu priekšstatu par atlikušo kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

—

| — | finanšu korekcijas rezultāts parasti ir tas, ka attiecīgā dalībvalsts deklarē jaunus izdevumus, kuros pašos varētu būt kļūdas. |
| --- | --- |

—

finanšu korekcijas rezultāts parasti ir tas, ka attiecīgā dalībvalsts deklarē jaunus izdevumus, kuros pašos varētu būt kļūdas.

| — | Neattiecināmu izdevumu aizstāšana ar jauniem attiecināmiem izdevumiem pilnībā atbilst tiesiskajam regulējumam. Likumdevēja nolūks bija nodrošināt, ka līdzekļi tiek efektīvi izmantoti attiecināmiem projektiem dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšlikums par kopīgu noteikumu regulām, kas aptver struktūrfondus laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam, paredz finanšu korekcijas, kas samazina budžeta piešķīrumu konkrētajai dalībvalstij, un tādējādi tas nozīmē neto samazinājumu, ja dalībvalsts nav konstatējusi nepilnības/trūkumus. Tas radīs labākus stimulus dalībvalstīm izmantot efektīvas pārraudzības un kontroles sistēmas.

| 1.43. | Kopsavilkuma pārskats neaprobežojas ar diskusiju par likumību un pareizību. Citi nozīmīgi jautājumi, kas tajā apskatīti, ir norādījumi Komisijas dienestiem uzlabot izpildes sistēmu, lai panāktu “uz izpildi orientētu kultūru visā organizācijā” (31). Komisija arī pauž bažas, ka netiek īstenoti vairāki no tās ierosinātajiem nozaru tiesību aktu priekšlikumiem jaunajam plānošanas periodam, lai nodrošinātu vienkāršāku tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

1.43.

Kopsavilkuma pārskats neaprobežojas ar diskusiju par likumību un pareizību. Citi nozīmīgi jautājumi, kas tajā apskatīti, ir norādījumi Komisijas dienestiem uzlabot izpildes sistēmu, lai panāktu “uz izpildi orientētu kultūru visā organizācijā” (31). Komisija arī pauž bažas, ka netiek īstenoti vairāki no tās ierosinātajiem nozaru tiesību aktu priekšlikumiem jaunajam plānošanas periodam, lai nodrošinātu vienkāršāku tiesisko regulējumu.

Kopvērtējums

| 1.44. | Kopsavilkuma pārskats nostāda līdzās nelikumīgi izlietoto līdzekļu līmeni un finanšu korekciju ietekmi. Palāta uzskata, ka šie skaitļi jāapskata kontekstā. Pašā kopsavilkuma pārskatā minēts, ka ar sniegtajiem skaitļiem, visticamāk, vispārējais riska līmenis ir novērtēts par zemu. Palāta ir izklāstījusi finanšu korekciju kā kļūdu labošanas līdzekļa objektīvos ierobežojumus (sk. 1.19.–1.35. punktu). Finanšu korekcijām var būt nozīmīga loma izdevumu kvalitātes uzlabojuma stimulēšanā, bet ir svarīgi nepārvērtēt to ietekmi tēriņu pareizības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

1.44.

Kopsavilkuma pārskats nostāda līdzās nelikumīgi izlietoto līdzekļu līmeni un finanšu korekciju ietekmi. Palāta uzskata, ka šie skaitļi jāapskata kontekstā. Pašā kopsavilkuma pārskatā minēts, ka ar sniegtajiem skaitļiem, visticamāk, vispārējais riska līmenis ir novērtēts par zemu. Palāta ir izklāstījusi finanšu korekciju kā kļūdu labošanas līdzekļa objektīvos ierobežojumus (sk. 1.19.–1.35. punktu). Finanšu korekcijām var būt nozīmīga loma izdevumu kvalitātes uzlabojuma stimulēšanā, bet ir svarīgi nepārvērtēt to ietekmi tēriņu pareizības nodrošināšanā.

| 1.44. | Komisija nevērtē finanšu korekciju un atgūto līdzekļu ietekmi uz kļūdu labošanu galasaņēmēja līmenī; tā vietā tā, pamatojoties uz Finanšu regulas 59. un 80. pantā definēto tiesisko regulējumu, analizē, vai tie pienācīgi aizsargā ES budžetu kā veselumu, izslēdzot no Savienības finansējuma izdevumus, kas radušies, pārkāpjot piemērojamos tiesību aktus.

  Komisija izmantoja piesardzīgu pieeju, lai attiecīgās summas izteiktu skaitļos. Komisija savā analīzē ietvēra tikai tās finanšu korekcijas (aptuveni 3,7 miljardi euro 2012. gadā) un līdzekļu atgūšanu (aptuveni 0,7 miljardi euro 2012. gadā), ko bija veikusi pati, un pievērsa uzmanību tieši kļūdām vai kļūdu riskam, ko radījušas dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnības (kopā 4,4 miljardi euro 2012. gadā).


  Ievērojot šo pieeju, Komisija neietvēra:







  — | tādu avansu maksājumu atgūšanu, kas netika izmantoti, tāpēc ka nebija radušies izdevumi (aptuveni 0,6 miljardi euro 2012. gadā). Taču aprēķinam par summām, kas atmaksājamas Savienības budžetā, jābalstās uz izdevumu attiecināmības analīzi un apstiprināšanu, kas ir pamats attiecīgo avansu tīrvērtei un tādu izdevumu izslēgšanai, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus, un |
| --- | --- | --- |

1.44.

Komisija izmantoja piesardzīgu pieeju, lai attiecīgās summas izteiktu skaitļos. Komisija savā analīzē ietvēra tikai tās finanšu korekcijas (aptuveni 3,7 miljardi euro 2012. gadā) un līdzekļu atgūšanu (aptuveni 0,7 miljardi euro 2012. gadā), ko bija veikusi pati, un pievērsa uzmanību tieši kļūdām vai kļūdu riskam, ko radījušas dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnības (kopā 4,4 miljardi euro 2012. gadā).

Ievērojot šo pieeju, Komisija neietvēra:

—

tādu avansu maksājumu atgūšanu, kas netika izmantoti, tāpēc ka nebija radušies izdevumi (aptuveni 0,6 miljardi euro 2012. gadā). Taču aprēķinam par summām, kas atmaksājamas Savienības budžetā, jābalstās uz izdevumu attiecināmības analīzi un apstiprināšanu, kas ir pamats attiecīgo avansu tīrvērtei un tādu izdevumu izslēgšanai, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus, un

| — | atgūtās summas un ieturējumus, ko radījušas dalībvalstis (no 2007. gada līdz 2012. gadam, par plānošanas periodu no 2007. gada līdz 2013. gadam) savu pašu pūļu rezultātā (aptuveni 1,6 miljardi euro), un līdz ar to tiek labotas nepareizās summas, ko saņēmuši galasaņēmēji. |
| --- | --- |

—

atgūtās summas un ieturējumus, ko radījušas dalībvalstis (no 2007. gada līdz 2012. gadam, par plānošanas periodu no 2007. gada līdz 2013. gadam) savu pašu pūļu rezultātā (aptuveni 1,6 miljardi euro), un līdz ar to tiek labotas nepareizās summas, ko saņēmuši galasaņēmēji.

Komisija uzskata, ka iepriekšminētās summas jāņem vērā, analizējot ilgtermiņa ietekmi uz galasaņēmēju deklarēto izdevumu likumību un pareizību. Lai nodrošinātu pilnīgāku informāciju, Komisija tās ietvers savos turpmākajos paziņojumos par ES budžeta aizsardzību.

Pamatojoties uz Finanšu regulas 59. un 80. pantā noteikto tiesisko regulējumu un pieejamiem datiem, Komisija norāda, ka tā pienācīgi aizsargā ES budžetu kā veselumu, izslēdzot no Savienības finansējuma izdevumus, kas radušies, pārkāpjot piemērojamos tiesību aktus.

| 1.45. | Ir apsverams, vai kopsavilkuma pārskats joprojām ir pielāgots gan iekšējo, gan ārējo pārskatatbildības mērķu sasniegšanai. Kopsavilkuma pārskats tiek pabeigts saskaņā ar Finanšu regulā noteikto laika grafiku, bet pārāk vēlu, lai tas būtu nozīmīgs ieguldījums Revīzijas palātas darbā. To nepublicē kopā ar konsolidētajiem pārskatiem. Kopsavilkuma pārskatā nav jāiekļauj skaidra deklarācija, kādu formulē citās jomās (32), un tajā šādu deklarāciju neiekļauj. |
| --- | --- |

1.45.

Ir apsverams, vai kopsavilkuma pārskats joprojām ir pielāgots gan iekšējo, gan ārējo pārskatatbildības mērķu sasniegšanai. Kopsavilkuma pārskats tiek pabeigts saskaņā ar Finanšu regulā noteikto laika grafiku, bet pārāk vēlu, lai tas būtu nozīmīgs ieguldījums Revīzijas palātas darbā. To nepublicē kopā ar konsolidētajiem pārskatiem. Kopsavilkuma pārskatā nav jāiekļauj skaidra deklarācija, kādu formulē citās jomās (32), un tajā šādu deklarāciju neiekļauj.

| 1.45. | Komisija uzskata, ka kopsavilkuma pārskats ir ievērojami plašāks par Finanšu regulas prasībām, kas noteiktas 66. pantā: “Ne vēlāk kā katra gada 15. jūnijā Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei gada darbības ziņojumu kopsavilkumu par iepriekšējo gadu.” Kopsavilkuma pārskats ir dokuments, ar kuru Kolēģija uzņemas politisku atbildību, pamatojoties uz LESD 317. pantu. Tas ietver atrunu un iemeslu analīzi un dod norādījumus dienestiem, kā risināmas atlikušās nepilnības.

  Komisija uzskata, ka gada darbības pārskati un kopsavilkuma pārskats kopā pilda Palātas noteiktos iekšējās un ārējās pārskatatbildības uzdevumus. Gada darbības pārskati tiek pabeigti laikus, lai Palāta tos varētu ņemt vērā, un tajos ir ietverta skaidra deklarācija, kas ir salīdzināma ar citām jomām. Kopsavilkuma pārskats ir gada darbības pārskatu kopsavilkums un dokuments, ar kuru Kolēģija uzņemas politisku atbildību, pamatojoties uz LESD 317. pantu.


  Gada darbības pārskati un kopsavilkuma pārskati ir publiski dokumenti, kas ir uzreiz pieejami visām ieinteresētajām personām. Komisija izpildīs Palātas ieteikumu izveidot saiti no konsolidētajiem pārskatiem uz lapām, kur tiek publicēti kopsavilkuma pārskati un gada darbības pārskati. |
| --- | --- |

1.45.

Komisija uzskata, ka gada darbības pārskati un kopsavilkuma pārskats kopā pilda Palātas noteiktos iekšējās un ārējās pārskatatbildības uzdevumus. Gada darbības pārskati tiek pabeigti laikus, lai Palāta tos varētu ņemt vērā, un tajos ir ietverta skaidra deklarācija, kas ir salīdzināma ar citām jomām. Kopsavilkuma pārskats ir gada darbības pārskatu kopsavilkums un dokuments, ar kuru Kolēģija uzņemas politisku atbildību, pamatojoties uz LESD 317. pantu.

Gada darbības pārskati un kopsavilkuma pārskati ir publiski dokumenti, kas ir uzreiz pieejami visām ieinteresētajām personām. Komisija izpildīs Palātas ieteikumu izveidot saiti no konsolidētajiem pārskatiem uz lapām, kur tiek publicēti kopsavilkuma pārskati un gada darbības pārskati.

BUDŽETA PĀRVALDĪBA

| 1.46. | Komisija 2012. gadā nespēja apmierināt visus maksājumu pieprasījumus no pieejamā budžeta. Šādu stāvokli ietekmēja tādi faktori kā atšķirības palielināšanās starp apropriācijām saistībām un maksājumiem un neizpildīto saistību uzkrājums no iepriekšējiem gadiem (33). |
| --- | --- |

1.46.

Komisija 2012. gadā nespēja apmierināt visus maksājumu pieprasījumus no pieejamā budžeta. Šādu stāvokli ietekmēja tādi faktori kā atšķirības palielināšanās starp apropriācijām saistībām un maksājumiem un neizpildīto saistību uzkrājums no iepriekšējiem gadiem (33).

| 1.46. | Par budžetu balso budžeta lēmējiestāde. Tā kā 2012. gadā budžeta lēmējiestāde samazināja Komisijas priekšlikumu par budžetu, Komisijai bija jāiesniedz lūgums par budžeta grozīšanu, lai apmierinātu dalībvalstu maksājumu pieprasījumus reģionālajai politikai un lauku attīstībai. Taču arī to budžeta lēmējiestāde samazināja, kas gada beigās radīja lielu skaitu nenomaksātu pieprasījumu 12,1 miljarda euro apmērā attiecībā uz reģionālo politiku. Runājot par lauku attīstību, maksājumu apropriāciju trūkums bija relatīvi neliels – 101,4 miljoni euro 2012. gada budžetā.

  Komisija izmantoja visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai maksimāli izpildītu budžetu, tostarp “Gada beigu pārvedumu”, kas tikko bija ieviests ar Finanšu regulu. Tas ļāva apkopot neizmantotus kredītus no visām pozīcijām un decembra beigās veikt maksājumus 211 miljonu euro apmērā reģionālās politikas jomā. |
| --- | --- |

1.46.

Komisija izmantoja visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai maksimāli izpildītu budžetu, tostarp “Gada beigu pārvedumu”, kas tikko bija ieviests ar Finanšu regulu. Tas ļāva apkopot neizmantotus kredītus no visām pozīcijām un decembra beigās veikt maksājumus 211 miljonu euro apmērā reģionālās politikas jomā.

Budžeta apropriācijas saistībām un maksājumiem

| 1.47. | Galīgais ES budžets ļāva iestādēm uzņemties saistības 148,7 (34) miljardu EUR apmērā un veikt maksājumus 136,8 (35) miljardu EUR apmērā. |
| --- | --- |

1.47.

Galīgais ES budžets ļāva iestādēm uzņemties saistības 148,7 (34) miljardu EUR apmērā un veikt maksājumus 136,8 (35) miljardu EUR apmērā.

| 1.48. | Šīs apropriācijas tika izlietotas pilnībā; saistības tika uzņemtas 99,6 % apmērā no kopējām atļautajām apropriācijām (99,3 % 2011. gadā) un maksājumi kopā veidoja 99,1 % no budžetā atļautajiem maksājumiem (98,6 % 2011. gadā). |
| --- | --- |

1.48.

Šīs apropriācijas tika izlietotas pilnībā; saistības tika uzņemtas 99,6 % apmērā no kopējām atļautajām apropriācijām (99,3 % 2011. gadā) un maksājumi kopā veidoja 99,1 % no budžetā atļautajiem maksājumiem (98,6 % 2011. gadā).

| 1.49. | Apropriācijas saistībām, uz kurām attiecas finanšu shēmas saistību maksimālais apjoms, bija 0,8 miljardus EUR zem noteiktā maksimālā apjoma. Citas saistības – līdzekļi, kuriem nepiemēro finanšu shēmas maksimālo apjomu, – kopā bija 1,2 miljardi EUR (36). Attiecībā uz maksājumu apropriācijām tēriņi iekļāvās 5,6 miljardu EUR maksimālajā summā, ieskaitot visus līdzekļus. |
| --- | --- |

1.49.

Apropriācijas saistībām, uz kurām attiecas finanšu shēmas saistību maksimālais apjoms, bija 0,8 miljardus EUR zem noteiktā maksimālā apjoma. Citas saistības – līdzekļi, kuriem nepiemēro finanšu shēmas maksimālo apjomu, – kopā bija 1,2 miljardi EUR (36). Attiecībā uz maksājumu apropriācijām tēriņi iekļāvās 5,6 miljardu EUR maksimālajā summā, ieskaitot visus līdzekļus.

Budžeta rezultāts

| 1.50. | Ieņēmumi 2012. gadā pārsniedza maksājumus (37) par 1,0 miljardu EUR (38) (1,5 miljardiem EUR 2011. gadā). Šis pārpalikums (39) tiks izmantots, lai kompensētu pašu resursus, kas jāiekasē no dalībvalstīm 2013. gadā. |
| --- | --- |

1.50.

Ieņēmumi 2012. gadā pārsniedza maksājumus (37) par 1,0 miljardu EUR (38) (1,5 miljardiem EUR 2011. gadā). Šis pārpalikums (39) tiks izmantots, lai kompensētu pašu resursus, kas jāiekasē no dalībvalstīm 2013. gadā.

Spriedze budžetā saistībā ar maksājumiem

| 1.51. | Kā Palāta atzīmēja 2011. gada pārskatā (40), Komisijai kļūst aizvien grūtāk apmierināt visus maksājumu pieprasījumus gadā no budžetā paredzētajām maksājumu apropriācijām. 2012. gadā Komisija lūdza papildu maksājumu apropriācijas gada ceturtajā ceturksnī. 2012. gada 23. oktobrī iesniegtajā budžeta grozījumā Nr. 6 tā prasīja 9 miljardus EUR maksājumu apropriācijās, no tiem budžeta lēmējiestāde 2012. gada 12. decembrī apstiprināja 6 miljardus EUR. Spiediens uz maksājumiem atspoguļojas arī neizpildīto saistību summas pieaugumā (sk. 1.54. un 1.55. punktu). |
| --- | --- |

1.51.

Kā Palāta atzīmēja 2011. gada pārskatā (40), Komisijai kļūst aizvien grūtāk apmierināt visus maksājumu pieprasījumus gadā no budžetā paredzētajām maksājumu apropriācijām. 2012. gadā Komisija lūdza papildu maksājumu apropriācijas gada ceturtajā ceturksnī. 2012. gada 23. oktobrī iesniegtajā budžeta grozījumā Nr. 6 tā prasīja 9 miljardus EUR maksājumu apropriācijās, no tiem budžeta lēmējiestāde 2012. gada 12. decembrī apstiprināja 6 miljardus EUR. Spiediens uz maksājumiem atspoguļojas arī neizpildīto saistību summas pieaugumā (sk. 1.54. un 1.55. punktu).

| 1.51. | Sk. atbildi par 1.46. punktu. |
| --- | --- |

1.51.

| 1.52. | Viens faktors šajā sakarā ir tas, ka apropriācijas saistībām visā 2007.–2013. gada periodā ir tuvojušās finanšu shēmā definētajam maksimālajam apjomam, bet apropriācijas maksājumiem katrā posmā ir noteiktas zem maksimālā apjoma (sk.
  1.4. tabulu
  ). Tā rezultātā saistību apropriāciju kumulatīvais pieejamais kopapjoms 2007.–2013. gada periodā ir pārsniedzis maksājumu apropriāciju kumulatīvo kopapjomu tajā pašā periodā par 114 miljardiem EUR. Tas ir par 64 miljardiem EUR vairāk nekā finanšu shēmā paredzētā 50 miljardu EUR starpība starp abiem kopapjomiem. |
| --- | --- |

1.52.

Viens faktors šajā sakarā ir tas, ka apropriācijas saistībām visā 2007.–2013. gada periodā ir tuvojušās finanšu shēmā definētajam maksimālajam apjomam, bet apropriācijas maksājumiem katrā posmā ir noteiktas zem maksimālā apjoma (sk.
  1.4. tabulu
  ). Tā rezultātā saistību apropriāciju kumulatīvais pieejamais kopapjoms 2007.–2013. gada periodā ir pārsniedzis maksājumu apropriāciju kumulatīvo kopapjomu tajā pašā periodā par 114 miljardiem EUR. Tas ir par 64 miljardiem EUR vairāk nekā finanšu shēmā paredzētā 50 miljardu EUR starpība starp abiem kopapjomiem.

| 1.53. | Citi faktori, kas izraisīja spriedzi budžetā saistībā ar maksājumiem 2012. gadā, ir maksājumu pieprasījumu plūsmas pieaugums no dalībvalstīm plānošanas perioda priekšpēdējā gadā (41) un atbilde uz lēno kohēzijas tēriņu uzsākšanu pašreizējā plānošanas periodā. Tā rezultātā tika veikti budžeta grozījumi, ar kuriem maksājumu (bet ne saistību) apropriācijas pārvietoja uz citām budžeta pozīcijām, un dažas maksājumu apropriācijas anulēja. |
| --- | --- |

1.53.

Citi faktori, kas izraisīja spriedzi budžetā saistībā ar maksājumiem 2012. gadā, ir maksājumu pieprasījumu plūsmas pieaugums no dalībvalstīm plānošanas perioda priekšpēdējā gadā (41) un atbilde uz lēno kohēzijas tēriņu uzsākšanu pašreizējā plānošanas periodā. Tā rezultātā tika veikti budžeta grozījumi, ar kuriem maksājumu (bet ne saistību) apropriācijas pārvietoja uz citām budžeta pozīcijām, un dažas maksājumu apropriācijas anulēja.

| 1.53. | Komisija piekrīt, ka maksājumu pieprasījumu iesniegšanas paātrināšanās, tuvojoties plānošanas perioda beigām, ir normāla daudzgadu plānošanas iezīme. Tā kā Komisija zina šo tendenci, 2012. gadā tika izteikts priekšlikums par budžeta grozīšanu, lai ņemtu vērā apropriāciju trūkumu (sk. arī atbildi par 1.46. punktu).

  Budžeta grozījumi ietvēra tikai maksājumu apropriācijas – nav nepieciešamas papildu saistību apropriācijas, jo tās ir noteiktas daudzgadu finanšu shēmā. |
| --- | --- |

1.53.

Budžeta grozījumi ietvēra tikai maksājumu apropriācijas – nav nepieciešamas papildu saistību apropriācijas, jo tās ir noteiktas daudzgadu finanšu shēmā.

1.4. tabula.   Salīdzinājums starp 2007.–2013. gada finanšu shēmu un budžetā iekļautajām gada apropriācijām

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 (61) | Kopā |
| Finanšu shēmā paredzēts |
| (A) | Saistību apropriācijas |

(miljonos EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013 (61)

Kopā

Finanšu shēmā paredzēts

(A)

Saistību apropriācijas

124 457

132 797

134 722

140 978

142 272

148 049

152 502

975 777

| (B) | Maksājumu apropriācijas |
| --- | --- |

(B)

Maksājumu apropriācijas

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

925 576

| (C) | Atšķirība shēmā (A) – (B) |
| --- | --- |

(C)

Atšķirība shēmā (A) – (B)

2 267

3 116

14 277

6 689

8 572

6 689

8 591

50 201

Budžeti, par kuriem nobalsots (62)

| (D) | Maksājumu apropriācijas, par kurām nobalsots gada budžetos |
| --- | --- |

(D)

Maksājumu apropriācijas, par kurām nobalsots gada budžetos

113 844

115 772

113 410

122 956

126 727

135 758

132 837

861 304

| (E) | Izveidotā papildu atšķirība (B) – (D) |
| --- | --- |

(E)

Izveidotā papildu atšķirība (B) – (D)

8 346

13 909

7 035

11 333

6 973

5 602

11 074

64 272

| (F) | Atšķirība kopā (C) + (E) |
| --- | --- |

(F)

Atšķirība kopā (C) + (E)

10 613

17 025

21 312

18 022

15 545

12 291

19 665

114 473

Neizpildītās budžeta saistības

| 1.54. | Komisijas neizpildītās budžeta saistības (42), par kurām vēl nav veikts maksājums un/vai kuras vēl nav atceltas, palielinājās par 10 miljardiem EUR (5,0 %) līdz 217 miljardiem EUR, tas līdzinās divu gadu un trīs mēnešu diferencētām saistībām (43) vai divu gadu un septiņu mēnešu diferencētiem maksājumiem 2012. gada izdevumu līmenī. |
| --- | --- |

1.54.

Komisijas neizpildītās budžeta saistības (42), par kurām vēl nav veikts maksājums un/vai kuras vēl nav atceltas, palielinājās par 10 miljardiem EUR (5,0 %) līdz 217 miljardiem EUR, tas līdzinās divu gadu un trīs mēnešu diferencētām saistībām (43) vai divu gadu un septiņu mēnešu diferencētiem maksājumiem 2012. gada izdevumu līmenī.

| 1.55. | Lielākā daļa neizpildīto saistību attiecas uz 1.b pozīciju “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai” (sk.
  1.4. grafiku
  ). Šajā jomā neizpildītās saistības sasniedza 140 miljardus EUR (44) (64,1 % no kopējām neizpildītajām budžeta saistībām), kas atbilst diviem gadiem un astoņiem mēnešiem saistību vai diviem gadiem un 11 mēnešiem maksājumu (2011. gadā – trīs gadi un divi mēneši) atbilstoši 2012. gada izlietojuma tempam attiecīgajā jomā. Neizpildīto saistību attiecība pret gada budžetiem tomēr ir līdzīga citās jomās, kurās izmanto diferencētās apropriācijas. Samazinājums maksājumu gadu skaita izteiksmē salīdzinājumā ar 2011. gadu galvenokārt izskaidrojams ar to, ka 4,4 miljardus EUR maksājumu apropriāciju iedalīja kohēzijai no budžeta grozījumiem Nr. 6. Neskatoties uz šo maksājumu apropriāciju pieaugumu, maksājumu pieprasījumi 16,2 miljardu EUR vērtībā 2012. gada beigās bija neizpildīti (45) (10,7 miljardi EUR 2011. gada beigās un 6,4 miljardi EUR 2010. gada beigās). Tādējādi no turpmākajiem budžetiem maksājumiem izpildāmā summa pēdējo trīs gadu laikā ir ievērojami pieaugusi. |
| --- | --- |

1.55.

Lielākā daļa neizpildīto saistību attiecas uz 1.b pozīciju “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai” (sk.
  1.4. grafiku
  ). Šajā jomā neizpildītās saistības sasniedza 140 miljardus EUR (44) (64,1 % no kopējām neizpildītajām budžeta saistībām), kas atbilst diviem gadiem un astoņiem mēnešiem saistību vai diviem gadiem un 11 mēnešiem maksājumu (2011. gadā – trīs gadi un divi mēneši) atbilstoši 2012. gada izlietojuma tempam attiecīgajā jomā. Neizpildīto saistību attiecība pret gada budžetiem tomēr ir līdzīga citās jomās, kurās izmanto diferencētās apropriācijas. Samazinājums maksājumu gadu skaita izteiksmē salīdzinājumā ar 2011. gadu galvenokārt izskaidrojams ar to, ka 4,4 miljardus EUR maksājumu apropriāciju iedalīja kohēzijai no budžeta grozījumiem Nr. 6. Neskatoties uz šo maksājumu apropriāciju pieaugumu, maksājumu pieprasījumi 16,2 miljardu EUR vērtībā 2012. gada beigās bija neizpildīti (45) (10,7 miljardi EUR 2011. gada beigās un 6,4 miljardi EUR 2010. gada beigās). Tādējādi no turpmākajiem budžetiem maksājumiem izpildāmā summa pēdējo trīs gadu laikā ir ievērojami pieaugusi.

| 1.55. | Papildus pieprasījumiem, kurus nevarēja apmaksāt gada beigās apropriāciju trūkuma dēļ (sk. atbildi par 1.46. punktu), vienmēr būs nokavēti maksājumu pieprasījumi, kas gada beigās nebūs apmaksāti, ņemot vērā N + 2/3 noteikumu galatermiņu, kas ir 31. decembris. |
| --- | --- |

1.55.

Image

Nenokārtotais priekšfinansējums

| 1.56. | Ar saistības likvidāciju (veicot maksājumu) izdevuma uzskaites process ne vienmēr beidzas. Komisija uzskaita galīgos izdevumus tikai tad, kad pasākumi ir veikti, par tiem ir ziņots Komisijai un tie ir pieņemti.
  1.5. tabulā
  parādīts to priekšfinansējuma maksājumu līmenis, par kuriem Komisija vēl nav pieņēmusi un apstiprinājusi galīgo izlietojumu, ko veikuši saņēmēji. Bruto priekšfinansējums 2012. gada beigās sasniedza 80,1 miljardu EUR (46). |
| --- | --- |

1.56.

Ar saistības likvidāciju (veicot maksājumu) izdevuma uzskaites process ne vienmēr beidzas. Komisija uzskaita galīgos izdevumus tikai tad, kad pasākumi ir veikti, par tiem ir ziņots Komisijai un tie ir pieņemti.
  1.5. tabulā
  parādīts to priekšfinansējuma maksājumu līmenis, par kuriem Komisija vēl nav pieņēmusi un apstiprinājusi galīgo izlietojumu, ko veikuši saņēmēji. Bruto priekšfinansējums 2012. gada beigās sasniedza 80,1 miljardu EUR (46).

| 1.56. | Atbilstīgi Finanšu regulas 90. panta 4. punktam regulāri jāveic priekšmaksājumu grāmatošana (kas nozīmē izdevumu uzskaiti) atbilstīgi pamatā esošā projekta ekonomiskajai būtībai un grafikam. Līdz ar finanšu gadu ikgadējo nodalīšanu attiecīgie izdevumi tiek attiecināti uz atbilstošo periodu, pat ja par (galīgo) maksājuma pieprasījumu vēl nav paziņots vai tas nav pieņemts. |
| --- | --- |

1.56.

| 1.57. | Ilgākais vidējais laikposms no saistības uzņemšanas līdz izdevumu pieņemšanai bija 4. pozīcijā “ES nozīme pasaules līmenī”, kurā tipiskai operācijai no saistības uzņemšanas līdz brīdim, kad Komisija uzskaita galīgo saistīto maksājumu, paiet trīs gadi un 11 mēneši (47). Nevajadzīgi pagarināti priekšfinansējuma periodi var novest pie paaugstināta kļūdu vai zaudējumu riska (sk. 7. nodaļu, 7.1. izcēlumu). |
| --- | --- |

1.57.

Ilgākais vidējais laikposms no saistības uzņemšanas līdz izdevumu pieņemšanai bija 4. pozīcijā “ES nozīme pasaules līmenī”, kurā tipiskai operācijai no saistības uzņemšanas līdz brīdim, kad Komisija uzskaita galīgo saistīto maksājumu, paiet trīs gadi un 11 mēneši (47). Nevajadzīgi pagarināti priekšfinansējuma periodi var novest pie paaugstināta kļūdu vai zaudējumu riska (sk. 7. nodaļu, 7.1. izcēlumu).

| 1.57. | Komisija uzsver, ka, ņemot vērā ārējo darbību specifiku, atbilstīgi aktualizētās Finanšu regulas 184. panta 4. punktam (kas piemērojams no 2013. gada 1. janvāra) ir paredzēts izņēmums attiecībā uz ārējām darbībām, lai visā pamatā esošās darbības laikā nenokārtoti būtu ne vairāk kā divi priekšfinansējuma maksājumi. |
| --- | --- |

1.57.

1.5. tabula.   Komisijas neizpildītās budžeta saistības un priekšfinansējums pa finanšu shēmas kategorijām un saistību (maksājumu) gados

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Neizpildītās budžeta saistības |
| Kategorija | | < 2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā | Saistību gadi (63) |
| 1 | Ilgtspējīga izaugsme (66) | 7 986 | 499 | 2 978 | 11 444 | 30 896 | 50 154 | 62 314 | 166 271 | 2,5 |
| 2 | Dabas resursi | 806 | 66 | 144 | 286 | 1 893 | 8 987 | 14 703 | 26 886 | 1,7 |
| 3 | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 19 | 28 | 86 | 241 | 314 | 562 | 1 065 | 2 316 | 0,8 |
| 4 | ES nozīme pasaules līmenī | 1 322 | 710 | 1 291 | 2 199 | 3 464 | 4 884 | 7 558 | 21 429 | 2,4 |
| 5 | Administrācija | — | — | 0 | 0 | 0 | 3 | 317 | 320 | 0,0 |
| | Kopā | 10 133 | 1 304 | 4 498 | 14 171 | 36 568 | 64 591 | 85 958 | 217 222 | 2,3 |
| Avansa maksājumi |
| Kategorija | | < 2007
   (64) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā | Maksājumu gadi (65) |
| 1 | Ilgtspējīga izaugsme (66) | 4 532 | 7 149 | 12 758 | 13 633 | 5 367 | 6 083 | 8 322 | 57 844 | 1,0 |
| 2 | Dabas resursi | 1 454 | 3 934 | 2 728 | 172 | 116 | 164 | 290 | 8 857 | 0,2 |
| 3 | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 4 | 10 | 110 | 357 | 400 | 872 | 1 955 | 3 708 | 1,7 |
| 4 | ES nozīme pasaules līmenī | 311 | 210 | 433 | 990 | 1 536 | 2 632 | 3 866 | 9 979 | 1,5 |
| 5 | Administrācija | 1 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 6 | 8 | 0,0 |
| | Kopā (bruto priekšfinansējums) | 6 302 | 11 303 | 16 030 | 15 152 | 7 419 | 9 751 | 14 438 | 80 395 | 0,6 |

(miljonos EUR)

Neizpildītās budžeta saistības

Kategorija

< 2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Kopā

Saistību gadi (63)

1

Ilgtspējīga izaugsme (66)

7 986

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

2,5

2

Dabas resursi

806

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

1,7

3

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

19

28

86

241

314

562

1 065

2 316

0,8

4

ES nozīme pasaules līmenī

1 322

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

2,4

5

Administrācija

—

—

0

0

0

3

317

320

0,0

Kopā

10 133

1 304

4 498

14 171

36 568

64 591

85 958

217 222

2,3

Avansa maksājumi

Kategorija

< 2007
   (64)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Kopā

Maksājumu gadi (65)

1

Ilgtspējīga izaugsme (66)

4 532

7 149

12 758

13 633

5 367

6 083

8 322

57 844

1,0

2

Dabas resursi

1 454

3 934

2 728

172

116

164

290

8 857

0,2

3

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

4

10

110

357

400

872

1 955

3 708

1,7

4

ES nozīme pasaules līmenī

311

210

433

990

1 536

2 632

3 866

9 979

1,5

5

Administrācija

1

0

—

0

0

0

6

8

0,0

Kopā (bruto priekšfinansējums)

6 302

11 303

16 030

15 152

7 419

9 751

14 438

80 395

0,6

Vajadzības pēc turpmākām izmaksām

| 1.58. | Galvenie faktori, kas ir izraisījuši spriedzi budžetā saistībā ar maksājumiem 2012. gadā, ir 1.52. punktā minētās nozīmīgās atšķirības nelīdzsvarotībā un vajadzība risināt jautājumu par neizlietotu saistību neizpildītu atlikumu. Spriedze budžetā saistībā ar maksājumiem ir ļoti nozīmīgs faktors, kāpēc Komisijai vidējā termiņā un ilgtermiņā jāplāno maksājumu prasības. Līdztekus naudas plūsmas vajadzību apmierināšanai, kas izriet no neizpildītām budžeta saistībām, no turpmākajiem budžetiem būs jāfinansē maksājumi Savienības bilancē reģistrēto saistību izpildei (48). Šīs kategorijas kopā 2012. gada 31. decembrī veido aptuveni 313 miljardus EUR, kas būs jāizmaksā nākotnē. |
| --- | --- |

1.58.

Galvenie faktori, kas ir izraisījuši spriedzi budžetā saistībā ar maksājumiem 2012. gadā, ir 1.52. punktā minētās nozīmīgās atšķirības nelīdzsvarotībā un vajadzība risināt jautājumu par neizlietotu saistību neizpildītu atlikumu. Spriedze budžetā saistībā ar maksājumiem ir ļoti nozīmīgs faktors, kāpēc Komisijai vidējā termiņā un ilgtermiņā jāplāno maksājumu prasības. Līdztekus naudas plūsmas vajadzību apmierināšanai, kas izriet no neizpildītām budžeta saistībām, no turpmākajiem budžetiem būs jāfinansē maksājumi Savienības bilancē reģistrēto saistību izpildei (48). Šīs kategorijas kopā 2012. gada 31. decembrī veido aptuveni 313 miljardus EUR, kas būs jāizmaksā nākotnē.

| 1.58. | Komisija rūpīgi analizē nenokārtotās saistības. Komisijas jauno tiesību aktu priekšlikumu par 2014.–2020. gadu mērķis bija stiprināt finanšu disciplīnu, un tie paredzēja normu par automātisku saistību atcelšanu pēc divus gadus ilgušām ikgadējām saistībām. Turklāt Komisija izteica priekšlikumu atteikties no izņēmumiem attiecībā uz lieliem projektiem. Taču starpinstitucionālajā procesā ir izrādījies, ka citi likumdevēji piekrīt pagarināt normu par saistību automātisku atcelšanu līdz trim gadiem. Daudzgadu finanšu shēmas ietvaros Komisija rosina arī lielāku budžeta pārvaldības elastību, lai pārceltu katras pozīcijas neizmantotos līdzekļus uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

1.58.

| 1.59. | Palāta uzskata, ka Komisijai ir jāsagatavo un jāpublicē ilgtermiņa naudas plūsmas prognoze, projicējot nākotnes maksājumu prasības, lai palīdzētu apzināt nākotnes vajadzības, plānot budžeta prioritātes un nodrošināt, ka no apstiprinātajiem gada budžetiem ir iespējams segt vajadzīgos maksājumus. Šajā analīzē jāņem vērā, kādā mērā ES būs jāveic priekšfinansējuma maksājumi, kā arī jāapmierina nākotnes izmaksu vajadzības, kas izriet no Savienības bilancē jau reģistrētajām saistībām. |
| --- | --- |

1.59.

Palāta uzskata, ka Komisijai ir jāsagatavo un jāpublicē ilgtermiņa naudas plūsmas prognoze, projicējot nākotnes maksājumu prasības, lai palīdzētu apzināt nākotnes vajadzības, plānot budžeta prioritātes un nodrošināt, ka no apstiprinātajiem gada budžetiem ir iespējams segt vajadzīgos maksājumus. Šajā analīzē jāņem vērā, kādā mērā ES būs jāveic priekšfinansējuma maksājumi, kā arī jāapmierina nākotnes izmaksu vajadzības, kas izriet no Savienības bilancē jau reģistrētajām saistībām.

| 1.59. | Komisija jau ir iesaistījusies ļoti rūpīgā nākotnes plānošanā. Taču vienīgais veids, kā risināt nenokārtoto saistību (RAL) jautājumu, ir vai nu atcelt saistības, vai arī tās samaksāt. Finanšu normas stingri reglamentē saistību atcelšanu, un vairumā gadījumu to nevarēs izmantot. Tāpēc Komisijai ir pienākums samaksāt nenokārtotās summas.

  Komisija analizēs, kā vislabāk sagatavot un uzrādīt ilgtermiņa naudas plūsmas prognozi, kas ietver arī saistības, kas jau ir reģistrētas Savienības bilancē. |
| --- | --- |

1.59.

Komisija analizēs, kā vislabāk sagatavot un uzrādīt ilgtermiņa naudas plūsmas prognozi, kas ietver arī saistības, kas jau ir reģistrētas Savienības bilancē.

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, pārskatu par finanšu rezultātu, naudas plūsmas pārskatu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

(2)  Apkopotie ziņojumi par budžeta izpildi ietver apkopotos ziņojumus par budžeta izpildi un skaidrojošas piezīmes.

(3)  Pamatojoties uz iepriekšējos gados izmantoto parauga atlases pieeju, aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars būtu bijis 4,5 %.

(4)  Sk. LESD 287. pantu.

(5)  Komisija kopš 2005. gada pārskatus ir sagatavojusi, izmantojot uzkrājumu grāmatvedību, un Palāta kopš 2007. gada tos ir novērtējusi kā ticamus.

(6)  Neliels skaits kļūdu tika atrasts ar pamatdarbības izdevumu pasākumiem saistītā iepirkumā 2010. gadā un agrāk, no kā izriet maksājumi 2012. gadā; tās nav ne ekstrapolētas, ne iekļautas kopējā aplēstajā kļūdu īpatsvarā.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), noteikts, ka galīgie pārskati jānosūta līdz nākamā finanšu gada 31. jūlijam (sk. 148. pantu).

(8)  Galvenokārt 7. un 8. nodaļas izdevumi, bet aptver arī daļu no 4. un 5. nodaļas izdevumiem. Ekstrapolētā kļūda dalītas pārvaldības izdevumiem ir balstīta uz 685 darījumu pārbaudi (kas ņemti no 110,8 miljardu EUR kopas), citu veidu pamatdarbības izdevumu ekstrapolācija ir balstīta uz 356 darījumu pārbaudi (ņemti no 20,1 miljarda EUR kopas).

(9)  Piemērošana ir finanšu korekciju procesa pēdējais posms. Sk. arī Palātas 2009. gada pārskata 1.42. punktu.

(10)  Kā izklāstīts attiecīgi 2012. gada konsolidēto pārskatu 6.4.2.2. piezīmē un 2011. gada konsolidēto pārskatu 6.2. piezīmē.

(11)  Sk. Palātas 2009. gada pārskata 1.32.–1.50. punktu.

(12)  Vērā ņemams izņēmums ir Eiropas Lauksaimniecības Garantiju fonda (ELGF) izdevumi.

(13)  Sk. Palātas 2009. gada pārskata 1.34. punktu.

(14)  Finanšu korekcijas lauksaimniecībā uzskaita kā piešķirtos ieņēmumus, un tādējādi tie nepazūd budžeta sadaļā “Lauksaimniecība un lauku attīstība”.

(15)  Sk. 2. iedaļu grāmatveža ceturkšņa ziņojumos par provizoriskajiem datiem saistībā ar 2012. gada finanšu korekcijām kohēzijas politikas ietvaros – attiecīgi 2012. gada 31. marts, 30. jūnijs, 30. septembris, kā iekļauts Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas 2011. gada budžeta izpildes apstiprināšanas dokumentos pozīcijā “Finanšu korekcijas – Kohēzijas politika” (http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone).

(16)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.). “Dalībvalstis: a) (. .) iii) atgūtu summas, kas zaudētas pārkāpumu vai nolaidības dēļ”.

(17)  Atgūtajās summās ELGF (2012. gadā 162 miljoni EUR, 2012. gada konsolidēto pārskatu 6.4.2.1. piezīme) ietilpst summas, kas atgūtas no lauksaimniekiem un citiem līdzekļu saņēmējiem, balstoties uz maksājumu aģentūru rīcību, un kas ietver gan Komisijas atbilstības lēmumu rezultātā atgūtos līdzekļus, gan pēc maksājumu aģentūru iniciatīvas atgūtos līdzekļus. Turklāt reģistrētajiem atgūtajiem līdzekļiem tiek piemērots “piecdesmit-piecdesmit” noteikums, ar kuru saskaņā neatgūšanas izmaksas dala starp ES budžetu un attiecīgo dalībvalsti. Reģistrētie atgūtie līdzekļi kopā veido tikai vienu trešdaļu no reģistrētajām finanšu korekcijām.

(18)  Kohēzijas politikas jomā dalībvalstis ir atbildīgas par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu no saņēmējiem, ja vajadzīgs, un par ziņošanu Komisijai par summām, kas atgūtas no saņēmējiem, un summām, kas ieturētas no izdevumu deklarācijām (70. pants Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.)). Konsolidēto pārskatu 6.7. piezīmē kā ieturējumi un atgūtās summas (pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem datiem) minēti kopā 1 652 miljoni EUR papildu korekciju, kas attiecas uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu, nav nošķirtas korekcijas, kas saistītas ar dalībvalstu pārbaudēm, un korekcijas, kuras saistītas ar Komisijas veiktajām pārbaudēm.

(19)  Īpašais ziņojums Nr. 7/2010 “Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīzija”, 68.–73. punkts un 3. grafiks, sk. ERP tīmekļa vietni: http://eca.europa.eu.

(20)  Sk. 4. nodaļu (4.31. punkts) un Īpašo ziņojumu Nr. 3/2012 “Struktūrfondi. Vai Komisijai ir izdevies sekmīgi novērst dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās konstatētos trūkumus”, ERP tīmekļa vietne: http://eca.europa.eu.

(21)  Sk. Palātas 2009. gada pārskata 1.40. punktu.

(22)  Sk. Palātas 2009. gada pārskata 1.39. punktu.

(23)  Sk. Palātas 2011. gada pārskata 5.73. punkta 1. ieteikumu: “Palāta iesaka Komisijai padarīt sankciju sistēmas efektīvākas, palielinot finanšu korekciju ietekmi un samazinot iespēju aizvietot neattiecināmos izdevumus ar citiem izdevumiem, kā Komisija to ierosināja kohēzijas jomā attiecībā uz nākamo programmu posmu.”

(24)  Terminu “ģenerāldirektors” šeit lieto, lai aptvertu visas personas, kas parakstījušas deklarācijas. Tās parakstījis Komisijas ģenerālsekretārs, 36 ģenerāldirektori, septiņi direktori, četri dienestu vadītāji un Eiropas Ārējās darbības dienesta direktors.

(25)  Komisijas dienestu gada darbības pārskati ir pieejami Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

(26)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD (sk. 3. nodaļas 3.31.–3.36. punktu un 4. nodaļas 4.38.–4.40. punktu), Attīstības un sadarbības ĢD – EuropeAid (sk. 7. nodaļas 7.24. punktu un 7.2. izcēlumu) un Pētniecības un inovācijas ĢD (sk. 8. nodaļas 8.24. punktu).

(27)  Kopsavilkuma pārskatu publicē Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2012_en.pdf, kopā ar pielikumu: http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2012_annex_en.pdf.

(28)  Sk. 59. panta 5. punkta a) apakšpunktu Finanšu regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

(29)  Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2012. gadā, 4. iedaļa, 8. lpp.

(30)  Kopsavilkuma pārskats, 8. lpp., 1. izcēlums: “Nolūkā nodrošināt konsekvenci un salīdzināmību Komisija uzdod galvenajiem dienestiem pārskatīt dažādās ievērotās pieejas, lai novērtētu riskam pakļautās aplēstās summas.”

(31)  Palātas novērtējums par ziņojumu sagatavošanu par darba izpildi trijos atlasītajos ģenerāldirektorātos ir sniegts 10. nodaļā.

(32)  Piemēram, pārvaldības deklarācija, ko pieprasa no struktūrām dalībvalstīs (Finanšu regulas 59. panta 5) punkta a) apakšpunkts), un paziņojumi par korporatīvo vadību, kas prasīti 46. panta a) punktā Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturtajā direktīvā (78/660/EEK), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (78/660/EEK) (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.).

(33)  Sk. Palātas 2011. gada pārskata 1.36.–1.38. punktu.

(34)  Saistībām pieejamās summas 2012. un nākamajos gados. Saistību kopējā summā ietilpst 0,3 miljardi EUR, kurus pārnesa no 2011. gada, un summas no sešiem budžeta grozījumiem, kas kopā veido 1,2 miljardus EUR. Turklāt saistībām bija pieejami 6,3 miljardi EUR piešķirto ieņēmumu, kas nebija iekļauti 148,7 miljardos EUR. Piešķirtos ieņēmumus izmanto, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus (sk. Finanšu regulas 18. pantu – Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.)). Piešķirtie ieņēmumi ietver arī atlīdzības maksājumus, kas pienākas par kļūdaini samaksātām summām, kuras iegrāmato atpakaļ sākotnējā budžeta pozīcijā, EBTA dalībvalstu iemaksas, kas palielina budžeta pozīcijas, un ieņēmumus no trešām personām, ja noslēgtie nolīgumi paredz finanšu ieguldījumu ES darbībās.

(35)  Maksājumiem pieejamās summas konkrētajā gadā. Kopējā summā maksājumiem ietilpst 1,1 miljards EUR, ko pārnesa no 2011. gada, un summas no tiem pašiem sešiem budžeta grozījumiem, kas kopā veido 6,7 miljardus EUR. Turklāt maksājumiem bija pieejami 6,8 miljardi EUR piešķirto ieņēmumu, kas nebija iekļauti 136,8 miljardos EUR.

(36)  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.) noteiktas budžetā iekļautās saistību apropriācijas, piemēram, Ārkārtas palīdzības rezerve, Eiropas Savienības Solidaritātes fonds, Elastības fonds un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds, var pārsniegt maksimālo apjomu. 2012. gadā uzņemtas saistības bija šādas: Ārkārtas palīdzības rezerve – 224 miljoni EUR, Eiropas Savienības Solidaritātes fonds – 688 miljoni EUR, Elastības fonds – 200 miljoni EUR un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds – 74 miljoni EUR, kopā – 1 186 miljoni EUR.

(37)  Izņemot skaidras naudas darījumus, atsevišķas pārnestās maksājumu apropriācijas ir iekļautas. Kā norādīts 15. pantā Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.), šā pārpalikuma aprēķinā ņem vērā no iepriekšējā gada pārnestās maksājumu apropriācijas, anulētās neizlietotās maksājumu apropriācijas no iepriekšējā gada un valūtas maiņas atlikumu.

(38)  Sk. 1.1. piezīmi – ES budžeta izpildes rezultāts – ES 2012. gada konsolidētie pārskati.

(39)  Budžeta izpildes rezultāts (budžeta izpilde) nav rezerve, to nevar uzkrāt un izmantot izdevumu finansēšanai turpmākos gados.

(40)  Sk. Palātas 2011. gada pārskata 1.34 un 1.38 punktu.

(41)  Sk. Pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību 2012. finanšu gadā.

(42)  Vēl 0,6 miljardi EUR neizpildītu budžeta saistību ir citām iestādēm. Šī summa palielina ES kopējās neizpildītās budžeta saistības līdz 218 miljardiem EUR.

(43)  Budžetā izšķir divu veidu apropriācijas – nediferencētās un diferencētās apropriācijas (tās veido diferencētās saistības un diferencētie maksājumi). Nediferencētās apropriācijas izmanto tādu darbību finansēšanai, kas notiek katru gadu, piemēram, administratīvajiem izdevumiem. Diferencētās apropriācijas tika ieviestas, lai veiktu daudzgadu darbības; attiecīgos maksājumus var veikt saistību gada un nākamo gadu laikā. Diferencētās apropriācijas galvenokārt izmanto struktūrfondiem un Kohēzijas fondam.

(44)  Divas līknes
  1.4. grafikā
  veido 140 miljardus EUR. Līkne, kas attiecas uz 2000.–2006. gadu, rāda uzkrātās neizpildītās budžeta saistības (8 miljardi EUR) un līkne, kas attiecas uz 2007.–2013. gadu, – uzkrātās neizpildītās budžeta saistības (132 miljardi EUR). Attiecībā uz kohēziju sk. Pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību 2012. finanšu gadā, 25. un 39.–42. lpp.

(45)  Šajā summā ietilpa gan pieprasījumi, kas jau apstiprināti maksājuma veikšanai, gan pieprasījumi, kas iesūtīti, bet vēl nav pārbaudīti un apstiprināti. Sk. Pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību 2012. finanšu gadā, 39. lpp.

(46)  Bilancē uzrādītais neto skaitlis 57,7 miljardi EUR atspoguļo atlikumu pēc Komisijas aplēses par to, kādā mērā saņēmēji ir izpildījuši atbalsta nosacījumus. Daži ģenerāldirektorāti neiegrāmato galīgos izdevumus pat tad, ja to rīcībā ir elementi, kuri norāda uz reālu panākto virzību (Palātas 2010. gada pārskata 1.29. punkts un Palātas 2009. gada pārskata 1.12. punkts).

(47)  Šis laikposms kopā atbilst trīs gadiem un 11 mēnešiem
  1.5. tabulā
  , ko veido vidēji divi gadi un pieci mēneši neizpildītām budžeta saistībām un vidēji 18 mēneši priekšfinansējumam.

(48)  Izņemot izsniegtos aizdevumus, lielākā daļa bilancē iekļauto saistību ar laiku kļūs par maksājumu pieprasījumu no budžeta. No 137 miljardiem EUR saistību, kas neatspoguļo aizņēmumus, saistības jau ir uzņemtas tikai par 42 miljardiem EUR.

(49)  Šajā nodaļā ir aplūkoti arī tie izdevumi, kas vispārējā budžetā apzīmēti kā pamatdarbības izdevumi, lai gan tie izlietoti galvenokārt Komisijas administrācijas finansēšanai, nevis politikas jomu īstenošanai.

(50)  Administratīvie izdevumi dažādās politikas grupās (miljonos EUR):

| — | 3. nodaļa: 133 |
| --- | --- |

—

3. nodaļa: 133

| — | 4. nodaļa: 253 |
| --- | --- |

—

4. nodaļa: 253

| — | 5. nodaļa: 229 |
| --- | --- |

—

5. nodaļa: 229

| — | 6. nodaļa: 93 |
| --- | --- |

—

6. nodaļa: 93

| — | 7. nodaļa: 624 |
| --- | --- |

—

7. nodaļa: 624

| — | 8. nodaļa: 1 627. |
| --- | --- |

—

8. nodaļa: 1 627.

(51)  Sistēmu klasifikācija ir izklāstīta
  1.1. pielikumā
  . Pārbaudīto sistēmu īpašo izvērtējumu sk. 2.40.–2.42., 3.9., 3.35., 7.25. un 8.39. punktā. Palātas kopsavilkuma izvērtējumi par 2012. gadu saskan ar 2011. gada izvērtējumiem.

(52)  Kļūdu biežumu nosaka, pamatojoties uz parauga procentuālo daļu, kurā ir skaitļos izsakāmas un neizsakāmas kļūdas. Procenti ir noapaļoti.

(53)  Aplēstais kļūdu īpatsvars politikas grupā “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” ir augstāks, nekā tas bija aplēsts 2011. gadam (1,1 %). Šī starpība jāinterpretē, ņemot vērā attīstību Palātas pieejā, atlasot paraugu (sk. 1.6. un 1.7. punktu). Šī izmaiņa pieejā ir aplēstā kļūdu īpatsvara pieauguma galvenais acīmredzamais iemesls (sk. 1.15. un 7.13.–7.15. punktu).

(54)  Aplēstais kļūdu īpatsvars politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” ir augstāks, nekā tas bija aplēsts 2011. gadam (3,0 %). Šī starpība jāinterpretē, ņemot vērā attīstību Palātas pieejā, atlasot paraugu (sk. 1.6. un 1.7. punktu). Šī izmaiņa pieejā ir aplēstā kļūdu īpatsvara pieauguma galvenais acīmredzamais iemesls (sk. 1.15. un 8.13.–8.15. punktu).

(55)  Attīstība Palātas parauga atlases pieejā, kas paskaidrota 1.6. un 1.7. punktā, nepārsniedz 0,3 procentpunktus no iespējamākā kļūdu īpatsvara 2012. gadā (sk. 1.13. punktu un
  1.1. grafiku
  ).

(56)  Palāta Komisijas līmenī revidēja paraugu, kurā ietilpa iekasēšanas rīkojumi, kas aptvēra visus ieņēmumu veidus (sk. 2.9. punktu).

(57)  Komisijas ĢD un dienestu pilnu sarakstu sk. http://publications.europa.eu/code/en/en-390600.htm.

(58)  Avots: ģenerāldirektorātu, dienestu un izpildaģentūru gada darbības pārskati; atrunas iemesls koriģēts no 3.2. daļas (sadaļas) vai 4. daļas, atrunu skaitliska izteiksme – no 3.1. daļas un 3.2. daļas.

ĢD MARE – sk. arī gada darbības pārskata 67. lpp., tomēr skaitliski izteikts EUR 0,0, jo 2012. gadā nebija veikti maksājumi; ĢD REGIO, tostarp 1,5 miljoni EUR IPA 2007.–2013. g.; ĢD DEVCO aprēķināts, izņemot EAF 3 853,2 × 3,6 %; EACEA izpildaģentūrai aprēķins gada darbības pārskatā ir diviem gadiem, šajā tabulā iekļauti 50 % no 8,4 miljoniem EUR.

(59)  Avots: 2012. gada konsolidētie pārskati, 2012. gadā veiktie maksājumi pa ABB (budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām) pozīcijām.

(60)  Šajā ailē parādītas Komisijas skaitļos izteiktas apdraudētās summas saskaņā ar kopsavilkuma pārskatu. Tas balstīts uz skaitļos izteiktām atrunām gada darbības pārskatos, dalītas pārvaldības gadījumā kopā ar skaitļos izteiktu kopējo risku maksājumiem darbības programmām, par ko nav formulēta atruna. ĢD DEVCO skaitļos ietilpst skaitļos izteikti EAF tēriņi (Avots: gada darbības pārskati, 3.1. daļa un 3.2. daļa). Metodes apdraudētās summas aprēķinam kopsavilkuma pārskatā ir mainījušās salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem.

Summas ir balstītas uz informāciju gada darbības pārskatos: ĢD AGRI – 54. lpp., 3.2. tabula (16,7 + 915,4 miljoni EUR), ĢD REGIO – 67. un 68. lpp. (sk. 5. nodaļas 5.54. punktu), ĢD EMPL, tabula 71. lpp.

(61)  2013. gada skaitļos (D) summa, par kuru nobalsots, pirms budžeta grozījumiem.

(62)  Saistību apropriācijas, par kurām bija nobalsots, bija tuvas finanšu shēmā paredzētajai summai un šeit nav parādītas.

(63)  Avots: Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību 2012. finanšu gadā, A.6.3. iedaļa

(64)  Daļa no priekšfinansējuma, kas bija samaksāts pirms 2007. gada, bija iedalīta atbilstošajai finanšu shēmas kategorijai, pamatojoties uz atbildīgo ģenerāldirektorātu, jo informācija par budžeta pozīciju nebija pieejama Komisijas informācijas sistēmā.

(65)  Samaksātais priekšfinansējums 31.12.2012., dalīts ar maksājumu no gada apropriācijām.

(66)  1. kategorijā “Ilgtspējīga izaugsme” ietilpst 1.a kategorija “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” un 1.b kategorija “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai”.

1.1. PIELIKUMS

REVĪZIJAS PIEEJA UN METODES

| 1. | Palātas revīzijas pieeja ir izklāstīta Finanšu un atbilstības revīzijas rokasgrāmatā. Šī rokasgrāmata ir pieejama Palātas tīmekļa vietnē. Lai plānotu revīzijas darbu un noteiktu padziļināto pārbaužu apjomu, Palāta izmanto revīzijas pārliecības iegūšanas modeli. Tas saistīts ar objektīvā riska (risks, ka darījumos gadās kļūdas) un kontroles riska (risks, ka kontroles sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo šādas kļūdas) novērtēšanu. |
| --- | --- |

1.

Palātas revīzijas pieeja ir izklāstīta Finanšu un atbilstības revīzijas rokasgrāmatā. Šī rokasgrāmata ir pieejama Palātas tīmekļa vietnē. Lai plānotu revīzijas darbu un noteiktu padziļināto pārbaužu apjomu, Palāta izmanto revīzijas pārliecības iegūšanas modeli. Tas saistīts ar objektīvā riska (risks, ka darījumos gadās kļūdas) un kontroles riska (risks, ka kontroles sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo šādas kļūdas) novērtēšanu.

1. DAĻA.
     
  Revīzijas pieeja un metodes saistībā ar pārskatu ticamību (finanšu revīzija)

| 2. | Lai izvērtētu, vai konsolidētie pārskati (konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi) visos būtiskajos aspektos pienācīgi sniedz priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli un ieņēmumiem, izdevumiem un naudas plūsmām gada beigās, revīzijā izmanto šādus galvenos elementus:






  a) | grāmatvedības kontroles vides vērtējums; |
| --- | --- | --- |

2.

Lai izvērtētu, vai konsolidētie pārskati (konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi) visos būtiskajos aspektos pienācīgi sniedz priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli un ieņēmumiem, izdevumiem un naudas plūsmām gada beigās, revīzijā izmanto šādus galvenos elementus:

a)

grāmatvedības kontroles vides vērtējums;

| b) | galveno grāmatvedības procedūru un gada noslēguma procesa pārbaude; |
| --- | --- |

b)

galveno grāmatvedības procedūru un gada noslēguma procesa pārbaude;

| c) | galveno grāmatvedības datu analītiskās pārbaudes (konsekvence un pamatotība); |
| --- | --- |

c)

galveno grāmatvedības datu analītiskās pārbaudes (konsekvence un pamatotība);

| d) | kontu un/vai bilanču analīze un salīdzinājums un |
| --- | --- |

d)

kontu un/vai bilanču analīze un salīdzinājums un

| e) | saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu pārbaudi. |
| --- | --- |

e)

saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu pārbaudi.

2. DAĻA.
     
  Revīzijas pieeja un metodes saistībā ar darījumu pareizību (atbilstības revīzija)

| 3. | Palātas pieeja pārskatiem pakārtoto darījumu pareizības revīzijā ietver






  — | darījumu tiešas pārbaudes katrā ieņēmumu vai izdevumu jomā (sk.
  1.1.
  un
  1.2. tabulu
  ), lai pārliecinātos, cik lielā mērā darījumi ir pareizi, |
| --- | --- | --- |

3.

Palātas pieeja pārskatiem pakārtoto darījumu pareizības revīzijā ietver

—

darījumu tiešas pārbaudes katrā ieņēmumu vai izdevumu jomā (sk.
  1.1.
  un
  1.2. tabulu
  ), lai pārliecinātos, cik lielā mērā darījumi ir pareizi,

| — | vērtējumu par to, cik efektīvi atlasītās pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina darījumu pareizību. Ņem vērā arī citu revidentu darbā iegūtos pierādījumus (vajadzības gadījumā) un Komisijas sniegtās informācijas un pārliecības analīzi. |
| --- | --- |

—

vērtējumu par to, cik efektīvi atlasītās pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina darījumu pareizību. Ņem vērā arī citu revidentu darbā iegūtos pierādījumus (vajadzības gadījumā) un Komisijas sniegtās informācijas un pārliecības analīzi.

Kā Palāta pārbauda darījumus

| 4. | Darījumu tiešā pārbaude katrā īpašajā izvērtējumā (2.–9. nodaļa) ir pamatota uz saņemto summu (ieņēmumu gadījumā) vai darījumu reprezentatīvu paraugu attiecīgajā politikas grupā (1). Šī pārbaude sniedz aplēsi par to, cik liela attiecīgās datu kopas darījumu daļa ir nepareiza. |
| --- | --- |

4.

Darījumu tiešā pārbaude katrā īpašajā izvērtējumā (2.–9. nodaļa) ir pamatota uz saņemto summu (ieņēmumu gadījumā) vai darījumu reprezentatīvu paraugu attiecīgajā politikas grupā (1). Šī pārbaude sniedz aplēsi par to, cik liela attiecīgās datu kopas darījumu daļa ir nepareiza.

| 5. | Darījumu pārbaudē caurskata katru atlasīto darījumu, lai pārbaudītu, vai izdevumu atlīdzināšanas pieprasījums vai maksājums ir veikts budžetā un juridiskajā pamatā apstiprinātajā nolūkā, ir pareizi aprēķināts un atbilst attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Šajā nolūkā pārbauda budžeta pārskatos iekļautos darījumus un izseko darījumam līdz pat tiešajam saņēmējam (tas var būt lauksaimnieks, mācību kursu organizators vai attīstības palīdzības projekta iniciators) un pārbauda atbilstību katrā līmenī. Ja (jebkurā līmenī) darījums nav pareizi aprēķināts vai neatbilst likumiskajām vai līgumiskajām prasībām, tad uzskata, ka tajā ir kļūda. |
| --- | --- |

5.

Darījumu pārbaudē caurskata katru atlasīto darījumu, lai pārbaudītu, vai izdevumu atlīdzināšanas pieprasījums vai maksājums ir veikts budžetā un juridiskajā pamatā apstiprinātajā nolūkā, ir pareizi aprēķināts un atbilst attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Šajā nolūkā pārbauda budžeta pārskatos iekļautos darījumus un izseko darījumam līdz pat tiešajam saņēmējam (tas var būt lauksaimnieks, mācību kursu organizators vai attīstības palīdzības projekta iniciators) un pārbauda atbilstību katrā līmenī. Ja (jebkurā līmenī) darījums nav pareizi aprēķināts vai neatbilst likumiskajām vai līgumiskajām prasībām, tad uzskata, ka tajā ir kļūda.

| 6. | Izdevumu jomā Palāta pārbauda starpposma un galīgos maksājumus un avansu noskaidrošanu (maksājumus par izdevumiem). Tas nozīmē, ka tā pārbauda darījumus tajā posmā, kad ES līdzekļu galasaņēmēji (piemēram, lauksaimnieks, pētniecības institūts, uzņēmums, kas izpilda publiski iepirktus būvdarbus vai pakalpojumus) ir veikuši pasākumus vai kad tiem ir radušās izmaksas un kad Komisija ir pieņēmusi, ka veiktie pasākumi vai radušās izmaksas attaisnoja maksājumu no ES budžeta. Tādējādi Palāta aplūko ES konsolidētajos pārskatos atspoguļotajiem darījumiem pakārtoto ekonomisko realitāti. |
| --- | --- |

6.

Izdevumu jomā Palāta pārbauda starpposma un galīgos maksājumus un avansu noskaidrošanu (maksājumus par izdevumiem). Tas nozīmē, ka tā pārbauda darījumus tajā posmā, kad ES līdzekļu galasaņēmēji (piemēram, lauksaimnieks, pētniecības institūts, uzņēmums, kas izpilda publiski iepirktus būvdarbus vai pakalpojumus) ir veikuši pasākumus vai kad tiem ir radušās izmaksas un kad Komisija ir pieņēmusi, ka veiktie pasākumi vai radušās izmaksas attaisnoja maksājumu no ES budžeta. Tādējādi Palāta aplūko ES konsolidētajos pārskatos atspoguļotajiem darījumiem pakārtoto ekonomisko realitāti.

| 7. | Palātas revīzijas paraugs ir veidots tā, lai sniegtu aplēsi par kļūdu līmeni visā revidētajā datu kopā. Palāta katru gadu nepārbauda darījumus katrā dalībvalstī, saņēmējvalstī un/vai reģionā. Piemēri gada pārskatā ir sniegti ilustrācijai, un tie uzskatāmi parāda atrastās raksturīgākās kļūdas. Atsevišķu dalībvalstu, saņēmējvalstu un/vai reģionu nosaukšana nenozīmē, ka sniegtie piemēri nevar notikt citās vietās. Šajā ziņojumā iekļautie ilustratīvie piemēri neveido pamatu secinājumiem par attiecīgajām dalībvalstīm, saņēmējvalstīm un/vai reģioniem (2). |
| --- | --- |

7.

Palātas revīzijas paraugs ir veidots tā, lai sniegtu aplēsi par kļūdu līmeni visā revidētajā datu kopā. Palāta katru gadu nepārbauda darījumus katrā dalībvalstī, saņēmējvalstī un/vai reģionā. Piemēri gada pārskatā ir sniegti ilustrācijai, un tie uzskatāmi parāda atrastās raksturīgākās kļūdas. Atsevišķu dalībvalstu, saņēmējvalstu un/vai reģionu nosaukšana nenozīmē, ka sniegtie piemēri nevar notikt citās vietās. Šajā ziņojumā iekļautie ilustratīvie piemēri neveido pamatu secinājumiem par attiecīgajām dalībvalstīm, saņēmējvalstīm un/vai reģioniem (2).

Kā Palāta novērtē un izklāsta darījumu pārbaudes rezultātus

| 8. | Kļūdas darījumos rodas dažādu iemeslu dēļ. Tās grupē atkarībā no konkrētā pārkāpuma veida un atkarībā no neievērotā noteikuma vai līgumiskās prasības. Individuālus darījumus kļūdas var skart pilnībā vai daļēji. Kļūdas, kas atklātas un izlabotas pirms un neatkarīgi no Palātas veiktajām pārbaudēm, tiek izslēgtas no kļūdu aprēķina un biežuma, jo tās demonstrē pārraudzības un kontroles sistēmu efektīvu darbību. Palāta nosaka, vai individuālas kļūdas ir skaitļos izsakāmas vai skaitļos neizsakāmas atkarībā no tā, vai ir iespējams aprēķināt, cik liela summa no revidētās summas bija kļūdaina. Palāta analizē arī atklāto kļūdu veidu, proti, ir attiecināmības kļūda (maksājums neatbilst attiecināmības noteikumiem), reālas pastāvēšanas kļūda (ir atlīdzinātas izmaksas, lai gan nav pierādījumu, ka tās patiešām radušās) un precizitātes kļūda (maksājums nav pareizi aprēķināts). |
| --- | --- |

8.

Kļūdas darījumos rodas dažādu iemeslu dēļ. Tās grupē atkarībā no konkrētā pārkāpuma veida un atkarībā no neievērotā noteikuma vai līgumiskās prasības. Individuālus darījumus kļūdas var skart pilnībā vai daļēji. Kļūdas, kas atklātas un izlabotas pirms un neatkarīgi no Palātas veiktajām pārbaudēm, tiek izslēgtas no kļūdu aprēķina un biežuma, jo tās demonstrē pārraudzības un kontroles sistēmu efektīvu darbību. Palāta nosaka, vai individuālas kļūdas ir skaitļos izsakāmas vai skaitļos neizsakāmas atkarībā no tā, vai ir iespējams aprēķināt, cik liela summa no revidētās summas bija kļūdaina. Palāta analizē arī atklāto kļūdu veidu, proti, ir attiecināmības kļūda (maksājums neatbilst attiecināmības noteikumiem), reālas pastāvēšanas kļūda (ir atlīdzinātas izmaksas, lai gan nav pierādījumu, ka tās patiešām radušās) un precizitātes kļūda (maksājums nav pareizi aprēķināts).

| 9. | Daudz kļūdu pieļauj saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu. Lai ievērotu Līgumā paredzētos konkurences pamatprincipus, līgumi jāizsludina, piedāvājumi jānovērtē atbilstīgi norādītajiem kritērijiem, līgumus nedrīkst mākslīgi sadalīt, lai to summa nepārsniegtu maksimālos apjomus, u. c. |
| --- | --- |

9.

Daudz kļūdu pieļauj saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu. Lai ievērotu Līgumā paredzētos konkurences pamatprincipus, līgumi jāizsludina, piedāvājumi jānovērtē atbilstīgi norādītajiem kritērijiem, līgumus nedrīkst mākslīgi sadalīt, lai to summa nepārsniegtu maksimālos apjomus, u. c.

| 10. | Revīzijā Palāta pievērš uzmanību iepirkuma likuma procedūras prasību neievērošanai. Palāta






  a) | uzskata par “nopietnām” tās kļūdas, kas ierobežo publiskā iepirkuma noteikumu mērķus – godīgu konkurenci un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu tam pretendentam, kura piedāvājums ir vislabākais (3); |
| --- | --- | --- |

10.

Revīzijā Palāta pievērš uzmanību iepirkuma likuma procedūras prasību neievērošanai. Palāta

a)

uzskata par “nopietnām” tās kļūdas, kas ierobežo publiskā iepirkuma noteikumu mērķus – godīgu konkurenci un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu tam pretendentam, kura piedāvājums ir vislabākais (3);

| b) | publiskā iepirkuma noteikumu “nopietno” pārkāpumu ietekmi nosaka kvantitatīvi attiecībā uz visu ar līgumu saistītā maksājuma summu – šīs ir 100 % skaitļos izsakāmas kļūdas (4); |
| --- | --- |

b)

publiskā iepirkuma noteikumu “nopietno” pārkāpumu ietekmi nosaka kvantitatīvi attiecībā uz visu ar līgumu saistītā maksājuma summu – šīs ir 100 % skaitļos izsakāmas kļūdas (4);

| c) | neizsaka skaitļos un neekstrapolē ne tik nopietnas kļūdas, kas neietekmē konkursa rezultātu [skaitļos neizsakāmas kļūdas (5)]. |
| --- | --- |

c)

neizsaka skaitļos un neekstrapolē ne tik nopietnas kļūdas, kas neietekmē konkursa rezultātu [skaitļos neizsakāmas kļūdas (5)].

| 11. | Lemjot par pasākumiem, kas jāveic, ja publiskā iepirkuma noteikumi ir piemēroti nepareizi, kvantitatīvās ietekmes izteikšanu Palāta var veikt citādi, nekā to dara Komisija vai dalībvalstis. |
| --- | --- |

11.

Lemjot par pasākumiem, kas jāveic, ja publiskā iepirkuma noteikumi ir piemēroti nepareizi, kvantitatīvās ietekmes izteikšanu Palāta var veikt citādi, nekā to dara Komisija vai dalībvalstis.

Aplēstais kļūdu īpatsvars (iespējamākais kļūdu īpatsvars)

| 12. | Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta nosaka iespējamāko kļūdu īpatsvaru (most likely rate of error – MLE) (6) katrā konkrētajā novērtējumā un attiecībā uz budžeta izdevumiem kopumā. MLE ir iespējamā kļūdu procenta statistika aplēse (t. i., skaitļos izsakāma piemērojamo regulu, noteikumu un līgumu un dotāciju nosacījumu pārkāpšana) datu kopā. Palāta aplēš arī zemāko kļūdu līmeni (lower error limit – LEL) un augstāko kļūdu līmeni (upper error limit – UEL) (sk. pievienoto attēlu). |
| --- | --- |

12.

Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta nosaka iespējamāko kļūdu īpatsvaru (most likely rate of error – MLE) (6) katrā konkrētajā novērtējumā un attiecībā uz budžeta izdevumiem kopumā. MLE ir iespējamā kļūdu procenta statistika aplēse (t. i., skaitļos izsakāma piemērojamo regulu, noteikumu un līgumu un dotāciju nosacījumu pārkāpšana) datu kopā. Palāta aplēš arī zemāko kļūdu līmeni (lower error limit – LEL) un augstāko kļūdu līmeni (upper error limit – UEL) (sk. pievienoto attēlu).

Image

| 13. | Zem līknes ietonētās daļas procentuālā attiecība norāda uz varbūtību, ka patiesais kļūdu īpatsvara diapazons datu kopā ir starp zemāko kļūdu līmeni un augstāko kļūdu līmeni. |
| --- | --- |

13.

Zem līknes ietonētās daļas procentuālā attiecība norāda uz varbūtību, ka patiesais kļūdu īpatsvara diapazons datu kopā ir starp zemāko kļūdu līmeni un augstāko kļūdu līmeni.

| 14. | Palāta, plānojot revīzijas darbu, cenšas veikt procedūras, kas tai ļauj salīdzināt aplēsto kļūdu īpatsvaru datu kopā ar plānoto būtiskumu 2 % līmenī. Novērtējot revīzijas rezultātus, Palāta ievēro šo būtiskuma līmeni un, sagatavojot revīzijas atzinumu, ņem vērā kļūdu veidu, kontekstu un summas, ko ir skārušas kļūdas. |
| --- | --- |

14.

Palāta, plānojot revīzijas darbu, cenšas veikt procedūras, kas tai ļauj salīdzināt aplēsto kļūdu īpatsvaru datu kopā ar plānoto būtiskumu 2 % līmenī. Novērtējot revīzijas rezultātus, Palāta ievēro šo būtiskuma līmeni un, sagatavojot revīzijas atzinumu, ņem vērā kļūdu veidu, kontekstu un summas, ko ir skārušas kļūdas.

Kļūdu biežums

| 15. | Lai izteiktu kļūdu biežumu, Palāta nosaka parauga procentuālo daļu, kurā ir skaitļos izsakāmas un neizsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

15.

Lai izteiktu kļūdu biežumu, Palāta nosaka parauga procentuālo daļu, kurā ir skaitļos izsakāmas un neizsakāmas kļūdas.

Kā Palāta novērtē sistēmas un ziņo par rezultātiem

| 16. | Pārraudzības un kontroles sistēmas ievieš Komisija un dalībvalstis, saņēmējvalstis un/vai reģioni, lai pārvaldītu budžeta riskus, tostarp saistībā ar darījumu pareizību. Tāpēc novērtējums par to, vai sistēmas efektīvi nodrošina darījumu pareizību, ir viena no svarīgākajām revīzijas procedūrām, kas īpaši noder, lai sagatavotu ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

16.

Pārraudzības un kontroles sistēmas ievieš Komisija un dalībvalstis, saņēmējvalstis un/vai reģioni, lai pārvaldītu budžeta riskus, tostarp saistībā ar darījumu pareizību. Tāpēc novērtējums par to, vai sistēmas efektīvi nodrošina darījumu pareizību, ir viena no svarīgākajām revīzijas procedūrām, kas īpaši noder, lai sagatavotu ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem.

| 17. | Katrai politikas grupai, kā arī ieņēmumiem ir ieviestas dažādas sistēmas. Tāpēc Palāta parasti katru gadu izraugās pārbaudāmo sistēmu paraugu. Sistēmu novērtējumu rezultātus apkopo tabulā “Sistēmu pārbaudes rezultāti”. Tabula ir pievienota 2.–9. nodaļas X.2. pielikumā. Sistēmas klasificē kā efektīvas, ja tās mazina kļūdu risku darījumos, daļēji efektīvas, ja ir dažas nepilnības, kas ietekmē to darbības efektivitāti, vai neefektīvas, ja nepilnības ir plaši izplatītas un tāpēc ļoti vājina sistēmu darbības efektivitāti. |
| --- | --- |

17.

Katrai politikas grupai, kā arī ieņēmumiem ir ieviestas dažādas sistēmas. Tāpēc Palāta parasti katru gadu izraugās pārbaudāmo sistēmu paraugu. Sistēmu novērtējumu rezultātus apkopo tabulā “Sistēmu pārbaudes rezultāti”. Tabula ir pievienota 2.–9. nodaļas X.2. pielikumā. Sistēmas klasificē kā efektīvas, ja tās mazina kļūdu risku darījumos, daļēji efektīvas, ja ir dažas nepilnības, kas ietekmē to darbības efektivitāti, vai neefektīvas, ja nepilnības ir plaši izplatītas un tāpēc ļoti vājina sistēmu darbības efektivitāti.

Kā Palāta formulē atzinumus ticamības deklarācijā

| 18. | Palāta ticamības deklarācijā formulē atzinumu par Eiropas Savienības konsolidētajiem pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, kas izklāstīts 2.–9. nodaļā, un uz kļūdu izplatības novērtējumu. Veiktais darbs ļauj Palātai novērtēt pārliecību, ka kļūdas datu kopā pārsniedz būtiskuma slieksni vai atrodas zem tā. Palātas labākā aplēse par kļūdu īpatsvaru attiecībā uz kopējiem izdevumiem 2012. gadā ir 4,8 %. Palātai ir vairāk nekā 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars revidētajā datu kopā ir būtisks. Dažādās politikas jomās aplēstais kļūdu īpatsvars ir atšķirīgs, kā izklāstīts 3.–9. nodaļā. Palātas novērtējums ir tāds, ka kļūdas ir izplatītas – tās sastopamas lielākajā daļā izdevumu jomu. Palāta sniedz vispārēju atzinumu par saistību pareizību, pamatojoties uz papildu horizontālu paraugu. |
| --- | --- |

18.

Palāta ticamības deklarācijā formulē atzinumu par Eiropas Savienības konsolidētajiem pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, kas izklāstīts 2.–9. nodaļā, un uz kļūdu izplatības novērtējumu. Veiktais darbs ļauj Palātai novērtēt pārliecību, ka kļūdas datu kopā pārsniedz būtiskuma slieksni vai atrodas zem tā. Palātas labākā aplēse par kļūdu īpatsvaru attiecībā uz kopējiem izdevumiem 2012. gadā ir 4,8 %. Palātai ir vairāk nekā 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars revidētajā datu kopā ir būtisks. Dažādās politikas jomās aplēstais kļūdu īpatsvars ir atšķirīgs, kā izklāstīts 3.–9. nodaļā. Palātas novērtējums ir tāds, ka kļūdas ir izplatītas – tās sastopamas lielākajā daļā izdevumu jomu. Palāta sniedz vispārēju atzinumu par saistību pareizību, pamatojoties uz papildu horizontālu paraugu.

Pārkāpumi vai krāpšana

| 19. | Lielākā daļa kļūdu rodas, nepareizi piemērojot vai pārprotot bieži vien sarežģītos ES izdevumu shēmu noteikumus. Ja Palātai ir pamatotas aizdomas, ka ir notikusi krāpšana, tā par to ziņo Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš ir atbildīgs par turpmāku izmeklēšanu. Palāta katru gadu ziņo OLAF par vairākiem gadījumiem. |
| --- | --- |

19.

Lielākā daļa kļūdu rodas, nepareizi piemērojot vai pārprotot bieži vien sarežģītos ES izdevumu shēmu noteikumus. Ja Palātai ir pamatotas aizdomas, ka ir notikusi krāpšana, tā par to ziņo Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš ir atbildīgs par turpmāku izmeklēšanu. Palāta katru gadu ziņo OLAF par vairākiem gadījumiem.

3. DAĻA.
     
  Saikne starp revīzijas atzinumiem par pārskatu ticamību un darījumu pareizību

| 20. | Saskaņā ar LESD 287. pantu Palāta sniedza






  a) | revīzijas atzinumu par Eiropas Savienības konsolidētajiem pārskatiem par slēgto finanšu gadu un |
| --- | --- | --- |

20.

Saskaņā ar LESD 287. pantu Palāta sniedza

a)

revīzijas atzinumu par Eiropas Savienības konsolidētajiem pārskatiem par slēgto finanšu gadu un

| b) | revīzijas atzinumus par ieņēmumu, maksājumu par izdevumiem un šiem pārskatiem pakārtoto saistību pareizību. |
| --- | --- |

b)

revīzijas atzinumus par ieņēmumu, maksājumu par izdevumiem un šiem pārskatiem pakārtoto saistību pareizību.

| 21. | Palāta sagatavoja revīzijas atzinumus un veica saistītās revīzijas saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. |
| --- | --- |

21.

Palāta sagatavoja revīzijas atzinumus un veica saistītās revīzijas saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem.

| 22. | Šajos standartos paredzēta arī situācija, kad revidenti sniedz revīzijas atzinumus par pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu pareizību, un tajos teikts, ka grozīts atzinums par darījumu pareizību pats par sevi nenoved pie grozīta atzinuma par pārskatu ticamību. Finanšu pārskatos, par kuriem Palāta sniedz atzinumu, īpaši 6. piezīmē, atzīts, ka ir būtisks jautājums saistībā ar to noteikumu pārkāpumiem, kas regulē izdevumus, kuri finansējami no ES budžeta. Palāta attiecīgi ir nolēmusi, ka būtisks kļūdu līmenis, kas ietekmē pareizību, pats par sevi nav iemesls grozīt tās atsevišķi sniegto atzinumu par pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

22.

Šajos standartos paredzēta arī situācija, kad revidenti sniedz revīzijas atzinumus par pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu pareizību, un tajos teikts, ka grozīts atzinums par darījumu pareizību pats par sevi nenoved pie grozīta atzinuma par pārskatu ticamību. Finanšu pārskatos, par kuriem Palāta sniedz atzinumu, īpaši 6. piezīmē, atzīts, ka ir būtisks jautājums saistībā ar to noteikumu pārkāpumiem, kas regulē izdevumus, kuri finansējami no ES budžeta. Palāta attiecīgi ir nolēmusi, ka būtisks kļūdu līmenis, kas ietekmē pareizību, pats par sevi nav iemesls grozīt tās atsevišķi sniegto atzinumu par pārskatu ticamību.

---

(1)  Papildus tam arī horizontāli atlasa saistību reprezentatīvu paraugu un pārbauda šo saistību atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem

(2)  Revīzijas mērķis ir izdarīt pamatotus secinājumus par ES izdevumiem un ieņēmumiem kopumā. Lai izdarītu pamatotu un statistiski nozīmīgu salīdzinājumu starp dalībvalstīm, saņēmējvalstīm un/vai reģioniem, katrā no tiem būtu jāatlasa paraugs ar daudz lielāku darījumu skaitu, nekā reāli iespējams.

(3)  Pamatā ir divas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas sistēmas: lētākais piedāvājums vai visizdevīgākais piedāvājums.

(4)  Skaitļos izsakāmu kļūdu piemēri: galvenajam vai papildu līgumam nav rīkots konkurss vai ir rīkots tikai slēgts konkurss (izņemot gadījumus, kad tiesiskajā regulējumā tas ir skaidri atļauts); neatbilstošs piedāvājumu novērtējums, kas ietekmē konkursa rezultātu; būtiskas izmaiņas līguma saturā; līgumu mākslīgs sadalījums, lai projektu summa nepārsniegtu maksimālos apjomus, pie kuriem jāpiemēro publiskā iepirkuma noteikumi.

(5)  Skaitļos neizsakāmu kļūdu piemēri: neatbilstošs piedāvājumu novērtējums, kas neietekmē konkursa rezultātu; konkursa procedūras vai specifikāciju formālas nepilnības, nav ievēroti pārredzamības prasību formālie aspekti.

(6)  Formula, kur ASI ir vidējais paraugu atlases intervāls un i ir darījumu numerācija paraugā (un error amount ir kļūdas summa, bet audited amount ir revidētā summa).

1.2. PIELIKUMS

ATTIECĪBĀ UZ PĀRSKATU TICAMĪBU IEPRIEKŠĒJOS GADOS FORMULĒTO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

| Iepriekšējos gados formulētie apsvērumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- |
| 1. | Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras |

Iepriekšējos gados formulētie apsvērumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

1.

| 1. | Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras |
| --- | --- |

1.

| 1. | Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz priekšfinansējumu, parādiem kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanu Palāta kopš 2007. finanšu gada ir konstatējusi grāmatvedības kļūdas, kuru vispārējā finansiālā ietekme nav būtiska, tomēr to ir bijis daudz. Tas liecina, ka ir vajadzīgi uzlabojumi atsevišķos ģenerāldirektorātos.

Attiecībā uz priekšfinansējuma summu uzskaiti Palāta konstatēja, ka:

| — | līdz galam nenokārtotu priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanu ne vienmēr veic pareizi. Vairākos gadījumos to neveica vispār vai iegrāmatoja nepareizas summas, |
| --- | --- |

—

līdz galam nenokārtotu priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanu ne vienmēr veic pareizi. Vairākos gadījumos to neveica vispār vai iegrāmatoja nepareizas summas,

| — | daži ģenerāldirektorāti neapstrādā pieejamo informāciju par panākto virzību un faktiskajām izmaksām un neiegrāmato attiecīgo priekšfinansējumu saskaņā ar šo virzību, bet finanšu gada nodalīšanai izmanto aptuvenus skaitļus, |
| --- | --- |

—

daži ģenerāldirektorāti neapstrādā pieejamo informāciju par panākto virzību un faktiskajām izmaksām un neiegrāmato attiecīgo priekšfinansējumu saskaņā ar šo virzību, bet finanšu gada nodalīšanai izmanto aptuvenus skaitļus,

| — | (pirmo reizi konstatēts 2010. gada pārskatā) Komisija aizvien biežāk nepareizi iegrāmato maksājumus bilances aktīvu daļā, īpaši attiecībā uz finansēšanas vadības instrumentiem un citu atbalsta shēmu avansiem. |
| --- | --- |

—

(pirmo reizi konstatēts 2010. gada pārskatā) Komisija aizvien biežāk nepareizi iegrāmato maksājumus bilances aktīvu daļā, īpaši attiecībā uz finansēšanas vadības instrumentiem un citu atbalsta shēmu avansiem.

Palāta konstatēja, ka vairāki ģenerāldirektorāti turpina pārskatos reģistrēt aplēses pat tad, ja tiem ir pietiekams pamats attiecīgo priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanai. Dažos gadījumos kavējumi radušos izdevumu grāmatvedības uzskaitē notiek tāpēc, ka ir zudusi revīzijas izsekojamība. Palāta uzskata, ka atsevišķos ģenerāldirektorātos ir ievērojami jāuzlabo procedūras.

Komisija finansēšanas vadības instrumentus iekļāva 2010. gada pārskatos un citu atbalsta shēmu avansus – 2011. gada pārskatos. Atlikuma summu abos gadījumos aplēš, pamatojoties uz pieņēmumu, ka līdzekļus izlieto vienmērīgi visā darbības periodā. Komisijai šis pieņēmums ir jāpārskata.

Komisija apzinās šā jautājuma nozīmīgumu un pastāvīgi strādā pie savu procedūru pilnveides. Pārskatītajā Finanšu regulā ir iestrādāts īpašs pants, lai veicinātu priekšfinansējumu regulārāku iegrāmatošanu. Šīs normas papildina skaidrojošas vadlīnijas, kas izplatītas visiem Komisijas ģenerāldirektorātiem.

Palātas aprakstītā metode tiek piemērota, kopš tika konstatēti konkrētie izdevumu posteņi. Komisija uzskata, ka ir maz ticami, ka pašreizējā plānošanas perioda dažos atlikušajos mēnešos varētu radīt citu metodoloģiju, kas būtu ticamāka un vienlaikus izmaksu ziņā efektīva.

| 2. | Pārskatos sniegtā informācija par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām |
| --- | --- |

2.

| 2. | Pārskatos sniegtā informācija par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām |
| --- | --- |

2.

| 2. | Pārskatos sniegtā informācija par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām |
| --- | --- |

2.

Jāizskata finanšu pārskatu pamatnostādnes attiecībā uz to, kāda informācija ir jāsniedz un kā tā jāizmanto. Jāpieliek pūliņi, lai uzlabotu sniegto datu kvalitāti.

Grāmatvedis ir uzlabojis informācijas izklāstu par atgūtajām summām un finanšu korekcijām 6. piezīmē. Šī piezīme tagad ir mērķtiecīgāka un mazāk ekstensīva. 6. piezīmē ir iekļauta arī nefinansiāla informācija, kuru saskaņā ar Finanšu regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 150. panta 4) punktu varētu labāk izklāstīt ziņojumā par ES budžeta aizsardzību, ko iesniedz budžeta lēmējiestādēm katra gada septembrī.

Komisija turpinās savus centienus pilnveidot šīs informācijas sniegšanu, norādot, ka detalizētāka informācija tiks sniegta Komisijas Paziņojumā par ES budžeta aizsardzību.

Kohēzijas jomā 2010. un 2011. gada beigās vēl bija jāpiemēro korekcijas 2,5 miljardu EUR apmērā (proti, bija “jāiekasē”, Komisijai saņemot atmaksu vai dalībvalstij atskaitot attiecīgo summu no nākamās izmaksu deklarācijas). Korekciju piemērošanas zemie rādītāji – 71 % 2010. gadā un 72 % 2011. gadā – tika skaidroti ar to, ka 2000.–2006. gada programmu posms vēl bija slēgšanas stadijā. 2010. gada beigās saņemtie maksājumu pieprasījumi vēl nebija apstiprināti, tātad attiecīgās finanšu korekcijas nevarēja ņemt vērā 2010. gada izpildes skaitļos.

2012. gada beigās vēl bija jāpiemēro korekcijas 1,1 miljarda EUR apmērā (izpilde par 90 %). 2012. gada kopsummā ietilpa finanšu korekciju summas, kas attiecās uz 2000.–2006. gada programmu slēgšanu (sk. 1.1. izcēlumu).

Ir gaidāms, ka šis skaitlis 2013. gadā pieaugs, jo tiks slēgtas ERAF 2000.–2006. gada programmas. Taču Kohēzijas fondu reglamentējošās normas ir atšķirīgas, un 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda projekti tiks noslēgti galvenokārt nākamgad.

| 3. | Galileo programmas aktīvu nodošana |
| --- | --- |

3.

| 3. | Galileo programmas aktīvu nodošana |
| --- | --- |

3.

| 3. | Galileo programmas aktīvu nodošana |
| --- | --- |

3.

Lai efektīvi garantētu aktīvu saglabāšanu, Komisijai jānodrošina visas vajadzīgās grāmatvedības un tehniskās informācijas pieejamība aktīvu nodošanas laikā.

Komisija strādā kopā ar Eiropas Kosmosa aģentūru, lai nodrošinātu, ka aktīvu nodošanas brīdī ir pieejama visa vajadzīgā grāmatvedības un tehniskā informācija.

Komisija ir veikusi padziļinātas pārbaudes un ir pamatoti pārliecināta, ka Galileo programmas bilancē uzrādītās summas ir ticamas. Ir vērojama stabila virzība attiecībā uz sagatavošanos aktīvu nodošanai.

Komisija turpinās revidēt Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) iesniegtos finanšu pārskatus un nepieciešamības gadījumā labot kļūdas. Tā aicinās EKA turpināt darbu pie finanšu pārskatu kvalitātes pilnveides un atbalstīs EKA šajā jomā.

2010. gada pārskatā un turpmākajos gada pārskatos Palāta ir vērsusi uzmanību uz atrunu, ko atbildīgais ģenerāldirektors bija iekļāvis savā gada darbības pārskatā attiecībā uz Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu pārskatu ticamību.

Atbildīgais ģenerāldirektors 2012. gada darbības pārskatā saglabāja atrunu attiecībā uz Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu pārskatu ticamību.

1.3. PIELIKUMS

IZVILKUMI NO 2012. GADA KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM
   (1)

1. tabula.   Bilance
   (2)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2012. | 31.12.2011. |
| Ilgtermiņa aktīvi |
| Nemateriālie aktīvi | 188 | 149 |
| Īpašums, iekārtas un aprīkojums | 5 978 | 5 071 |
| Ieguldījumi, kurus uzskaita pēc pašu kapitāla metodes | 392 | 374 |
| Finanšu ieguldījumi | 62 311 | 43 672 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 564 | 289 |
| Avansa maksājumi | 44 505 | 44 723 |
| | 113 938 | 94 278 |
| Apgrozāmie līdzekļi |
| Krājumi | 138 | 94 |
| Finanšu ieguldījumi | 1 981 | 3 721 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 14 039 | 9 477 |
| Avansa maksājumi | 13 238 | 11 007 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 10 674 | 18 935 |
| | 40 070 | 43 234 |
| Aktīvi kopā | 154 008 | 137 512 |
| Ilgtermiņa saistības |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | (42 503) | (34 835) |
| Uzkrājumi | (1 258) | (1 495) |
| Finanšu saistības | (57 232) | (41 179) |
| Citas saistības | (2 527) | (2 059) |
| | (103 520) | (79 568) |
| Īstermiņa saistības |
| Uzkrājumi | (806) | (270) |
| Finanšu saistības | (15) | (51) |
| Kreditoru parādi | (90 083) | (91 473) |
| | (90 904) | (91 794) |
| Saistības kopā | (194 424) | (171 362) |
| Tīrie aktīvi | (40 416) | (33 850) |
| Rezerves | 4 061 | 3 608 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas (3) | (44 477) | (37 458) |
| Tīrie aktīvi | (40 416) | (33 850) |

(miljonos EUR)

31.12.2012.

31.12.2011.

Ilgtermiņa aktīvi

Nemateriālie aktīvi

188

149

Īpašums, iekārtas un aprīkojums

5 978

5 071

Ieguldījumi, kurus uzskaita pēc pašu kapitāla metodes

392

374

Finanšu ieguldījumi

62 311

43 672

Debitoru parādi un atgūstamās summas

564

289

Avansa maksājumi

44 505

44 723

113 938

94 278

Apgrozāmie līdzekļi

Krājumi

138

94

Finanšu ieguldījumi

1 981

3 721

Debitoru parādi un atgūstamās summas

14 039

9 477

Avansa maksājumi

13 238

11 007

Nauda un tās ekvivalenti

10 674

18 935

40 070

43 234

Aktīvi kopā

154 008

137 512

Ilgtermiņa saistības

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

(42 503)

(34 835)

Uzkrājumi

(1 258)

(1 495)

Finanšu saistības

(57 232)

(41 179)

Citas saistības

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

Īstermiņa saistības

Uzkrājumi

(806)

(270)

Finanšu saistības

(15)

(51)

Kreditoru parādi

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

Saistības kopā

(194 424)

(171 362)

Tīrie aktīvi

(40 416)

(33 850)

Rezerves

4 061

3 608

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (3)

(44 477)

(37 458)

Tīrie aktīvi

(40 416)

(33 850)

2. tabula.   Finanšu rezultātu pārskats
   (4)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Pamatdarbības ieņēmumi |
| Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām | 130 919 | 124 677 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 6 826 | 5 376 |
| | 137 745 | 130 053 |
| Pamatdarbības izdevumi |
| Administratīvie izdevumi | (9 320) | (8 976) |
| Pamatdarbības izdevumi | (124 633) | (123 778) |
| | (133 953) | (132 754) |
| Pārpalikums / (deficīts) no pamatdarbības | 3 792 | (2 701) |
| Finanšu ieņēmumi | 2 157 | 1 491 |
| Finanšu izdevumi | (1 942) | (1 355) |
| Izmaiņas saistībās, kas attiecas uz pensijām un citiem darbinieku pabalstiem | (8 846) | 1 212 |
| Kopuzņēmumu un asociēto uzņēmumu tīrā deficīta daļa | (490) | (436) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (5 329) | (1 789) |

(miljonos EUR)

2012

2011

Pamatdarbības ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām

130 919

124 677

Citi pamatdarbības ieņēmumi

6 826

5 376

137 745

130 053

Pamatdarbības izdevumi

Administratīvie izdevumi

(9 320)

(8 976)

Pamatdarbības izdevumi

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(132 754)

Pārpalikums / (deficīts) no pamatdarbības

3 792

(2 701)

Finanšu ieņēmumi

2 157

1 491

Finanšu izdevumi

(1 942)

(1 355)

Izmaiņas saistībās, kas attiecas uz pensijām un citiem darbinieku pabalstiem

(8 846)

1 212

Kopuzņēmumu un asociēto uzņēmumu tīrā deficīta daļa

(490)

(436)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(5 329)

(1 789)

3. tabula.   Naudas plūsmas pārskats
   (5)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (5 329) | (1 789) |
| Pamatdarbība |
| Amortizācija | 39 | 33 |
| Nolietojums | 405 | 361 |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | (16 062) | (27 692) |
| Debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | (4 837) | 1 605 |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | (2 013) | (1 534) |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | (44) | (3) |
| Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | 299 | 234 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | 16 017 | 27 781 |
| Citu saistību palielinājums/(samazinājums) | 468 | (45) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | (1 390) | 6 944 |
| Iepriekšējā gada budžeta atlikums, kas iegrāmatots kā bezskaidras naudas ieņēmumi | (1 497) | (4 539) |
| Citas bezskaidras naudas darbības | 260 | (75) |
| Saistību, kas attiecas uz pensijām un darbinieku pabalstiem, palielinājums/(samazinājums) | 7 668 | (2 337) |
| Ieguldījumu darbības |
| Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | (1 390) | (693) |
| (Palielinājums)/samazinājums ieguldījumos, izmantojot pašu kapitāla metodi | (18) | 118 |
| (Palielinājums)/samazinājums pārdošanai pieejamajos finanšu aktīvos | (837) | (1 497) |
| Tīrā naudas plūsma | (8 261) | (3 128) |
| Naudas un tās ekvivalentu tīrais palielinājums/(samazinājums) | (8 261) | (3 128) |
| Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā | 18 935 | 22 063 |
| Nauda un tās ekvivalenti gada beigās | 10 674 | 18 935 |

(miljonos EUR)

2012

2011

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(5 329)

(1 789)

Pamatdarbība

Amortizācija

39

33

Nolietojums

405

361

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(16 062)

(27 692)

Debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(4 837)

1 605

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(2 013)

(1 534)

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

(44)

(3)

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

299

234

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

16 017

27 781

Citu saistību palielinājums/(samazinājums)

468

(45)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

(1 390)

6 944

Iepriekšējā gada budžeta atlikums, kas iegrāmatots kā bezskaidras naudas ieņēmumi

(1 497)

(4 539)

Citas bezskaidras naudas darbības

260

(75)

Saistību, kas attiecas uz pensijām un darbinieku pabalstiem, palielinājums/(samazinājums)

7 668

(2 337)

Ieguldījumu darbības

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(1 390)

(693)

(Palielinājums)/samazinājums ieguldījumos, izmantojot pašu kapitāla metodi

(18)

118

(Palielinājums)/samazinājums pārdošanai pieejamajos finanšu aktīvos

(837)

(1 497)

Tīrā naudas plūsma

(8 261)

(3 128)

Naudas un tās ekvivalentu tīrais palielinājums/(samazinājums)

(8 261)

(3 128)

Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā

18 935

22 063

Nauda un tās ekvivalenti gada beigās

10 674

18 935

4. tabula.   Tīro aktīvu izmaiņu pārskats
   (6)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Rezerves (A) | No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) | Tīrie aktīvi = (A) + (B) |
| Patiesās vērtības rezerve | Pārējās rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Gada saimnieciskās darbības rezultāts |
| Atlikums 2010. gada 31. decembrī | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Garantiju fonda rezerves izmaiņas | | 165 | (165) | | 0 |
| Patiesās vērtības izmaiņas | (47) | | | | (47) |
| Citi | | 2 | (30) | | (28) |
| 2010. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2010. gada budžeta rezultāts | | | (4 539) | | (4 539) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | | (1 789) | (1 789) |
| Atlikums 2011. gada 31. decembrī | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Garantiju fonda rezerves izmaiņas | | 168 | (168) | | 0 |
| Patiesās vērtības izmaiņas | 258 | | | | 258 |
| Citi | | 21 | (19) | | 2 |
| 2011. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2011. gada budžeta rezultāts | | | (1 497) | | (1 497) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | | (5 329) | (5 329) |
| Atlikums 2012. gada 31. decembrī | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

(miljonos EUR)

Rezerves (A)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B)

Tīrie aktīvi = (A) + (B)

Patiesās vērtības rezerve

Pārējās rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Atlikums 2010. gada 31. decembrī

(61)

3 545

(48 163)

17 232

(27 447)

Garantiju fonda rezerves izmaiņas

165

(165)

0

Patiesās vērtības izmaiņas

(47)

(47)

Citi

2

(30)

(28)

2010. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

4

17 228

(17 232)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2010. gada budžeta rezultāts

(4 539)

(4 539)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(1 789)

(1 789)

Atlikums 2011. gada 31. decembrī

(108)

3 716

(35 669)

(1 789)

(33 850)

Garantiju fonda rezerves izmaiņas

168

(168)

0

Patiesās vērtības izmaiņas

258

258

Citi

21

(19)

2

2011. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

6

(1 795)

1 789

0

Dalībvalstīm kreditētais 2011. gada budžeta rezultāts

(1 497)

(1 497)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(5 329)

(5 329)

Atlikums 2012. gada 31. decembrī

150

3 911

(39 148)

(5 329)

(40 416)

5. tabula.   ES budžeta izpildes rezultāts
   (7)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Eiropas Savienība | 2012 | 2011 |
| Finanšu gada ieņēmumi | 139 541 | 130 000 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (137 738) | (128 043) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (936) | (1 019) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N – 1 gada | 92 | 457 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 60 | 97 |
| Budžeta izpildes rezultāts
   (8) | 1 019 | 1 492 |

(miljonos EUR)

Eiropas Savienība

2012

2011

Finanšu gada ieņēmumi

139 541

130 000

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(137 738)

(128 043)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(936)

(1 019)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N – 1 gada

92

457

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

60

97

Budžeta izpildes rezultāts
   (8)

1 019

1 492

---

(1)  Ieteikums lasītājam iepazīties ar Eiropas Savienības 2012. finanšu gada konsolidēto pārskatu pilnu tekstu – gan konsolidētajiem finanšu pārskatiem un skaidrojošajām piezīmēm, gan konsolidētajiem budžeta izpildes pārskatiem un skaidrojošajām piezīmēm.

(2)  Bilances izklāstā ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto gada pārskatu struktūra.

(3)  Eiropas Parlaments ir pieņēmis budžetu 2012. gada 13. decembrī, un tajā paredzēts maksājums par Savienības īstermiņa saistībām no pašu resursiem, kas jāiekasē vai jāsaņem no dalībvalstīm 2013. gadā. Turklāt Civildienesta noteikumu (grozītā Padomes 1968. gada 29. februāra Regula Nr. 259/68) 83. pantā noteikts, ka dalībvalstis kopīgi garantē pensiju saistības.

(4)  Pārskatā par finanšu rezultātiem ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto gada pārskatu struktūra.

(5)  Naudas plūsmas pārskatā ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto gada pārskatu struktūra.

(6)  Tīro aktīvu izmaiņu pārskatā ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto gada pārskatu struktūra.

(7)  ES budžeta izpildes rezultāta izklāstā ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto gada pārskatu struktūra.

(8)  No šīs summas EBTA kopsumma 2012. gadā ir (4) miljoni EUR un 2011. gadā – (5) miljoni EUR.

---

2. NODAĻA

Ieņēmumi

SATURS

Ievads

Ieņēmumu jomas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

NKI pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

PVN pašu resursi

Darījumu pareizība

NKI pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

PVN pašu resursi

Pārējie ieņēmumi

Sistēmu efektivitāte

NKI pašu resursi

Atrunu pārvaldība

Komisijas veiktās NKI datu pārbaudes novērtējums

Tradicionālie pašu resursi

PVN pašu resursi

Gada darbības pārskati

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi par 2012. gada ieņēmumiem

Ieteikumi

| 2.1. pielikums. | Darījumu pārbaužu rezultāti ieņēmumu jomā |
| --- | --- |

2.1. pielikums.

| 2.2. pielikums. | Sistēmu pārbaužu rezultāti ieņēmumu jomā |
| --- | --- |

2.2. pielikums.

| 2.3. pielikums. | Iepriekšējo ieteikumu pēcpārbaude ieņēmumu jomā |
| --- | --- |

2.3. pielikums.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 2.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts īpašais izvērtējums par ieņēmumiem, kuros ietverti pašu resursi un citi ieņēmumi. Būtiskākā informācija par 2012. gada ieņēmumiem ir sniegta
  2.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

2.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts īpašais izvērtējums par ieņēmumiem, kuros ietverti pašu resursi un citi ieņēmumi. Būtiskākā informācija par 2012. gada ieņēmumiem ir sniegta
  2.1. tabulā
  .

2.1. tabula.   Galvenā informācija par ieņēmumiem 2012. gadā

| Ieņēmumu veids | Apraksts | Ieņēmumi 2012. g. |
| --- | --- | --- |
| (miljonos EUR) | % |
| NKI pašu resursi | Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI (nacionālais kopienākums) kārtējā finanšu gadā | 97 856 | 70,1 |
| Tradicionālie pašu resursi (TPR) | Muitas nodokļi un cukura nodevas | 16 454 | 11,8 |
| PVN pašu resursi | Pašu resursi no PVN (pievienotās vērtības nodokļa) kārtējā finanšu gadā | 14 648 | 10,5 |
| Budžeta nelīdzsvarotības korekcija | Apvienotās Karalistes korekcija | –74 | –0,1 |
| Samazinājums NKI iemaksām | Piešķirts Nīderlandei un Zviedrijai | 2 | 0,0 |
| | PAŠU RESURSI KOPĀ | 128 886 | 92,4 |
| Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas | | 3 807 | 2,7 |
| Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Savienības/Kopienas līgumiem un programmām | | 2 928 | 2,1 |
| Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | | 2 041 | 1,5 |
| Ieņēmumi no iestādēs un citās Savienības struktūrās strādājošajiem | | 1 236 | 0,9 |
| Ieņēmumi, kas uzkrājušies no iestāžu administratīvās darbības | | 612 | 0,4 |
| Dažādi ieņēmumi | | 31 | 0,0 |
| Aizņēmumu un aizdevumu operācijas | | 0 | 0,0 |
| | CITI IEŅĒMUMI KOPĀ | 10 655 | 7,6 |
| GADA IEŅĒMUMI KOPĀ | 139 541 | 100,0 |

Ieņēmumu veids

Apraksts

Ieņēmumi 2012. g.

(miljonos EUR)

%

NKI pašu resursi

Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI (nacionālais kopienākums) kārtējā finanšu gadā

97 856

70,1

Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Muitas nodokļi un cukura nodevas

16 454

11,8

PVN pašu resursi

Pašu resursi no PVN (pievienotās vērtības nodokļa) kārtējā finanšu gadā

14 648

10,5

Budžeta nelīdzsvarotības korekcija

Apvienotās Karalistes korekcija

–74

–0,1

Samazinājums NKI iemaksām

Piešķirts Nīderlandei un Zviedrijai

2

0,0

PAŠU RESURSI KOPĀ

128 886

92,4

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

3 807

2,7

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Savienības/Kopienas līgumiem un programmām

2 928

2,1

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

2 041

1,5

Ieņēmumi no iestādēs un citās Savienības struktūrās strādājošajiem

1 236

0,9

Ieņēmumi, kas uzkrājušies no iestāžu administratīvās darbības

612

0,4

Dažādi ieņēmumi

31

0,0

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

0

0,0

CITI IEŅĒMUMI KOPĀ

10 655

7,6

GADA IEŅĒMUMI KOPĀ

139 541

100,0

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

Ieņēmumu jomas īpašās iezīmes

| 2.2. | Pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (92,4 %). Ir triju veidu pašu resursi (1): pašu resursi, kas iegūti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI), tradicionālie pašu resursi (TPR) – muitas nodokļi par importu un cukura ražošanas nodevas – un pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN). |
| --- | --- |

2.2.

Pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (92,4 %). Ir triju veidu pašu resursi (1): pašu resursi, kas iegūti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI), tradicionālie pašu resursi (TPR) – muitas nodokļi par importu un cukura ražošanas nodevas – un pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN).

| 2.3. | Pašu resursus no NKI iegūst, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu NKI. Dalībvalstu iemaksu aprēķins attiecībā uz kārtējo finanšu gadu (97 856 miljoni EUR, 70,1 % ieņēmumu) ir balstīts uz prognozētajiem NKI datiem (2). Šos datus var pārskatīt vismaz četrus gadus, pēc kuriem iestājas noilgums (3). Pārskatītos datus ņem vērā, lai aprēķinātu dalībvalstu NKI atlikumus un iepriekšējo gadu korekcijas (4), kas arī ietekmē gada ieņēmumu budžetu. Galvenais risks saistībā ar pareizību ir tas, ka pakārtotie statistikas dati vai nu nav apkopoti saskaņā ar ES noteikumiem, vai arī nav apstrādāti saskaņā ar tiem. |
| --- | --- |

2.3.

Pašu resursus no NKI iegūst, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu NKI. Dalībvalstu iemaksu aprēķins attiecībā uz kārtējo finanšu gadu (97 856 miljoni EUR, 70,1 % ieņēmumu) ir balstīts uz prognozētajiem NKI datiem (2). Šos datus var pārskatīt vismaz četrus gadus, pēc kuriem iestājas noilgums (3). Pārskatītos datus ņem vērā, lai aprēķinātu dalībvalstu NKI atlikumus un iepriekšējo gadu korekcijas (4), kas arī ietekmē gada ieņēmumu budžetu. Galvenais risks saistībā ar pareizību ir tas, ka pakārtotie statistikas dati vai nu nav apkopoti saskaņā ar ES noteikumiem, vai arī nav apstrādāti saskaņā ar tiem.

| 2.4. | Pēc tam, kad ir ņemta vērā tradicionālo pašu resursu, PVN pašu resursu un citu ieņēmumu kopsumma, NKI pašu resursus izmanto ES budžeta līdzsvarošanā. Jebkurš pārāk zemu (vai pārāk augstu) novērtēts NKI konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējos NKI resursus – izraisa iemaksu palielinājumu (vai samazinājumu) no citām dalībvalstīm, kamēr NKI datus izlabo. |
| --- | --- |

2.4.

Pēc tam, kad ir ņemta vērā tradicionālo pašu resursu, PVN pašu resursu un citu ieņēmumu kopsumma, NKI pašu resursus izmanto ES budžeta līdzsvarošanā. Jebkurš pārāk zemu (vai pārāk augstu) novērtēts NKI konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējos NKI resursus – izraisa iemaksu palielinājumu (vai samazinājumu) no citām dalībvalstīm, kamēr NKI datus izlabo.

| 2.5. | Tradicionālos pašu resursus aprēķina un iekasē dalībvalstis. Trīs ceturtdaļas no iekasētās summas dalībvalstis maksā ES budžetā (16 454 miljoni EUR, 11,8 % no ieņēmumiem), atlikušo ceturtdaļu tās ietur, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Reizi mēnesī katra dalībvalsts nosūta Komisijai pārskatu par aprēķinātajiem nodokļiem (A konta pārskats) un reizi ceturksnī – par tiem aprēķinātajiem nodokļiem, kuri tajā nav iekļauti (B konta pārskats) (5). Galvenie riski saistībā ar TPR ir Savienībai nodoto nodokļu pilnīgums, precizitāte un savlaicīgums. |
| --- | --- |

2.5.

Tradicionālos pašu resursus aprēķina un iekasē dalībvalstis. Trīs ceturtdaļas no iekasētās summas dalībvalstis maksā ES budžetā (16 454 miljoni EUR, 11,8 % no ieņēmumiem), atlikušo ceturtdaļu tās ietur, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Reizi mēnesī katra dalībvalsts nosūta Komisijai pārskatu par aprēķinātajiem nodokļiem (A konta pārskats) un reizi ceturksnī – par tiem aprēķinātajiem nodokļiem, kuri tajā nav iekļauti (B konta pārskats) (5). Galvenie riski saistībā ar TPR ir Savienībai nodoto nodokļu pilnīgums, precizitāte un savlaicīgums.

| 2.6. | PVN pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei (14 648 miljoni EUR, 10,5 % no ieņēmumiem). Galvenie riski ir dalībvalstu sniegtās saskaņotā PVN novērtējuma bāzes pilnīgums un precizitāte un dalībvalstu iemaksu precizitāte un savlaicīgums. |
| --- | --- |

2.6.

PVN pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei (14 648 miljoni EUR, 10,5 % no ieņēmumiem). Galvenie riski ir dalībvalstu sniegtās saskaņotā PVN novērtējuma bāzes pilnīgums un precizitāte un dalībvalstu iemaksu precizitāte un savlaicīgums.

| 2.7. | Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai (AK korekcija), kura samazina tās maksājumus tajā pašu resursu kategorijā, kas iegūta no NKI (6). Turklāt Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai ir noteikta samazināta PVN piesaistīšanas likme, bet Nīderlandei un Zviedrijai laika posmā no 2007. gada līdz 2013. gadam piemēro ikgadēju bruto samazinājumu NKI iemaksām (7). Galvenais risks ir tāds, ka Komisija pieļauj kļūdas šajos aprēķinos, it īpaši sarežģītajos AK korekcijas aprēķinos. |
| --- | --- |

2.7.

Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai (AK korekcija), kura samazina tās maksājumus tajā pašu resursu kategorijā, kas iegūta no NKI (6). Turklāt Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai ir noteikta samazināta PVN piesaistīšanas likme, bet Nīderlandei un Zviedrijai laika posmā no 2007. gada līdz 2013. gadam piemēro ikgadēju bruto samazinājumu NKI iemaksām (7). Galvenais risks ir tāds, ka Komisija pieļauj kļūdas šajos aprēķinos, it īpaši sarežģītajos AK korekcijas aprēķinos.

| 2.8. | Pārējos revidētajos ieņēmumos galvenokārt ietilpst iepriekšējā gada budžeta pārpalikums, iemaksas saistībā ar Savienības/Kopienas nolīgumiem (tostarp EBTA), procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas. Starp galvenajiem riskiem saistībā ar pārējiem ieņēmumiem ir Komisijas īstenotā soda naudu pārvaldība un kļūdas ar Savienības/Kopienas nolīgumiem saistīto iemaksu aprēķinā. |
| --- | --- |

2.8.

Pārējos revidētajos ieņēmumos galvenokārt ietilpst iepriekšējā gada budžeta pārpalikums, iemaksas saistībā ar Savienības/Kopienas nolīgumiem (tostarp EBTA), procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas. Starp galvenajiem riskiem saistībā ar pārējiem ieņēmumiem ir Komisijas īstenotā soda naudu pārvaldība un kļūdas ar Savienības/Kopienas nolīgumiem saistīto iemaksu aprēķinā.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 2.9. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ieņēmumu jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem.






  a) | Palāta Komisijas līmenī revidēja 55 piedziņas rīkojumu paraugu (8). Paraugs ir veidots tā, lai tas būtu reprezentatīvs visā ieņēmumu jomas piedziņas rīkojumu klāstā. |
| --- | --- | --- |

2.9.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ieņēmumu jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem.

a)

Palāta Komisijas līmenī revidēja 55 piedziņas rīkojumu paraugu (8). Paraugs ir veidots tā, lai tas būtu reprezentatīvs visā ieņēmumu jomas piedziņas rīkojumu klāstā.

| b) | Sistēmu novērtējumā bija iekļautas:






  i) | NKI pašu resursu (9) un PVN pašu resursu sistēmas Komisijas līmenī un tradicionālo pašu resursu sistēmas Komisijas un dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- | --- |

b)

Sistēmu novērtējumā bija iekļautas:

i)

NKI pašu resursu (9) un PVN pašu resursu sistēmas Komisijas līmenī un tradicionālo pašu resursu sistēmas Komisijas un dalībvalstu līmenī;

| ii) | Komisijas sistēmas, kuras izmanto AK korekcijas aprēķinam (tostarp 2008. gada galīgās summas aprēķina pārbaude); |
| --- | --- |

ii)

Komisijas sistēmas, kuras izmanto AK korekcijas aprēķinam (tostarp 2008. gada galīgās summas aprēķina pārbaude);

| iii) | Komisijas īstenotā soda naudu pārvaldība; |
| --- | --- |

iii)

Komisijas īstenotā soda naudu pārvaldība;

| iv) | Komisijas iekšējās kontroles procedūras EEZ ietilpstošo EBTA valstu gada iemaksu (EBTA iemaksu) noteikšanai; |
| --- | --- |

iv)

Komisijas iekšējās kontroles procedūras EEZ ietilpstošo EBTA valstu gada iemaksu (EBTA iemaksu) noteikšanai;

| v) | Komisijas vadības apliecinājumi, konkrēti, Budžeta ģenerāldirektorāta (Budžeta ĢD) un Eurostat 2012. gada darbības pārskati. |
| --- | --- |

v)

Komisijas vadības apliecinājumi, konkrēti, Budžeta ģenerāldirektorāta (Budžeta ĢD) un Eurostat 2012. gada darbības pārskati.

NKI pašu resursi

| 2.10. | Novērtējuma sākumpunkts bija prognozētie NKI dati par 2012. gadu, par kuriem bija panākta vienošanās, un pēc tam Palāta novērtēja šo datu apstrādei paredzētās Komisijas sistēmas, ar kuru starpniecību nosaka galīgajos budžeta pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi Palāta pārbaudīja ES budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību, pamatojoties uz šīm prognozēm. |
| --- | --- |

2.10.

Novērtējuma sākumpunkts bija prognozētie NKI dati par 2012. gadu, par kuriem bija panākta vienošanās, un pēc tam Palāta novērtēja šo datu apstrādei paredzētās Komisijas sistēmas, ar kuru starpniecību nosaka galīgajos budžeta pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi Palāta pārbaudīja ES budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību, pamatojoties uz šīm prognozēm.

| 2.11. | Palāta novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pamatotu pārliecību par to, ka NKI pašu resursi ir pareizi aprēķināti un iekasēti. Revīzija aptvēra arī Komisijas īstenoto NKI atrunu pārvaldību 2012. gadā. Palāta nevar sniegt vērtējumu par to, cik kvalitatīvi ir dati, par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalstis. |
| --- | --- |

2.11.

Palāta novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pamatotu pārliecību par to, ka NKI pašu resursi ir pareizi aprēķināti un iekasēti. Revīzija aptvēra arī Komisijas īstenoto NKI atrunu pārvaldību 2012. gadā. Palāta nevar sniegt vērtējumu par to, cik kvalitatīvi ir dati, par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalstis.

| 2.12. | Palāta tomēr novērtēja arī to, cik efektīva bija Komisijas veiktā un 2012. gada janvārī pabeigtā NKI datu pārbaude (10) attiecībā uz 2002.–2010. gada posmu. Novērtējumā galvenā uzmanība bija veltīta 2002.–2007. gada posmam, par kuru NKI dati kopā ar 2008. gada datiem kļuva galīgi 2012. gadā bez turpmākas iespējas tos grozīt NKI pašu resursu korekciju aprēķinam, izņemot atsevišķus elementus, uz kuriem attiecas īpašās atrunas (sk. 2.25. punktu). Arī šis darbs ir ņemts vērā, novērtējot Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

2.12.

Palāta tomēr novērtēja arī to, cik efektīva bija Komisijas veiktā un 2012. gada janvārī pabeigtā NKI datu pārbaude (10) attiecībā uz 2002.–2010. gada posmu. Novērtējumā galvenā uzmanība bija veltīta 2002.–2007. gada posmam, par kuru NKI dati kopā ar 2008. gada datiem kļuva galīgi 2012. gadā bez turpmākas iespējas tos grozīt NKI pašu resursu korekciju aprēķinam, izņemot atsevišķus elementus, uz kuriem attiecas īpašās atrunas (sk. 2.25. punktu). Arī šis darbs ir ņemts vērā, novērtējot Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas.

Tradicionālie pašu resursi

| 2.13. | Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas atsevišķās dalībvalstīs (Beļģijā, Polijā un Somijā), kuru iemaksas kopā veido 13 % no kopējiem tradicionālajiem pašu resursiem. Tā pārbaudīja šo valstu grāmatvedības sistēmas (A un B kontus) un tradicionālo pašu resursu plūsmu, sākot ar to noteikšanu līdz deklarēšanai Komisijai, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka uzskaitītās summas ir precīzas un pilnīgas. Revīzijā pārbaudīja galvenos kontroles mehānismus saistībā ar datu ticamību importa deklarācijās (preferenciālie kodi un izcelsmes valsts), pēcmuitošanas revīzijas un riska analīzi un atbrīvojumu no paziņošanas piešķiršanu ievešanas posmā apmeklētajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.13.

Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas atsevišķās dalībvalstīs (Beļģijā, Polijā un Somijā), kuru iemaksas kopā veido 13 % no kopējiem tradicionālajiem pašu resursiem. Tā pārbaudīja šo valstu grāmatvedības sistēmas (A un B kontus) un tradicionālo pašu resursu plūsmu, sākot ar to noteikšanu līdz deklarēšanai Komisijai, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka uzskaitītās summas ir precīzas un pilnīgas. Revīzijā pārbaudīja galvenos kontroles mehānismus saistībā ar datu ticamību importa deklarācijās (preferenciālie kodi un izcelsmes valsts), pēcmuitošanas revīzijas un riska analīzi un atbrīvojumu no paziņošanas piešķiršanu ievešanas posmā apmeklētajās dalībvalstīs.

| 2.14. | Turklāt Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijā, tostarp Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs, neatgūstamo summu norakstīšanas procedūras, kā arī Komisijas un Palātas iepriekšējo konstatējumu pēcpārbaudes procedūras. |
| --- | --- |

2.14.

Turklāt Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijā, tostarp Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs, neatgūstamo summu norakstīšanas procedūras, kā arī Komisijas un Palātas iepriekšējo konstatējumu pēcpārbaudes procedūras.

| 2.15. | Palātas veiktā pārskatiem pakārtoto darījumu revīzija nevar ietvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā. |
| --- | --- |

2.15.

Palātas veiktā pārskatiem pakārtoto darījumu revīzija nevar ietvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā.

PVN pašu resursi

| 2.16. | PVN pašu resursus iegūst no PVN, ko dalībvalstis ir faktiski saņēmušas un kas ir pielāgots, izmantojot makroekonomikas statistikas datus un aplēses (saskaņotā PVN novērtējuma bāze). Revīzijas sākumpunkts bija dalībvalstu sagatavotā saskaņotā PVN bāze, un Palāta novērtēja Komisijas datu apstrādes sistēmas, ar kuru starpniecību nosaka galīgajos budžeta pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi Palāta pārbaudīja ES budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību. |
| --- | --- |

2.16.

PVN pašu resursus iegūst no PVN, ko dalībvalstis ir faktiski saņēmušas un kas ir pielāgots, izmantojot makroekonomikas statistikas datus un aplēses (saskaņotā PVN novērtējuma bāze). Revīzijas sākumpunkts bija dalībvalstu sagatavotā saskaņotā PVN bāze, un Palāta novērtēja Komisijas datu apstrādes sistēmas, ar kuru starpniecību nosaka galīgajos budžeta pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi Palāta pārbaudīja ES budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību.

| 2.17. | Palāta novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pamatotu pārliecību par to, ka PVN pašu resursi ir pareizi aprēķināti un iekasēti. Palāta novērtēja Komisijas veikto darbu dalībvalstīs saistībā ar saskaņotā PVN novērtējuma bāzes pārbaudi un atrunu pārvaldību. Revīzijā tieši nepārbaudīja statistiku un datus, kurus sniedz dalībvalstis. |
| --- | --- |

2.17.

Palāta novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pamatotu pārliecību par to, ka PVN pašu resursi ir pareizi aprēķināti un iekasēti. Palāta novērtēja Komisijas veikto darbu dalībvalstīs saistībā ar saskaņotā PVN novērtējuma bāzes pārbaudi un atrunu pārvaldību. Revīzijā tieši nepārbaudīja statistiku un datus, kurus sniedz dalībvalstis.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 2.18. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2.1. pielikumā
  . No 55 pārbaudītajiem darījumiem nevienā nebija kļūdu. |
| --- | --- |

2.18.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2.1. pielikumā
  . No 55 pārbaudītajiem darījumiem nevienā nebija kļūdu.

NKI pašu resursi

| 2.19. | Palātas revīzijā netika atklāta neviena kļūda Komisijas veiktajā dalībvalstu iemaksu aprēķinā un to maksājumos, aprēķinu lielākā daļa bija balstīta uz prognozētiem NKI datiem par 2012. gadu. Tomēr Palātas novērtējums atklāja trūkumus Komisijas pieejā un pārbaudes procesā (sk. 2.28.–2.30. punktu). Šiem trūkumiem nebija būtiskas ietekmes uz uzskaitītajiem NKI pašu resursiem (sk. 2.30. punktu). |
| --- | --- |

2.19.

Palātas revīzijā netika atklāta neviena kļūda Komisijas veiktajā dalībvalstu iemaksu aprēķinā un to maksājumos, aprēķinu lielākā daļa bija balstīta uz prognozētiem NKI datiem par 2012. gadu. Tomēr Palātas novērtējums atklāja trūkumus Komisijas pieejā un pārbaudes procesā (sk. 2.28.–2.30. punktu). Šiem trūkumiem nebija būtiskas ietekmes uz uzskaitītajiem NKI pašu resursiem (sk. 2.30. punktu).

Tradicionālie pašu resursi

| 2.20. | Palāta konstatēja, ka Komisijas izdotie piedziņas rīkojumi kopumā atspoguļo dalībvalstu iesūtītos A kontu pārskatus. |
| --- | --- |

2.20.

Palāta konstatēja, ka Komisijas izdotie piedziņas rīkojumi kopumā atspoguļo dalībvalstu iesūtītos A kontu pārskatus.

PVN pašu resursi

| 2.21. | Palāta revīzijā neatrada nevienu kļūdu dalībvalstu iemaksu aprēķinā un to maksājumos. |
| --- | --- |

2.21.

Palāta revīzijā neatrada nevienu kļūdu dalībvalstu iemaksu aprēķinā un to maksājumos.

Pārējie ieņēmumi

| 2.22. | Palāta revīzijā neatrada kļūdas pārējo ieņēmumu darījumu aprēķinos un to maksājumos. Palāta tomēr revīzijā atklāja administratīvas nepilnības Komisijas procedūrās saistībā ar vienas EBTA valsts iemaksu daļas aprēķinu (11). |
| --- | --- |

2.22.

Palāta revīzijā neatrada kļūdas pārējo ieņēmumu darījumu aprēķinos un to maksājumos. Palāta tomēr revīzijā atklāja administratīvas nepilnības Komisijas procedūrās saistībā ar vienas EBTA valsts iemaksu daļas aprēķinu (11).

| 2.22. | Komisijas dienesti pārskatīs administratīvo procedūru, lai novērstu Palātas konstatēto trūkumu, īpašu uzmanību pievēršot EEZ/EBTA valstu retroaktīvās līdzdalības aprēķināšanai, kurai sīkākas instrukcijas tiks sagatavotas pēc nepieciešamības. |
| --- | --- |

2.22.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 2.23. | Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  2.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

2.23.

Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  2.2. pielikumā
  .

| 2.23. | Komisija nepiekrīt Palātas viedoklim par to, ka tās veiktās NKI pārbaudes dalībvalstīs ir bijušas tikai daļēji efektīvas, jo tās neatklājot būtiskas izmaiņas, kas prasītas saistībā ar dalībvalstu NKI PR iemaksām. |
| --- | --- |

2.23.

NKI pašu resursi

Atrunu pārvaldība

| 2.24. | Apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās ar atrunu (12) starpniecību ir iespējams paturēt atvērtus korekcijām pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa. Tādējādi atrunu izmantošana ir iekšējās kontroles procesa sastāvdaļa. Komisijai un dalībvalstīm jātiecas novērst apšaubāmos elementus, cik vien ātri iespējams (13). |
| --- | --- |

2.24.

Apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās ar atrunu (12) starpniecību ir iespējams paturēt atvērtus korekcijām pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa. Tādējādi atrunu izmantošana ir iekšējās kontroles procesa sastāvdaļa. Komisijai un dalībvalstīm jātiecas novērst apšaubāmos elementus, cik vien ātri iespējams (13).

| 2.24. | Atrunu atcelšana ir Komisijas un dalībvalstu augstākā propritāte. Atrunu stāvoklis tiek pārskatīts ikvienā NKI komitejas sanāksmē, lai pēc iespējas ātrāk atceltu visas pašreizējās atrunas. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Komisija visas spēkā esošās vispārējās atrunas ES-25 dalībvalstīm aizstāja ar 103 īpašajām atrunām (14). Īpašās atrunas aptver laikposmu no 2002. gada līdz 2010. gadam ES-15 dalībvalstīm un laikposmu no 2004. gada līdz 2010. gadam ES-10 dalībvalstīm. Turklāt – kaut arī Komisijas procedūrās tas nav paredzēts – ES-25 dalībvalstīm tika formulētas sešas transversālās īpašās atrunas (15). Palāta atrada nepilnības Komisijas veiktajās NKI datu pārbaudēs, un tas arī ietekmēja atrunu pārvaldību (sk. 2.28. punkta b) apakšpunkta otro un trešo ievilkumu un 2.29. punktu). |
| --- | --- |

2.25.

Komisija visas spēkā esošās vispārējās atrunas ES-25 dalībvalstīm aizstāja ar 103 īpašajām atrunām (14). Īpašās atrunas aptver laikposmu no 2002. gada līdz 2010. gadam ES-15 dalībvalstīm un laikposmu no 2004. gada līdz 2010. gadam ES-10 dalībvalstīm. Turklāt – kaut arī Komisijas procedūrās tas nav paredzēts – ES-25 dalībvalstīm tika formulētas sešas transversālās īpašās atrunas (15). Palāta atrada nepilnības Komisijas veiktajās NKI datu pārbaudēs, un tas arī ietekmēja atrunu pārvaldību (sk. 2.28. punkta b) apakšpunkta otro un trešo ievilkumu un 2.29. punktu).

| 2.25. | Transversālās atrunas tiek izmantotas, ja pastāv jautājums par NKI aprēķināšanu, kura risināšanai ir nepieciešama detalizēta dalībvalstu pieņemto risinājumu analīze un var būt nepieciešama NKI komitejas piekrišana konceptuālos aspektos. Šīs salīdzinošās analīzes rezultāti var atklāt nepieciešamību veikt izmaiņas NKI aprēķināšanā, lai nodrošinātu, ka NKI, kas balstās uz pašu resursu iemaksām, tiek noteikti pareizi. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Nevienu no šīm īpašajām NKI atrunām 2012. gadā neatcēla. Turklāt 2012. gada beigās joprojām bija spēkā divas īpašās NKP atrunas (16), kuras attiecās uz 1995.–2001. gada posmu. Stāvoklis par katru dalībvalsti ir parādīts
  2.2. tabulā
  . Komisija neaplēš atrunu iespējamo ietekmi. |
| --- | --- |

2.26.

Nevienu no šīm īpašajām NKI atrunām 2012. gadā neatcēla. Turklāt 2012. gada beigās joprojām bija spēkā divas īpašās NKP atrunas (16), kuras attiecās uz 1995.–2001. gada posmu. Stāvoklis par katru dalībvalsti ir parādīts
  2.2. tabulā
  . Komisija neaplēš atrunu iespējamo ietekmi.

| 2.26. | Komisija turpina sadarbību, arī valstu apmeklējumus, ar tām divām valstīm, kurām joprojām ir NKI atrunas par 1995.–2001. gadu, lai šīs atrunas varētu atcelt.

  Tā kā nacionālie konti ir sarežģīta pārbaužu un bilanču sistēma, atsevišķu komponentu ietekmi nevar nodalīt, tāpēc nav iespējams rūpīgi izteikt skaitļos atrunu potenciālo ietekmi (reizēm nav viegli noteikt, vai tā būs pozitīva vai negatīva). |
| --- | --- |

2.26.

Tā kā nacionālie konti ir sarežģīta pārbaužu un bilanču sistēma, atsevišķu komponentu ietekmi nevar nodalīt, tāpēc nav iespējams rūpīgi izteikt skaitļos atrunu potenciālo ietekmi (reizēm nav viegli noteikt, vai tā būs pozitīva vai negatīva).

| 2.27. | Komisija formulēja vispārēju atrunu par Grieķijas NKI datiem par 2008. gadu, jo šī dalībvalsts nespēja noteiktajā termiņā – 2012. gada 22. septembrī – nosūtīt datus Eurostat. Pretējā gadījumā 2008. gads būtu kļuvis par galīgu un to vairs nevarētu labot. |
| --- | --- |

2.27.

Komisija formulēja vispārēju atrunu par Grieķijas NKI datiem par 2008. gadu, jo šī dalībvalsts nespēja noteiktajā termiņā – 2012. gada 22. septembrī – nosūtīt datus Eurostat. Pretējā gadījumā 2008. gads būtu kļuvis par galīgu un to vairs nevarētu labot.

2.2. tabula.   Dalībvalstu īpašās NKI/NKP atrunas 2012. gada 31. decembrī
   (29)

| Dalībvalsts | 2012. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas | Senākais gads, uz kuru attiecas atrunas |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | 2002. |
| Bulgārija | 0 | Neattiecas |
| Čehijas Republika | 2 | 2004. |
| Dānija | 1 | 2002. |
| Vācija | 2 | 2002. |
| Igaunija | 2 | 2004. |
| Īrija | 1 | 2002. |
| Grieķija | 9 | 1995. |
| Spānija | 3 | 2002. |
| Francija | 2 | 2002. |
| Itālija | 3 | 2002. |
| Kipra | 5 | 2004. |
| Latvija | 10 | 2004. |
| Lietuva | 2 | 2004. |
| Luksemburga | 2 | 2002. |
| Ungārija | 10 | 2004. |
| Malta | 8 | 2004. |
| Nīderlande | 4 | 2002. |
| Austrija | 1 | 2002. |
| Polija | 11 | 2002. |
| Portugāle | 3 | 2002. |
| Rumānija | 0 | Neattiecas |
| Slovēnija | 3 | 2004. |
| Slovākija | 2 | 2004. |
| Somija | 1 | 2002. |
| Zviedrija | 4 | 2002. |
| Apvienotā Karaliste | 11 | 1995. |
| KOPĀ | 105 | |

Dalībvalsts

2012. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas

Senākais gads, uz kuru attiecas atrunas

Beļģija

3

2002.

Bulgārija

0

Neattiecas

Čehijas Republika

2

2004.

Dānija

1

2002.

Vācija

2

2002.

Igaunija

2

2004.

Īrija

1

2002.

Grieķija

9

1995.

Spānija

3

2002.

Francija

2

2002.

Itālija

3

2002.

Kipra

5

2004.

Latvija

10

2004.

Lietuva

2

2004.

Luksemburga

2

2002.

Ungārija

10

2004.

Malta

8

2004.

Nīderlande

4

2002.

Austrija

1

2002.

Polija

11

2002.

Portugāle

3

2002.

Rumānija

0

Neattiecas

Slovēnija

3

2004.

Slovākija

2

2004.

Somija

1

2002.

Zviedrija

4

2002.

Apvienotā Karaliste

11

1995.

KOPĀ

105

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Komisijas veiktās NKI datu pārbaudes novērtējums

| 2.28. | Novērtējot Komisijas 2012. gadā pabeigtās NKI datu pārbaudes efektivitāti attiecībā uz slēgto 2002.–2007. gada periodu, Palāta konstatēja, ka: |
| --- | --- |

2.28.

Novērtējot Komisijas 2012. gadā pabeigtās NKI datu pārbaudes efektivitāti attiecībā uz slēgto 2002.–2007. gada periodu, Palāta konstatēja, ka:

2.28.

| a) | Eurostat pienācīgi neplānoja darbu un nenoteica prioritātes, jo riski, kas saistīti ar dalībvalstu veikto NKI datu apkopošanu, nebija pienācīgi novērtēti un pārbaudāmo jomu atlasē nebija pareizi piemērots izmaksu un ieguvumu princips (17); |
| --- | --- |

a)

Eurostat pienācīgi neplānoja darbu un nenoteica prioritātes, jo riski, kas saistīti ar dalībvalstu veikto NKI datu apkopošanu, nebija pienācīgi novērtēti un pārbaudāmo jomu atlasē nebija pareizi piemērots izmaksu un ieguvumu princips (17);

| a) | Komisija uzskata, ka tai ir labi veidota uz risku balstīta procedūra tās darba plānošanai un prioritāšu noteikšanai. Attiecībā uz nesen pabeigto pārbaudes ciklu plāni tika iesniegti NKI komitejai, un tā tos arī apstiprināja. NKI regulā galvenokārt ir noteikta informācija, kas ļauj kvalitatīvi spriest par (izmaksu un ieguvumu) potenciālo apjomu un noteiktu darbību un darījumu nozīmīgumu. Tas atbilst pieejai, kādu Komisija ir izvēlējusies savā pārbaužu darbā. |
| --- | --- |

a)

| b) | Eurostat uzskatāmi neparādīja konsekventu pārbaudes pieeju, jo: |
| --- | --- |

b)

Eurostat uzskatāmi neparādīja konsekventu pārbaudes pieeju, jo:

b)

| — | tika konstatētas nepilnības tiešo pārbaužu izpildē. Eurostat atlasīja analizējamās jomas, izmantojot dažādus kritērijus, kuri ne vienmēr bija dokumentēti, un nebija pierādījumu tam, ka Eurostat vienmēr būtu pārbaudījis valstu statistikas iestāžu veiktās pārbaudes attiecībā uz ievades datiem, kas izmantoti atlasīto komponentu aplēsēs, |
| --- | --- |

—

tika konstatētas nepilnības tiešo pārbaužu izpildē. Eurostat atlasīja analizējamās jomas, izmantojot dažādus kritērijus, kuri ne vienmēr bija dokumentēti, un nebija pierādījumu tam, ka Eurostat vienmēr būtu pārbaudījis valstu statistikas iestāžu veiktās pārbaudes attiecībā uz ievades datiem, kas izmantoti atlasīto komponentu aplēsēs,

| — | Eurostat izvēlējās komponentus/jomas, kas pārbaudāmas, izmantojot tiešās pārbaudes saskaņā ar vispārējiem kritērijiem, par kuriem ir vienojusies NKI komiteja (ex ante bija skaidri noteikts, ka izraudzītie komponenti dažādās valstīs var būt atšķirīgi). Tiešo pārbaužu tvērumam bija paredzēts sākties tad, kad dati nonāca nacionālo kontu nodaļā. Turklāt dalībvalstīm bija jānodrošina dokumentācija par jebkurām pārbaudēm, kas ievades datiem veiktas nacionālo kontu nodaļās. Komisija pētīs veidus, kā varētu uzlabot dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

Eurostat izvēlējās komponentus/jomas, kas pārbaudāmas, izmantojot tiešās pārbaudes saskaņā ar vispārējiem kritērijiem, par kuriem ir vienojusies NKI komiteja (ex ante bija skaidri noteikts, ka izraudzītie komponenti dažādās valstīs var būt atšķirīgi). Tiešo pārbaužu tvērumam bija paredzēts sākties tad, kad dati nonāca nacionālo kontu nodaļā. Turklāt dalībvalstīm bija jānodrošina dokumentācija par jebkurām pārbaudēm, kas ievades datiem veiktas nacionālo kontu nodaļās. Komisija pētīs veidus, kā varētu uzlabot dokumentāciju.

| — | netika sniegti pierādījumi par kritērijiem, kurus izmantoja, lai formulētu īpašās atrunas atsevišķām valstīm saskaņā ar izmaksu un ieguvumu principu, |
| --- | --- |

—

netika sniegti pierādījumi par kritērijiem, kurus izmantoja, lai formulētu īpašās atrunas atsevišķām valstīm saskaņā ar izmaksu un ieguvumu principu,

| — | Tāpat kā iepriekšējos apstiprinājuma pārbaudes ciklos, atrunas tika noteiktas, pamatojoties uz katra atklātā punkta kvantitatīvo un kvalitatīvo novērtējumu un ņemot vērā budžeta piesardzību. Pēc tam, kad NKI komiteja ir pieņēmusi valsts novērtējuma ziņojumu projektu, Komisijas prerogatīva, kā ir norādīts Pašu resursu regulā, ir noteikt atrunu bez attiecīgās valsts vai NKI komitejas apstiprinājuma. Attiecībā uz izmaksu un ieguvumu principu skatiet iepriekš atbildi uz 2.28. punkta a) apakšpunktu. Komisija uzskata, ka šī pieeja ir efektīva, lai aizsargātu ES finansiālās intereses attiecībā uz NKI pašu resursiem. |
| --- | --- |

—

| — | dažas transversālās īpašās atrunas nebija pienācīgi formulētas. Piemēram, gadījumā, kad bija formulēta atruna par kooperatīvu ēku uzskaiti, bet 14 dalībvalstis bija deklarējušas, ka tām nav šādu darījumu, kā arī saistībā ar to subjektu uzskaiti, kuru fiziskā klātbūtne ir neliela vai tās vispār nav un sagaidāmā ietekme uz NKI ir ierobežota. |
| --- | --- |

—

dažas transversālās īpašās atrunas nebija pienācīgi formulētas. Piemēram, gadījumā, kad bija formulēta atruna par kooperatīvu ēku uzskaiti, bet 14 dalībvalstis bija deklarējušas, ka tām nav šādu darījumu, kā arī saistībā ar to subjektu uzskaiti, kuru fiziskā klātbūtne ir neliela vai tās vispār nav un sagaidāmā ietekme uz NKI ir ierobežota.

| — | Transversālie jautājumi ir prasījuši dalībvalstu pieņemto risinājumu detalizētu salīdzinošo analīzi. 2012. gada beigās dalībvalstu deklarācijas vēl nebija pārbaudītas. Tagad, kad šis process notiek, Komisija atcels atrunas dalībvalstīs, kur tas ir atbilstoši. |
| --- | --- |

—

| 2.29. | Palāta atrada arī Eurostat nepamanītas problēmas nacionālo kontu aplēšu apkopošanā. Dažu šo problēmu (18) rezultātā Komisijai būtu vajadzējis formulēt papildu īpašās atrunas atsevišķām valstīm, bet citas problēmas (19) izgaismoja atrunu nekonsekventu formulēšanu valstu starpā. |
| --- | --- |

2.29.

Palāta atrada arī Eurostat nepamanītas problēmas nacionālo kontu aplēšu apkopošanā. Dažu šo problēmu (18) rezultātā Komisijai būtu vajadzējis formulēt papildu īpašās atrunas atsevišķām valstīm, bet citas problēmas (19) izgaismoja atrunu nekonsekventu formulēšanu valstu starpā.

| 2.29. | Komisija izskata Palātas konstatējumus un sagatavos attiecīgos secinājumus. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Kaut arī tas neietekmētu NKI pašu resursu aprēķinu par 2012. finanšu gadu, dalībvalstu individuālās iemaksas 2002.–2007. gadā būtu bijušas citādas (20). |
| --- | --- |

2.30.

Kaut arī tas neietekmētu NKI pašu resursu aprēķinu par 2012. finanšu gadu, dalībvalstu individuālās iemaksas 2002.–2007. gadā būtu bijušas citādas (20).

| 2.30. | Skatiet atbildi uz 2.29. punktu. |
| --- | --- |

2.30.

Tradicionālie pašu resursi

| 2.31. | Palātas revidenti visās revidētajās dalībvalstīs (sk. 2.13. punktu) atklāja trūkumus valstu muitas pārraudzībā saistībā ar pēcmuitošanas revīzijām un riska analīzi. Ja valstu muitas pārraudzība ir tikai daļēji efektīva, ir paaugstināts risks, ka iekasētās tradicionālo pašu resursu summas ir neprecīzas. |
| --- | --- |

2.31.

Palātas revidenti visās revidētajās dalībvalstīs (sk. 2.13. punktu) atklāja trūkumus valstu muitas pārraudzībā saistībā ar pēcmuitošanas revīzijām un riska analīzi. Ja valstu muitas pārraudzība ir tikai daļēji efektīva, ir paaugstināts risks, ka iekasētās tradicionālo pašu resursu summas ir neprecīzas.

| 2.31. | Ņemot vērā Palātas triju apmeklēto dalībvalstu atbildes un argumentus, Komisija veiks šajās dalībvalstīs konstatēto nepilnību pēcpārbaudi un attiecīgajos gadījumos pieprasīs tām veikt nepieciešamos uzlabojumu pasākumus. Komisija turpinās pārbaudīt valstu muitas pārraudzību savu pārbaužu laikā un, ja tiks atklātas nepilnības, aicinās dalībvalstis īstenot pasākumus šo nepilnību novēršanai. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Komisija kopā ar Beļģiju novērš 2010. un 2011. gada pārskatā šajā dalībvalstī konstatētās sistēmas nepilnības. Budžeta ĢD 2012. gada darbības pārskatā ir iekļauta atruna par šīs dalībvalsts grāmatvedības datu ticamību. |
| --- | --- |

2.32.

Komisija kopā ar Beļģiju novērš 2010. un 2011. gada pārskatā šajā dalībvalstī konstatētās sistēmas nepilnības. Budžeta ĢD 2012. gada darbības pārskatā ir iekļauta atruna par šīs dalībvalsts grāmatvedības datu ticamību.

| 2.32. | Attiecībā uz 2008.–2010. gadu 2013. gadā ir veikta ārējā finanšu revīzija, un tās revīzijas atzinumu, kur ir norādīts, ka kontos nav būtisku kļūdu, Komisija pieņēma pēc revīzijas secinājumu padziļinātas izskatīšanas un veikto revīzijas testu apstiprināšanas. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Turklāt divās citās apmeklētajās dalībvalstīs (Polijā un Somijā) Palāta atrada citas nelielas sistēmas nepilnības saistībā ar A un B kontiem. |
| --- | --- |

2.33.

Turklāt divās citās apmeklētajās dalībvalstīs (Polijā un Somijā) Palāta atrada citas nelielas sistēmas nepilnības saistībā ar A un B kontiem.

| 2.33. | Ja šo dalībvalstu veiktajā kontu pārvaldībā tiek apstiprinātas nepilnības, dalībvalstīm tiek pieprasīts īstenot pasākumus šo nepilnību novēršanai. |
| --- | --- |

2.33.

PVN pašu resursi

| 2.34. | Komisija 2012. gadā formulēja 54 atrunas, bet atcēla 57 atrunas. Komisija informēja, ka kontroles pasākumu tīrā ietekme dalībvalstīs, kurās atrunas atcēla, bija PVN pašu resursu samazinājums par aptuveni 4 miljoniem EUR (21). Gada beigās bija spēkā 153 atrunas (sk.
  2.3. tabulu
  ). No Komisijas formulētajām atrunām 44 attiecas uz PVN tiesību aktu pārkāpumiem. Šīs atrunas būs iespējams atcelt tikai tad, kad pārkāpuma izmeklēšanas procedūra būs slēgta un kad būs noteikta ietekme uz PVN bāzi attiecīgajos gados. Pašas dalībvalstis ir formulējušas 17 atrunas. |
| --- | --- |

2.34.

Komisija 2012. gadā formulēja 54 atrunas, bet atcēla 57 atrunas. Komisija informēja, ka kontroles pasākumu tīrā ietekme dalībvalstīs, kurās atrunas atcēla, bija PVN pašu resursu samazinājums par aptuveni 4 miljoniem EUR (21). Gada beigās bija spēkā 153 atrunas (sk.
  2.3. tabulu
  ). No Komisijas formulētajām atrunām 44 attiecas uz PVN tiesību aktu pārkāpumiem. Šīs atrunas būs iespējams atcelt tikai tad, kad pārkāpuma izmeklēšanas procedūra būs slēgta un kad būs noteikta ietekme uz PVN bāzi attiecīgajos gados. Pašas dalībvalstis ir formulējušas 17 atrunas.

| 2.35. | Palāta uzskata, ka par ilgstoši spēkā esošām PVN atrunām var uzskatīt atrunas, kuras attiecas uz gadu vismaz pirms 10 gadiem, t. i., atrunas, kas bija spēkā 2012. gada beigās attiecībā uz 2003. gadu un agrākiem gadiem. Stāvoklis kopumā ir līdzīgs tam, kāds tas ir bijis iepriekšējos gados. Gada beigās bija spēkā 16 šādas atrunas, no kurām dažas attiecās vēl uz 1995. gadu, bet 2011. gada beigās spēkā bija 15 šādas atrunas. No ilgstoši spēkā esošajām atrunām piecas attiecas uz pārkāpumiem un trīs bija formulējušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

2.35.

Palāta uzskata, ka par ilgstoši spēkā esošām PVN atrunām var uzskatīt atrunas, kuras attiecas uz gadu vismaz pirms 10 gadiem, t. i., atrunas, kas bija spēkā 2012. gada beigās attiecībā uz 2003. gadu un agrākiem gadiem. Stāvoklis kopumā ir līdzīgs tam, kāds tas ir bijis iepriekšējos gados. Gada beigās bija spēkā 16 šādas atrunas, no kurām dažas attiecās vēl uz 1995. gadu, bet 2011. gada beigās spēkā bija 15 šādas atrunas. No ilgstoši spēkā esošajām atrunām piecas attiecas uz pārkāpumiem un trīs bija formulējušas dalībvalstis.

| 2.35. | Kopsummas var būt līdzīgas, taču jebkurā periodā ilgstoši spēkā esošās atrunas tiks atceltas, savukārt tagad jaunākas atrunas varētu iemantot ilgstoši spēkā esošu atrunu statusu. Tas viss notika 2012. gada laikā. Pieci pārkāpumi, uz kuriem norādīja Palāta, par ilgstoši spēkā esošiem kļuva tikai 2012. gadā. Tie ir daļa no plaša atrunu kopuma, kas izriet no viena un tā paša pārkāpuma. Komisijai nebūs pilnvaru atcelt šīs atrunas pirms Eiropas Savienības Tiesas sprieduma. Tāpat Komisija nav pilnvarota atrisināt dalībvalstu trīs noteiktās atrunas. No pārējām 2012. gada beigās spēkā esošajām atrunām kopš tā laika ir atceltas piecas, tostarp viena no divām Komisijas noteiktajām atrunām, kas attiecās uz 1995. gadu. |
| --- | --- |

2.35.

2.3. tabula.   2012. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas attiecībā uz PV
  N

| Dalībvalsts | 2011. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas | 2012. gadā formulētās atrunas | 2012. gadā atceltās atrunas | 2012. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas | Senākais gads, uz kuru attiecas atrunas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 | 5 | 0 | 6 | 2007. |
| Bulgārija | 6 | 2 | 1 | 7 | 2007. |
| Čehijas Republika | 13 | 2 | 7 | 8 | 2004. |
| Dānija | 8 | 1 | 3 | 6 | 2005. |
| Vācija | 6 | 2 | 1 | 7 | 2003. |
| Igaunija | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004. |
| Īrija | 5 | 0 | 1 | 4 | 2006. |
| Grieķija | 7 | 0 | 2 | 5 | 1999. |
| Spānija | 3 | 0 | 0 | 3 | 2003. |
| Francija | 7 | 11 | 6 | 12 | 2005. |
| Itālija | 7 | 5 | 0 | 12 | 1995. |
| Kipra | 4 | 0 | 4 | 0 | Neattiecas |
| Latvija | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004. |
| Lietuva | 2 | 5 | 5 | 2 | 2008. |
| Luksemburga | 0 | 2 | 0 | 2 | 2008. |
| Ungārija | 4 | 3 | 3 | 4 | 2004. |
| Malta | 10 | 2 | 8 | 4 | 2005. |
| Nīderlande | 9 | 2 | 0 | 11 | 2004. |
| Austrija | 6 | 4 | 5 | 5 | 2004. |
| Polija | 5 | 7 | 2 | 10 | 2004. |
| Portugāle | 5 | 0 | 0 | 5 | 2003. |
| Rumānija | 4 | 0 | 0 | 4 | 2007. |
| Slovēnija | 0 | 0 | 0 | 0 | Neattiecas |
| Slovākija | 0 | 1 | 1 | 0 | Neattiecas |
| Somija | 10 | 0 | 2 | 8 | 1995. |
| Zviedrija | 11 | 0 | 6 | 5 | 1995. |
| Apvienotā Karaliste | 8 | 0 | 0 | 8 | 1998. |
| KOPĀ | 156 | 54 | 57 | 153 | |

Dalībvalsts

2011. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas

2012. gadā formulētās atrunas

2012. gadā atceltās atrunas

2012. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas

Senākais gads, uz kuru attiecas atrunas

Beļģija

1

5

0

6

2007.

Bulgārija

6

2

1

7

2007.

Čehijas Republika

13

2

7

8

2004.

Dānija

8

1

3

6

2005.

Vācija

6

2

1

7

2003.

Igaunija

10

0

0

10

2004.

Īrija

5

0

1

4

2006.

Grieķija

7

0

2

5

1999.

Spānija

3

0

0

3

2003.

Francija

7

11

6

12

2005.

Itālija

7

5

0

12

1995.

Kipra

4

0

4

0

Neattiecas

Latvija

5

0

0

5

2004.

Lietuva

2

5

5

2

2008.

Luksemburga

0

2

0

2

2008.

Ungārija

4

3

3

4

2004.

Malta

10

2

8

4

2005.

Nīderlande

9

2

0

11

2004.

Austrija

6

4

5

5

2004.

Polija

5

7

2

10

2004.

Portugāle

5

0

0

5

2003.

Rumānija

4

0

0

4

2007.

Slovēnija

0

0

0

0

Neattiecas

Slovākija

0

1

1

0

Neattiecas

Somija

10

0

2

8

1995.

Zviedrija

11

0

6

5

1995.

Apvienotā Karaliste

8

0

0

8

1998.

KOPĀ

156

54

57

153

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Soda naudas

| 2.36. | 2012. gada beigās aptuveni 98 % maksājamo soda naudu (22) bija segtas vai nu ar pagaidu maksājumu, vai ar garantiju. Finanšu regulas īstenošanas kārtībā (23) noteikts, ka Komisijai nepareizi izmaksātās summas ir jāatgūst jebkādiem likumā atļautiem paņēmieniem, ja līdz noteiktajam datumam pilna summa nav segta ne ar pagaidu maksājumu, ne ar parādnieku iesniegtām garantijām. |
| --- | --- |

2.36.

2012. gada beigās aptuveni 98 % maksājamo soda naudu (22) bija segtas vai nu ar pagaidu maksājumu, vai ar garantiju. Finanšu regulas īstenošanas kārtībā (23) noteikts, ka Komisijai nepareizi izmaksātās summas ir jāatgūst jebkādiem likumā atļautiem paņēmieniem, ja līdz noteiktajam datumam pilna summa nav segta ne ar pagaidu maksājumu, ne ar parādnieku iesniegtām garantijām.

| 2.36. | Komisijas mērķis nav par katru cenu panākt atmaksu, jo tas varētu radīt nelabojamas sekas uzņēmumiem, kuriem piemēroti naudas sodi. Vairumam nesamaksāto naudas sodu ir provizorisks raksturs, jo tie ir pārsūdzēti un tāpēc var tikt atcelti vai samazināti. Tādēļ Komisija meklē iespēju panākt atlīdzināšanu saskaņā ar maksājumu plānu, par kuru panākta vienošanās un uz kuru attiecas finanšu garantija, vai izņēmuma gadījumos saskaņā ar jauniem piemērošanas noteikumiem bez finanšu garantijas. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Palāta izskatīja 30 tādu soda naudu gadījumu paraugu, kas nebija segtas ne ar pagaidu maksājumu, ne ar garantijām, un konstatēja, ka 12 no šiem gadījumiem Komisija nebija izmantojusi visus pieejamos paņēmienus, lai veiktu piedziņu. Palāta šo pašu jautājumu aprakstīja 2011. gada pārskatā (24). |
| --- | --- |

2.37.

Palāta izskatīja 30 tādu soda naudu gadījumu paraugu, kas nebija segtas ne ar pagaidu maksājumu, ne ar garantijām, un konstatēja, ka 12 no šiem gadījumiem Komisija nebija izmantojusi visus pieejamos paņēmienus, lai veiktu piedziņu. Palāta šo pašu jautājumu aprakstīja 2011. gada pārskatā (24).

| 2.37. | Šie naudas sodi attiecas vai nu uz gadījumiem, kad nenokārtoti ir starpposma maksājumi vai nav apmaksāti pieprasījumi, un/vai gadījumiem, kad piespiedu izpildes dēļ uzņēmums, kuram piemērots naudas sods, nekavējoties kļūtu maksātnespējīgs, kā dēļ Komisija zaudētu naudas sodu, jo tā saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem nav prioritārs kreditors. |
| --- | --- |

2.37.

Gada darbības pārskats

| 2.38. | Budžeta ĢD 2012. gada darbības pārskatā ir teikts, ka tam ir pamatota pārliecība par pašu resursu vajadzībām izmantoto NKI datu precizitāti un pilnīgumu, kā pamatā ir NKI komitejas atzinums un Eurostat pārbaudes pasākumu rezultāti. Palāta uzskata, ka NKI komitejas atzinuma (25) tvērums ir ierobežots un ka Eurostat gada darbības pārskats sniedz tikai daļēju novērtējumu par pašu resursu vajadzībām izmantoto NKI datu pārbaudēm. Budžeta ĢD gada darbības pārskatā vajadzēja norādīt šos ierobežojumus. |
| --- | --- |

2.38.

Budžeta ĢD 2012. gada darbības pārskatā ir teikts, ka tam ir pamatota pārliecība par pašu resursu vajadzībām izmantoto NKI datu precizitāti un pilnīgumu, kā pamatā ir NKI komitejas atzinums un Eurostat pārbaudes pasākumu rezultāti. Palāta uzskata, ka NKI komitejas atzinuma (25) tvērums ir ierobežots un ka Eurostat gada darbības pārskats sniedz tikai daļēju novērtējumu par pašu resursu vajadzībām izmantoto NKI datu pārbaudēm. Budžeta ĢD gada darbības pārskatā vajadzēja norādīt šos ierobežojumus.

| 2.38. | Tas, ka nav atzinuma par Rumānijas un Bulgārijas NKI datiem, netraucēja izmantot datus saistībā ar pašu resursiem ar noteikumu, ka ir īstenoti koriģējoši mehānismi, kas ļauj veikt jebkādas nepieciešamas turpmākas izmaiņas. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Pēc Eiropas Savienības Tiesas nolēmuma (26), kurā Komisijas Regula (EK) No 1193/2009 (27) tika atzīta par spēkā neesošu, Komisija aprēķināja 285,5 miljonus EUR lielu summu, kas tai jāatmaksā cukura ražotājiem (28), no šīs summas Komisijai būtu jāatmaksā dalībvalstīm 214 miljoni EUR. Palāta uzskata, ka šis ievērojamais notikums bija jāpiemin Budžeta ĢD gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

2.39.

Pēc Eiropas Savienības Tiesas nolēmuma (26), kurā Komisijas Regula (EK) No 1193/2009 (27) tika atzīta par spēkā neesošu, Komisija aprēķināja 285,5 miljonus EUR lielu summu, kas tai jāatmaksā cukura ražotājiem (28), no šīs summas Komisijai būtu jāatmaksā dalībvalstīm 214 miljoni EUR. Palāta uzskata, ka šis ievērojamais notikums bija jāpiemin Budžeta ĢD gada darbības pārskatā.

| 2.39. | Komisija neuzskata, ka tas ir jāpiemin GDP, jo budžeta risks ir pienācīgi atzīmēts. Lauksaimniecības tirgu pārvaldības līdzeklis ir Komisijas Regula (EK) Nr. 1193/2009, ar ko nosaka ražošanas maksājumu apjomu cukura nozarē 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005., 2005./2006. tirdzniecības gadam. Taču, tā kā maksājumi cukura nozarē ir tradicionālie pašu resursi, regulas atcelšana radīja budžeta izpildes risku attiecībā uz pašu resursiem, uz kuriem pienācīgi attiecās noteikumi provizoriskajos gada pārskatos par 2012. gadu. EUR 214 miljonu nodrošinājums ietver cukura maksājumu summu, kuru dalībvalstis varētu saņemt atpakaļ, pamatojoties uz pārskatīto regulas projektu, kurā ir noteikti mazāki maksājumi. |
| --- | --- |

2.39.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi par 2012. gada ieņēmumiem

| 2.40. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu:






  — | darījumu pārbaude liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars datu kopā ir nulle, |
| --- | --- | --- |

2.40.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu:

—

darījumu pārbaude liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars datu kopā ir nulle,

| — | pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas NKI pašu resursiem un tradicionālajiem pašu resursiem kopumā ir efektīvas (sk.
  2.2. pielikumu
  ), |
| --- | --- |

—

pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas NKI pašu resursiem un tradicionālajiem pašu resursiem kopumā ir efektīvas (sk.
  2.2. pielikumu
  ),

| — | pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas PVN pašu resursiem, AK korekcijas aprēķinam un pārējiem ieņēmumiem ir efektīvas (sk.
  2.2. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

—

pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas PVN pašu resursiem, AK korekcijas aprēķinam un pārējiem ieņēmumiem ir efektīvas (sk.
  2.2. pielikumu
  ).

Kopējie revīzijas pierādījumi liecina, ka ieņēmumos kļūdu līmenis nav būtisks.

| 2.41. | Palāta novērtēja, ka NKI pašu resursu pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā efektīvi nodrošina ieņēmumiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, izņemot Komisijas īstenoto NKI datu pārbaudi, kuru atzina par daļēji efektīvu, jo: |
| --- | --- |

2.41.

Palāta novērtēja, ka NKI pašu resursu pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā efektīvi nodrošina ieņēmumiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, izņemot Komisijas īstenoto NKI datu pārbaudi, kuru atzina par daļēji efektīvu, jo:

2.41.

| — | Eurostat pienācīgi neplāno darbu un nenosaka prioritātes un nepiemēro konsekventu pieeju dalībvalstu starpā (2.28. punkts), |
| --- | --- |

—

Eurostat pienācīgi neplāno darbu un nenosaka prioritātes un nepiemēro konsekventu pieeju dalībvalstu starpā (2.28. punkts),

| — | Komisijai ir labi veidota procedūra darba, par kuru saskaņā ar NKI regulu ir panākusi vienošanos NKI komiteja, plānošanai un prioritāšu noteikšanai. Lūdzu, skatiet atbildi uz 2.28. punktu. |
| --- | --- |

—

| — | problēmas bija arī nacionālo kontu aplēšu apkopojumā, un Eurostat tās nebija atklājis (2.29. un 2.30. punkts). |
| --- | --- |

—

problēmas bija arī nacionālo kontu aplēšu apkopojumā, un Eurostat tās nebija atklājis (2.29. un 2.30. punkts).

| — | Komisija uzskata, ka tās procedūras ir visrentablākā metode, ņemot vērā NKI pašu resursu būtību. Tomēr Komisija Palātas konstatējumus ņems vērā, nosakot standartus nākamajam apstiprinājuma pārbaužu ciklam, kas sāksies 2015. gadā.

  Lūdzu, skatiet atbildi uz 2.29. un 2.30. punktu. |
| --- | --- |

—

Lūdzu, skatiet atbildi uz 2.29. un 2.30. punktu.

| 2.42. | Palāta vērš uzmanību arī uz turpmāk izklāstītajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

2.42.

Palāta vērš uzmanību arī uz turpmāk izklāstītajiem jautājumiem.

2.42.

| a) | Pastāv nepilnības Komisijas īstenotajā atrunu pārvaldībā saistībā ar NKI pašu resursiem. Būtu vajadzējis papildus formulēt īpašās atrunas atsevišķām valstīm, un dažas atrunas bija formulētas nekonsekventi valstu starpā (2.25. punkts). Turklāt Komisija vēl nebija atcēlusi divas atlikušās īpašās NKP atrunas attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu (2.26. punkts). |
| --- | --- |

a)

Pastāv nepilnības Komisijas īstenotajā atrunu pārvaldībā saistībā ar NKI pašu resursiem. Būtu vajadzējis papildus formulēt īpašās atrunas atsevišķām valstīm, un dažas atrunas bija formulētas nekonsekventi valstu starpā (2.25. punkts). Turklāt Komisija vēl nebija atcēlusi divas atlikušās īpašās NKP atrunas attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu (2.26. punkts).

| a) | Dalībvalstīm, uz kurām attiecas NKI atrunas, tiek prasīts Komisijai līdz 2014. gada 22. septembrim iesniegt izmaiņas, kas nepieciešamas (kā arī skaidrojumus par izmaiņām, kas veiktas) NKI aplēsēs sakarā ar paziņotajiem punktiem, vai jebkuru papildu metodoloģisko informāciju, kura skaidri liecina, ka paziņotie vienumi vairs nav būtiski. |
| --- | --- |

a)

| b) | Joprojām saglabājas ilgstoši spēkā esošas atrunas saistībā ar PVN pašu resursiem (2.35. punkts). |
| --- | --- |

b)

Joprojām saglabājas ilgstoši spēkā esošas atrunas saistībā ar PVN pašu resursiem (2.35. punkts).

| b) | Saistībā ar noteikto atrunu konsekvenci, lūdzu, skatiet atbildi uz 2.29. punktu.

  Lūdzu, skatiet arī atbildi uz 2.25. un 2.26. punktu.


  Papildus turpmākai piecu ilgstoši spēkā esošu atrunu atcelšanai, kas komentēta atbildē uz 2.35. punktu, darbība tiek turpināta un attiecīgās dalībvalstis turpina atcelt aizvien vairāk atrunu. Ir apzinātas un tiek īstenotas risinājumu stratēģijas attiecībā uz vēl divām. |
| --- | --- |

b)

Lūdzu, skatiet arī atbildi uz 2.25. un 2.26. punktu.

Papildus turpmākai piecu ilgstoši spēkā esošu atrunu atcelšanai, kas komentēta atbildē uz 2.35. punktu, darbība tiek turpināta un attiecīgās dalībvalstis turpina atcelt aizvien vairāk atrunu. Ir apzinātas un tiek īstenotas risinājumu stratēģijas attiecībā uz vēl divām.

| c) | Palātas revīzijā atklājās nepilnības valstu muitas pārraudzībā (2.31.–2.33. punkts). Palāta secina, ka revidēto dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina tradicionālo pašu resursu pilnīgu un pareizu uzskaiti. |
| --- | --- |

c)

Palātas revīzijā atklājās nepilnības valstu muitas pārraudzībā (2.31.–2.33. punkts). Palāta secina, ka revidēto dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina tradicionālo pašu resursu pilnīgu un pareizu uzskaiti.

Ieteikumi

| 2.43. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  2.3. pielikumā
  . Palāta 2009. un 2010. gada pārskatā sniedza sešus ieteikumus. No šiem ieteikumiem Komisija ir pilnībā ieviesusi divus ieteikumus, vienu tā ir ieviesusi lielākajā daļā aspektu, divus – dažos aspektos, bet vienu nav ieviesusi. |
| --- | --- |

2.43.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  2.3. pielikumā
  . Palāta 2009. un 2010. gada pārskatā sniedza sešus ieteikumus. No šiem ieteikumiem Komisija ir pilnībā ieviesusi divus ieteikumus, vienu tā ir ieviesusi lielākajā daļā aspektu, divus – dažos aspektos, bet vienu nav ieviesusi.

| 2.43. | Pārraudzības un kontroles sistēmām (PKS) ir organizatoriska būtība, un tās sniedz nespecifisku norādījumu par kontu drošticamību, kas galvenokārt atkarīga no statistikas datiem un izmantotajām metodēm, lai gan PKS var palīdzēt mazināt kļūdu risku nacionālajos kontos. Komisija turpinās centienus, lai izstrādātu PKS pamatnostādnes dalībvalstu nacionālo kontu kompilēšanai, ņemot vērā Palātas izteiktos apsvērumus. (Skatiet 2010/2009, 2.3. pielikuma 2. punkts.)

  Kā to apliecina Komisijas veiktas regulāras pārbaudes, B konta pārskats vairumā dalībvalstu ir datorizēts un neatbilstīgi deklarēto summu skaits B konta pārskatā samazinās. Vairums Komisijas konstatējumu tās veiktajās B konta pārskatu pārbaudēs attiecas uz dalībvalstu finansiālo atbildību, kas izriet no neapmierinošām atgūšanas procedūrām vai administratīvām kļūdām, un nav tieši saistīti ar pašu konta pārvaldību. (Skatiet 2010/2009, 2.3. pielikuma 3. punkts.)


  Komisija Padomdevēju komiteju pašu resursu jautājumos un Muitas policijas grupu 2012. gadā ir iepazīstinājusi ar tematisku ziņojumu par vietējām ieskaita procedūrām, kurā ir konsolidēti to pārbaužu rezultāti, kas veiktas gandrīz visās dalībvalstīs, norādot galvenās jomas, kurās ir nepieciešams īstenot turpmāku rīcību. Tā turpinās izvērtēt novēršanas darbības, ko īsteno dalībvalstis, līdz nepilnības būs novērstas. (Skatiet 2010/2009, 2.3. pielikuma 4. punkts.)


  Gan Komisija, gan dalībvalstis ir rīkojušās, lai īstenotu ieteikumus. No 20 ilgstoši spēkā esošām atrunām, kuras aplūkotas Palātas ieteikumos 2009. gadā, 17 ir atrisinātas un atceltas. Attiecībā uz atlikušajām trim ir nepieciešama Palātas rīcība, lai vienu no tām varētu atcelt, un tiek īstenotas stratēģijas, lai risinātu atlikušās divas. (Skatiet 2009, 2.3. pielikums.) |
| --- | --- |

2.43.

Kā to apliecina Komisijas veiktas regulāras pārbaudes, B konta pārskats vairumā dalībvalstu ir datorizēts un neatbilstīgi deklarēto summu skaits B konta pārskatā samazinās. Vairums Komisijas konstatējumu tās veiktajās B konta pārskatu pārbaudēs attiecas uz dalībvalstu finansiālo atbildību, kas izriet no neapmierinošām atgūšanas procedūrām vai administratīvām kļūdām, un nav tieši saistīti ar pašu konta pārvaldību. (Skatiet 2010/2009, 2.3. pielikuma 3. punkts.)

Komisija Padomdevēju komiteju pašu resursu jautājumos un Muitas policijas grupu 2012. gadā ir iepazīstinājusi ar tematisku ziņojumu par vietējām ieskaita procedūrām, kurā ir konsolidēti to pārbaužu rezultāti, kas veiktas gandrīz visās dalībvalstīs, norādot galvenās jomas, kurās ir nepieciešams īstenot turpmāku rīcību. Tā turpinās izvērtēt novēršanas darbības, ko īsteno dalībvalstis, līdz nepilnības būs novērstas. (Skatiet 2010/2009, 2.3. pielikuma 4. punkts.)

Gan Komisija, gan dalībvalstis ir rīkojušās, lai īstenotu ieteikumus. No 20 ilgstoši spēkā esošām atrunām, kuras aplūkotas Palātas ieteikumos 2009. gadā, 17 ir atrisinātas un atceltas. Attiecībā uz atlikušajām trim ir nepieciešama Palātas rīcība, lai vienu no tām varētu atcelt, un tiek īstenotas stratēģijas, lai risinātu atlikušās divas. (Skatiet 2009, 2.3. pielikums.)

| 2.44. | Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

2.44.

Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus.

2.44.

| — | 1. ieteikums. Pārskatīt NKI datu pārbaudei paredzēto kontroles sistēmu, iekļaujot strukturētu un dokumentētu izmaksu un ieguvumu analīzi, būtisku un riskam pakļautu NKI komponentu padziļinātu pārbaudi, ierobežojot vispārējo atrunu izmantošanu un nosakot būtiskuma kritērijus atrunu formulēšanai. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Pārskatīt NKI datu pārbaudei paredzēto kontroles sistēmu, iekļaujot strukturētu un dokumentētu izmaksu un ieguvumu analīzi, būtisku un riskam pakļautu NKI komponentu padziļinātu pārbaudi, ierobežojot vispārējo atrunu izmantošanu un nosakot būtiskuma kritērijus atrunu formulēšanai.

Gatavojot nākamo apstiprinājuma pārbaužu ciklu, kas sāksies 2015. gadā, Komisija pārskatīs savu kontroles sistēmu. Šajā procesā tā ņems vērā Palātas norādītos punktus.

| — | 2. ieteikums. Mudināt dalībvalstis stiprināt muitas pārraudzību, lai iekasētu maksimāli lielu tradicionālo pašu resursu summu. |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Mudināt dalībvalstis stiprināt muitas pārraudzību, lai iekasētu maksimāli lielu tradicionālo pašu resursu summu.

Komisija parasto tradicionālo pašu resursu pārbaužu laikā turpinās pārliecināties, vai dalībvalstis ir ieviesušas atbilstīgas kontroles sistēmas, lai aizsargātu ES finansiālās intereses tradicionālo pašu resursu jomā.

| — | 3. ieteikums. Mudināt dalībvalstis pareizi izmantot A un B kontus un nodrošināt, ka tie ir uzskatāmi pilnīgi un pareizi. |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Mudināt dalībvalstis pareizi izmantot A un B kontus un nodrošināt, ka tie ir uzskatāmi pilnīgi un pareizi.

Komisija savu pārbaužu laikā turpinās pārbaudīt A un B konta pārskatu izmantojumu un pieprasīs dalībvalstīm nodrošināt, lai tie būtu pilnīgi un pareizi.

---

(1)  Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmums 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.) un Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 105/2009 (OV L 36, 5.2.2009., 1. lpp.).

(2)  Par šiem datiem Komisija un dalībvalstis vienojas Padomdevējas komitejas pašu resursu jautājumos sanāksmē.

(3)  Ja vien nav formulētas atrunas (sk. 2.24. punktu).

(4)  Korekcijas katrā dalībvalstī var būt pozitīvas vai negatīvas. NKI atlikumi un korekcijas 2012. gadā bija 284 miljoni EUR, 0,2 % ieņēmumu (pozitīvās korekcijas bija 952 miljoni EUR, 0,7 % ieņēmumu, negatīvās – 668 miljoni EUR, 0,5 % ieņēmumu).

(5)  Ja nodokļi vai nodevas nav samaksātas un nav arī nodrošinājuma vai ja tie ir nodrošināti, bet tiek apstrīdēti, dalībvalstis var apturēt šo resursu nodošanu, iegrāmatojot tos šajos atsevišķajos kontos.

(6)  Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 4. pants. 2012. gadā šis samazinājums bija aptuveni 4 miljardi EUR.
  2.1. tabulā
  minētie 74 miljoni EUR ir valūtas maiņas kursa starpības ietekme.

(7)  Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 4. un 5. punkts.
  2.1. tabulā
  minētie 2 miljoni EUR saistībā ar NKI resursu iemaksām ir valūtas maiņas kursa starpības ietekme.

(8)  Piedziņas rīkojums ir procedūra, ar kuru kredītrīkotājs reģistrē Komisijas tiesības, lai saņemtu pienākošos summu.

(9)  NKI datu pārbaudes novērtējumā ietilpa to piecu dalībvalstu apmeklējumi, kuru iemaksas NKI pašu resursos ir vislielākās: Vācija, Spānija, Francija, Itālija un Apvienotā Karaliste.

(10)  Pārbaudītās dalībvalstis lejupejošā secībā atbilstoši to NKI pašu resursu iemaksām bija Vācija, Francija, Apvienotā Karaliste, Itālija, Spānija, Nīderlande, Beļģija, Zviedrija, Polija un Austrija.

(11)  Palāta nevarēja apstiprināt pareizību 8 miljoniem EUR no 240 miljoniem EUR.

(12)  Atrunas iedala vispārējās atrunās un īpašajās atrunās. Vispārēja atruna aptver visus NKI apkopošanas elementus. Īpašās atrunas attiecas uz NKI (līdz 2001. gadam – NKP, pēc tam – NKI) atsevišķiem elementiem.

(13)  Tas pats attiecas uz PVN pašu resursiem.

(14)  Bulgārijai un Rumānijai 2012. gadā bija vispārējas atrunas, kas aptvēra 2007. un 2008. gadu. 2013. gada janvārī tās atcēla un aizstāja ar astoņām īpašajām atrunām Bulgārijai un 11 īpašajām atrunām Rumānijai, aptverot 2007.–2010. gadu.

(15)  Šīs atrunas definē Komisija kā punktus, kurus paziņo visām dalībvalstīm, lai ļautu Eurostat salīdzināt pakārtotos apkopotos datus.

(16)  Viena atruna attiecas uz Grieķiju un otra – uz Apvienoto Karalisti.

(17)  Sk. 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.).

(18)  Piemēram, mājsaimniecības apkalpojošu bezpeļņas institūciju klasificēšanā un vērtēšanā Vācijā, Spānijā un Francijā; ēnu ekonomikas aplēsēs Vācijā, Spānijā, Francijā un Itālijā, izplatītāju peļņas normas aplēsēs Vācijā un nomas pakalpojumu aplēsēs Francijā un Itālijā.

(19)  Piemēram, ES dotāciju un zemes nomas maksas uzskaitē.

(20)  Skaitļos izsakāmos apsvērumu iespējamās ietekmes apmērs uz apmeklēto dalībvalstu gada NKI iemaksām svārstījās no + 0,4 % līdz – 1,1 %, bet tas ir balstīts uz pieņēmumu, ka nebūtu vajadzīgas citas izmaiņas attiecīgo piecu dalībvalstu NKI komponentos vai pārējo 22 dalībvalstu NKI aplēsēs. Arī nepilnības, kas bija skaitļos neizsakāmu apsvērumu pamatā, var ietekmēt dalībvalstu iemaksu aprēķinu. Kopumā konstatētās atšķirības nav būtiskas ne 2002.–2007. gada, ne 2012. gada NKI.

(21)  31 miljona EUR pieauguma un 35 miljonu EUR samazinājuma iznākums.

(22)  Aptuveni 10,8 miljardi EUR no 11 miljardiem EUR.

(23)  84., 85. un 85.a pants Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.).

(24)  Sk. 2011. gada pārskata 2.29.–2.31. punktu.

(25)  NKI komiteja paziņoja, ka par 2012. gadu tā vēl nevar formulēt atzinumu par Bulgārijas un Rumānijas NKI datiem, jo pārbaude turpinās.

(26)  2012. gada 27. septembra nolēmums apvienotajās lietās C-113/10, C-147/10 un C-234/10.

(27)  Komisijas 2009. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 1193/2009, ar ko labo Regulu (EK) Nr. 1762/2003, (EK) Nr. 1775/2004, (EK) Nr. 1686/2005 un (EK) Nr. 164/2007 un nosaka ražošanas maksājumu apjomu cukura nozarē 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005., 2005./2006. tirdzniecības gadam (OV L 321, 8.12.2009., 1. lpp.).

(28)  2002./2003.–2005./2006. tirdzniecības gads.

(29)  Transversālās īpašās atrunas tabulā nav iekļautas.

2.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

| | 2012. gads | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TPR | PVN/NKI korekcijas budžeta 1. sadaļā | Pārējie ieņēmumi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits: | 5 | 47 | 3 | 55 | 55 | 55 | 62 |
| Iekasēšanas rīkojumi | 5 | 47 | 3 | 55 | 55 | 55 | 62 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 100 % | (5) | 100 % | (47) | 100 % | (3) | 100 % | (55) | 98 % | 100 % | 95 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 0 % | 5 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 0 % | | | |

2012. gads

2011. gads

2010. gads

2009. gads

TPR

PVN/NKI korekcijas budžeta 1. sadaļā

Pārējie ieņēmumi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits:

5

47

3

55

55

55

62

Iekasēšanas rīkojumi

5

47

3

55

55

55

62

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

100 %

(5)

100 %

(47)

100 %

(3)

100 %

(55)

98 %

100 %

95 %

ir viena vai vairākas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

0 %

5 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

0 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos. Pārbaudes rezultāti atspoguļo katra segmenta proporcionālo daļu politikas grupā.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

2.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

Pārbaudīto sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs | Komisijas aprēķins / dokumentu pārbaudes un ieņēmumu pārvaldība | Komisijas īstenotā atrunu pārvaldība | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi apmeklētajās dalībvalstīs | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NKI | Daļēji efektīvas (1) | Efektīvas | Efektīvas | Neattiecas | Efektīvas |
| PVN | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Neattiecas | Efektīvas |
| TPR | Efektīvas | Efektīvas | Neattiecas | Daļēji efektīvas (2) | Efektīvas |
| Apvienotās Karalistes korekcija | Neattiecas | Efektīvas | Neattiecas | Neattiecas | Efektīvas |
| Soda naudas | Neattiecas | Efektīvas | Neattiecas | Neattiecas | Efektīvas |

Attiecīgā sistēma

Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs

Komisijas aprēķins / dokumentu pārbaudes un ieņēmumu pārvaldība

Komisijas īstenotā atrunu pārvaldība

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi apmeklētajās dalībvalstīs

Kopvērtējums

NKI

Daļēji efektīvas (1)

Efektīvas

Efektīvas

Neattiecas

Efektīvas

PVN

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Neattiecas

Efektīvas

TPR

Efektīvas

Efektīvas

Neattiecas

Daļēji efektīvas (2)

Efektīvas

Apvienotās Karalistes korekcija

Neattiecas

Efektīvas

Neattiecas

Neattiecas

Efektīvas

Soda naudas

Neattiecas

Efektīvas

Neattiecas

Neattiecas

Efektīvas

---

(1)  Sk. 2.28.–2.30. punktu.

(2)  Sk. 2.31.–2.33. punktu.

2.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE IEŅĒMUMU JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Nav ieviests | Konkrētajā gadījumā neattiecas | Nepietiekami pierādījumi |
| Lielākajā daļā aspektu | Dažos aspektos |
| 2010. | Palāta 2010. un 2009. gada pārskatos ieteica Komisijai veikt turpmāk aprakstītos pasākumos. | | | | | | | |
| Iesniegt NKI komitejai novērtējuma ziņojumus par dalībvalstu NKI datiem, lai 2012. gadā visas spēkā esošās vispārējās atrunas par laikposmu, sākot no 2002. gada, varētu aizstāt ar īpašajām atrunām. | Komisija jau iesniedza NKI komitejai novērtējuma ziņojumu projektus un aizstāja vispārējās atrunas ar īpašajām atrunām (2011. gadā tika iesniegti novērtējuma ziņojumu projekti par ES-25 dalībvalstīm un 2012. gadā – par Bulgāriju un Rumāniju; vispārējās atrunas aizstāja ar īpašajām atrunām attiecīgi 2012. gada janvārī un 2013. gada janvārī). | | | | | | |
| 2009. un 2010. | Skaidri definēt sava atzinuma tvērumu novērtējuma ziņojumos par dalībvalstu NKI datiem. | Divos ziņojumos, kurus Komisija iesniedza NKI komitejai 2012. gadā (par Bulgāriju un Rumāniju), Komisija novērtēja NKI datu kvalitāti un to atbilstību EKS 95, precizējot mērķus un nosakot pārbaudes, kas veiktas vispārējā secinājuma pamatošanai. | | | | | | |
| Ņemt vērā savu novērtējumu par nacionālo kontu apkopošanā izmantotajām pārraudzības un kontroles sistēmām valstu statistikas iestādēs. | | | | Eurostat 2012. gadā nebija pieņēmis pamatnostādnes, kurās būtu izklāstīta nacionālo kontu apkopošanai izveidoto pārraudzības un kontroles sistēmu darbības labākā prakse. | | | Skatiet atbildi uz 2.43. punktu. |
| Turpināt pūliņus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pareizi izmanto B kontus. | | Kaut arī Komisija katru gadu seko līdzi B kontu izmantošanai, problēmas joprojām pastāv. | | | | | Skatiet atbildi uz 2.43. punktu. |
| Turpināt pūliņus, lai nodrošinātu valstu muitas pārraudzības turpmāku stiprināšanu (piem., “supervienkāršošanas” piešķiršana vietējās muitošanas procedūras lietotājiem). | | | Komisija 2012. gada decembrī iesniedza ziņojumu par vietējās muitošanas procedūras pēcpārbaudi dalībvalstīs. Ziņojuma secinājumi norāda, ka valstu muitas pārraudzībā ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi. | | | | Skatiet atbildi uz 2.43. punktu. |
| 2009. | Arī turpmāk mudināt dalībvalstis ātri iesniegt pienācīgu informāciju, lai Komisija pēc iespējas drīz varētu atcelt ilgstoši spēkā esošas atrunas. | | | 2012. gada beigās bija 16 ilgstoši spēkā esošas atrunas, 2009. gada beigās tādu bija 20. | | | | Skatiet atbildi uz 2.43. punktu. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Nav ieviests

Konkrētajā gadījumā neattiecas

Nepietiekami pierādījumi

Lielākajā daļā aspektu

Dažos aspektos

2010.

Palāta 2010. un 2009. gada pārskatos ieteica Komisijai veikt turpmāk aprakstītos pasākumos.

Iesniegt NKI komitejai novērtējuma ziņojumus par dalībvalstu NKI datiem, lai 2012. gadā visas spēkā esošās vispārējās atrunas par laikposmu, sākot no 2002. gada, varētu aizstāt ar īpašajām atrunām.

Komisija jau iesniedza NKI komitejai novērtējuma ziņojumu projektus un aizstāja vispārējās atrunas ar īpašajām atrunām (2011. gadā tika iesniegti novērtējuma ziņojumu projekti par ES-25 dalībvalstīm un 2012. gadā – par Bulgāriju un Rumāniju; vispārējās atrunas aizstāja ar īpašajām atrunām attiecīgi 2012. gada janvārī un 2013. gada janvārī).

2009. un 2010.

Skaidri definēt sava atzinuma tvērumu novērtējuma ziņojumos par dalībvalstu NKI datiem.

Divos ziņojumos, kurus Komisija iesniedza NKI komitejai 2012. gadā (par Bulgāriju un Rumāniju), Komisija novērtēja NKI datu kvalitāti un to atbilstību EKS 95, precizējot mērķus un nosakot pārbaudes, kas veiktas vispārējā secinājuma pamatošanai.

Ņemt vērā savu novērtējumu par nacionālo kontu apkopošanā izmantotajām pārraudzības un kontroles sistēmām valstu statistikas iestādēs.

Eurostat 2012. gadā nebija pieņēmis pamatnostādnes, kurās būtu izklāstīta nacionālo kontu apkopošanai izveidoto pārraudzības un kontroles sistēmu darbības labākā prakse.

Skatiet atbildi uz 2.43. punktu.

Turpināt pūliņus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pareizi izmanto B kontus.

Kaut arī Komisija katru gadu seko līdzi B kontu izmantošanai, problēmas joprojām pastāv.

Skatiet atbildi uz 2.43. punktu.

Turpināt pūliņus, lai nodrošinātu valstu muitas pārraudzības turpmāku stiprināšanu (piem., “supervienkāršošanas” piešķiršana vietējās muitošanas procedūras lietotājiem).

Komisija 2012. gada decembrī iesniedza ziņojumu par vietējās muitošanas procedūras pēcpārbaudi dalībvalstīs. Ziņojuma secinājumi norāda, ka valstu muitas pārraudzībā ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi.

Skatiet atbildi uz 2.43. punktu.

2009.

Arī turpmāk mudināt dalībvalstis ātri iesniegt pienācīgu informāciju, lai Komisija pēc iespējas drīz varētu atcelt ilgstoši spēkā esošas atrunas.

2012. gada beigās bija 16 ilgstoši spēkā esošas atrunas, 2009. gada beigās tādu bija 20.

Skatiet atbildi uz 2.43. punktu.

---

3. NODAĻA

Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Ar darījumu pareizību saistītās dalībvalstu sistēmas

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS)

Kontroles sistēmas, kas piemērojamas ES pārtikas palīdzības shēmai vistrūcīgākajām personām

Komisijas aplēses par atlikušo kļūdu īpatsvaru

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi par 2012. gadu

Ieteikumi

| 3.1. pielikums. | Darījumu pārbaužu rezultāti lauksaimniecības jomā. Tirgus un tiešais atbalsts |
| --- | --- |

3.1. pielikums.

| 3.2. pielikums. | Sistēmu pārbaužu rezultāti lauksaimniecības jomā. Tirgus un tiešais atbalsts |
| --- | --- |

3.2. pielikums.

| 3.3. pielikums. | Iepriekšējo ieteikumu pēcpārbaude lauksaimniecības jomā. Tirgus un tiešais atbalsts |
| --- | --- |

3.3. pielikums.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 3.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts īpašais izvērtējums par tirgus un tiešo atbalstu lauksaimniecībai, kas ir daļa no politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  3.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

3.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts īpašais izvērtējums par tirgus un tiešo atbalstu lauksaimniecībai, kas ir daļa no politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  3.1. tabulā
  .

3.1. tabula.   Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts. Galvenā informācija par 2012. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| Lauksaimniecības izdevumi, kurus finansē no ELGF | Tiešais atbalsts | 40 880 | Dalīta |
| Intervence lauksaimniecības tirgos | 3 516 | Dalīta (39) |
| Administratīvie izdevumi (40) | 133 | Centralizēta tieša |
| Citi | 149 | Centralizēta tieša / dalīta |
| | | 44 678 | |
| Maksājumi gadā kopā | 44 678 | |
| – | administratīvie izdevumi kopā
   (41) |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

Lauksaimniecības izdevumi, kurus finansē no ELGF

Tiešais atbalsts

40 880

Dalīta

Intervence lauksaimniecības tirgos

3 516

Dalīta (39)

Administratīvie izdevumi (40)

133

Centralizēta tieša

Citi

149

Centralizēta tieša / dalīta

44 678

Maksājumi gadā kopā

44 678

–

133

Pamatdarbības izdevumi kopā

44 545

| – | avansi
   (42) |
| --- | --- |

–

17

| + | ieskaitītie avansa maksājumi
   (42) |
| --- | --- |

+

18

Visa revidētā datu kopa

44 546

Saistības gadā kopā

44 685

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 3.2. | Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķi (1), kā noteikts Līgumā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām. |
| --- | --- |

3.2.

Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķi (1), kā noteikts Līgumā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām.

| 3.3. | ES budžets finansē KLP izdevumus galvenokārt no diviem fondiem (2): no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (3) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) kopā ar dalībvalstīm līdzfinansē lauku attīstības programmas. Šī nodaļa attiecas uz ELGF, bet ELFLA ir veltīta 4. nodaļa. |
| --- | --- |

3.3.

ES budžets finansē KLP izdevumus galvenokārt no diviem fondiem (2): no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (3) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) kopā ar dalībvalstīm līdzfinansē lauku attīstības programmas. Šī nodaļa attiecas uz ELGF, bet ELFLA ir veltīta 4. nodaļa.

| 3.4. | Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi.






  — | Tiešā atbalsta “Vienotā maksājuma shēmas” (VMS) maksājumus veic, pamatojoties uz “tiesībām” (4), kuras aktivizē par vienu hektāru attiecināmas zemes. VMS izdevumi 2012. gadā bija 31 082 miljons EUR. |
| --- | --- | --- |

3.4.

Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi.

—

Tiešā atbalsta “Vienotā maksājuma shēmas” (VMS) maksājumus veic, pamatojoties uz “tiesībām” (4), kuras aktivizē par vienu hektāru attiecināmas zemes. VMS izdevumi 2012. gadā bija 31 082 miljons EUR.

| — | Tiešais atbalsts “Vienotā platībmaksājuma shēma” (VPMS) ir vienkāršota ienākumu atbalsta shēma lauksaimniekiem 10 dalībvalstīs (5), kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā. Saskaņā ar šo shēmu izmaksā vienotas summas par katru lauksaimniecības zemes attiecināmo hektāru. VPMS izdevumi 2012. gadā bija 5 916 miljoni EUR. |
| --- | --- |

—

Tiešais atbalsts “Vienotā platībmaksājuma shēma” (VPMS) ir vienkāršota ienākumu atbalsta shēma lauksaimniekiem 10 dalībvalstīs (5), kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā. Saskaņā ar šo shēmu izmaksā vienotas summas par katru lauksaimniecības zemes attiecināmo hektāru. VPMS izdevumi 2012. gadā bija 5 916 miljoni EUR.

| — | Citas tiešā atbalsta shēmas paredz galvenokārt saistītos maksājumus (6). 2012. gadā saskaņā ar šīm shēmām bija 3 883 miljoni EUR izdevumu. |
| --- | --- |

—

Citas tiešā atbalsta shēmas paredz galvenokārt saistītos maksājumus (6). 2012. gadā saskaņā ar šīm shēmām bija 3 883 miljoni EUR izdevumu.

| — | Intervence lauksaimniecības tirgos aptver, piemēram, intervences krājumu uzglabāšanu, eksporta kompensācijas, pārtikas palīdzības programmas un īpašu atbalstu augļu/dārzeņu un vīna nozarē (2012. gadā tas kopā bija 3 516 miljoni EUR). |
| --- | --- |

—

Intervence lauksaimniecības tirgos aptver, piemēram, intervences krājumu uzglabāšanu, eksporta kompensācijas, pārtikas palīdzības programmas un īpašu atbalstu augļu/dārzeņu un vīna nozarē (2012. gadā tas kopā bija 3 516 miljoni EUR).

| 3.5. | Saskaņā ar visām ELGF tiešā atbalsta shēmām ES atbalsta saņēmējiem ir juridisks pienākums (7) izpildīt savstarpējās atbilstības prasības. Šīs prasības saistītas ar vides aizsardzību, sabiedrības veselību, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību (obligātās pārvaldības prasības jeb OPP) un lauksaimniecības zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (8). Ja lauksaimnieki šīs prasības neievēro, tad atbalstu viņiem samazina (9). |
| --- | --- |

3.5.

Saskaņā ar visām ELGF tiešā atbalsta shēmām ES atbalsta saņēmējiem ir juridisks pienākums (7) izpildīt savstarpējās atbilstības prasības. Šīs prasības saistītas ar vides aizsardzību, sabiedrības veselību, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību (obligātās pārvaldības prasības jeb OPP) un lauksaimniecības zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (8). Ja lauksaimnieki šīs prasības neievēro, tad atbalstu viņiem samazina (9).

| 3.5. | Savstarpējās atbilstības prasību ievērošana nav kopējās lauksaimniecības politikas (turpmāk – KLP) maksājumu attiecināmības kritērijs, tādēļ šo prasību kontrole nav attiecināma uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Savstarpējā atbilstība ir mehānisms, ar kuru lauksaimniekiem piemēro sodu, ja viņi neievēro virkni noteikumu, kas būtībā izriet no citiem politikas virzieniem, nevis KLP, un ko piemēro ES pilsoņiem neatkarīgi no KLP. Tādējādi Komisija uzskata, ka sodus, ko piemēro par savstarpējās atbilstības prasību pārkāpumiem, nevajadzētu ņemt vērā, aprēķinot KLP kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | KLP izdevumu pārvaldība ir dalīta. Par izdevumu likumību un pareizību tieši atbildīgas ir dalībvalstis (10), bet Komisijai ir galīgā atbildība par visa budžeta izpildes pareizību kopumā. Izdevumus īsteno 81 maksājumu aģentūra, kas atbild par maksājumu veikšanu saņēmējiem. Pirms maksājumu veikšanas aģentūrām tieši vai ar pilnvarotu struktūru starpniecību jāpārbauda atbalsta pieteikumu attiecināmība. Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir galvenā vadības un kontroles sistēma ELGF tiešā atbalsta darījumu pareizības nodrošināšanai. Maksājumu aģentūru kontus un maksājumu uzskaiti pārbauda neatkarīgas revīzijas struktūras (apliecinātājiestādes), kuras iesniedz Komisijai ikgadējos apliecinājumus un ziņojumus. |
| --- | --- |

3.6.

KLP izdevumu pārvaldība ir dalīta. Par izdevumu likumību un pareizību tieši atbildīgas ir dalībvalstis (10), bet Komisijai ir galīgā atbildība par visa budžeta izpildes pareizību kopumā. Izdevumus īsteno 81 maksājumu aģentūra, kas atbild par maksājumu veikšanu saņēmējiem. Pirms maksājumu veikšanas aģentūrām tieši vai ar pilnvarotu struktūru starpniecību jāpārbauda atbalsta pieteikumu attiecināmība. Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir galvenā vadības un kontroles sistēma ELGF tiešā atbalsta darījumu pareizības nodrošināšanai. Maksājumu aģentūru kontus un maksājumu uzskaiti pārbauda neatkarīgas revīzijas struktūras (apliecinātājiestādes), kuras iesniedz Komisijai ikgadējos apliecinājumus un ziņojumus.

| 3.6. un 3.7. | Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 885/2006 5. pantu apliecinātājiestādes reizi gadā izskata ne tikai maksājumu aģentūru gada pārskatus, bet arī to iekšējās kontroles procedūras. |
| --- | --- |

3.6. un 3.7.

| 3.7. | Komisijai ir jāiegūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas vadības un kontroles sistēmas, kuras atbilst ES prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi. |
| --- | --- |

3.7.

Komisijai ir jāiegūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas vadības un kontroles sistēmas, kuras atbilst ES prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi.

| 3.8. | Galvenie riski, kas apdraud tiešo maksājumu pareizību, ir šādi: atbalstu par platību var izmaksāt par neattiecināmu zemi, neattiecināmiem saņēmējiem, vairāk nekā vienam saņēmējam par to pašu zemes gabalu; tiesības ir aprēķinātas nepareizi un piemaksas par dzīvniekiem izmaksā par neattiecināmiem dzīvniekiem. Attiecībā uz intervenci lauksaimniecības tirgos galvenie riski, kas apdraud pareizību, ir tādi, ka atbalstu var piešķirt par neattiecināmām vai pārāk lielām izmaksām. |
| --- | --- |

3.8.

Galvenie riski, kas apdraud tiešo maksājumu pareizību, ir šādi: atbalstu par platību var izmaksāt par neattiecināmu zemi, neattiecināmiem saņēmējiem, vairāk nekā vienam saņēmējam par to pašu zemes gabalu; tiesības ir aprēķinātas nepareizi un piemaksas par dzīvniekiem izmaksā par neattiecināmiem dzīvniekiem. Attiecībā uz intervenci lauksaimniecības tirgos galvenie riski, kas apdraud pareizību, ir tādi, ka atbalstu var piešķirt par neattiecināmām vai pārāk lielām izmaksām.

| 3.8. | Komisija piekrīt Palātai attiecībā uz KLP pirmā pīlāra galvenajiem riskiem.

  Attiecībā uz tiešajiem maksājumiem visa integrētā administrācijas un kontroles sistēma (turpmāk – IAKS) ir izstrādāta tā, lai mazinātu šos riskus. Komisija šos riskus aplūko savu revīziju laikā. |
| --- | --- |

3.8.

Attiecībā uz tiešajiem maksājumiem visa integrētā administrācijas un kontroles sistēma (turpmāk – IAKS) ir izstrādāta tā, lai mazinātu šos riskus. Komisija šos riskus aplūko savu revīziju laikā.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 3.9. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma


  2. daļā
  . Attiecībā uz revīziju tirgus un tiešā atbalsta jomā lauksaimniecībai īpaši jānorāda uz turpmāk minētajiem specifiskajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

3.9.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma


  2. daļā
  . Attiecībā uz revīziju tirgus un tiešā atbalsta jomā lauksaimniecībai īpaši jānorāda uz turpmāk minētajiem specifiskajiem jautājumiem.

| 3.9. | Skatiet atbildes uz 1.11. un 1.12. punktu par līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ietekmi uz ES finansiālo interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

3.9.

| — | Revīzijā pārbaudīja 180 darījumu paraugu (11), kā definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Paraugs ir veidots tā, lai pārstāvētu visu darījumu diapazonu attiecīgajā politikas grupā. 2012. gadā paraugu veidoja darījumi no 16 dalībvalstīm (12), |
| --- | --- |

—

Revīzijā pārbaudīja 180 darījumu paraugu (11), kā definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Paraugs ir veidots tā, lai pārstāvētu visu darījumu diapazonu attiecīgajā politikas grupā. 2012. gadā paraugu veidoja darījumi no 16 dalībvalstīm (12),

| — | Komisija cieši seko Palātas deklarācijas par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību metodikas izstrādei, ņemot vērā jebkādu iespējamu ietekmi uz kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

—

| — | revīzijas ietvēra savstarpējās atbilstības prasības (atlasītas LLVS prasības (13) un 4. OPP (14)). Gadījumus, kad savstarpējās atbilstības prasības nebija ievērotas, uzskatīja par kļūdām (15), ja varēja noteikt, ka pārkāpums jau bija noticis tajā gadā, kad lauksaimnieks pieprasīja atbalstu (16). Turklāt Palāta savu EAFLA sistēmu revīziju kontekstā pārbaudīja, kā dalībvalstis ir īstenojušas savstarpējās atbilstības prasības un kontroles mehānismus. Šā darba rezultāti ir izklāstīti 4. nodaļas 4.24. punktā, taču attiecas arī uz šo nodaļu, |
| --- | --- |

—

revīzijas ietvēra savstarpējās atbilstības prasības (atlasītas LLVS prasības (13) un 4. OPP (14)). Gadījumus, kad savstarpējās atbilstības prasības nebija ievērotas, uzskatīja par kļūdām (15), ja varēja noteikt, ka pārkāpums jau bija noticis tajā gadā, kad lauksaimnieks pieprasīja atbalstu (16). Turklāt Palāta savu EAFLA sistēmu revīziju kontekstā pārbaudīja, kā dalībvalstis ir īstenojušas savstarpējās atbilstības prasības un kontroles mehānismus. Šā darba rezultāti ir izklāstīti 4. nodaļas 4.24. punktā, taču attiecas arī uz šo nodaļu,

| — | Skatiet atbildi uz 3.5. punktu. |
| --- | --- |

—

| — | maksājuma samazināšana un nepiešķiršana (dalībvalstīm jāpiemēro gadījumos, kad saņēmēji ES atbalsta pieprasījumos ir norādījuši pārāk lielu platību vai pārāk lielu dzīvnieku skaitu (17)) nav iekļauta Palātas veiktajā kļūdu īpatsvara aprēķinā (18), |
| --- | --- |

—

maksājuma samazināšana un nepiešķiršana (dalībvalstīm jāpiemēro gadījumos, kad saņēmēji ES atbalsta pieprasījumos ir norādījuši pārāk lielu platību vai pārāk lielu dzīvnieku skaitu (17)) nav iekļauta Palātas veiktajā kļūdu īpatsvara aprēķinā (18),

| — | sistēmu novērtējumā pārbaudīja IAKS trijās maksājumu aģentūrās (19) divās dalībvalstīs, kuras piemēro VMS, — Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā un Anglijā) — un pārraudzības un kontroles sistēmas, ko piemēro ES pārtikas palīdzības shēmai vistrūcīgākajām personām (20), Spānijā un Itālijā, |
| --- | --- |

—

sistēmu novērtējumā pārbaudīja IAKS trijās maksājumu aģentūrās (19) divās dalībvalstīs, kuras piemēro VMS, — Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā un Anglijā) — un pārraudzības un kontroles sistēmas, ko piemēro ES pārtikas palīdzības shēmai vistrūcīgākajām personām (20), Spānijā un Itālijā,

| — | revīzijā ietvēra Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (ĢD AGRI) gada darbības pārskata analīzi saistībā ar ELGF, |
| --- | --- |

—

revīzijā ietvēra Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (ĢD AGRI) gada darbības pārskata analīzi saistībā ar ELGF,

| — | Palāta pārbaudīja ĢD AGRI grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas darbu un apmeklēja apliecinātājiestādes Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā). Minētā darba rezultāti, kas attiecas arī uz šo nodaļu, ir aprakstīti 4. nodaļā (sk. 4.26.–4.36. punktu). |
| --- | --- |

—

Palāta pārbaudīja ĢD AGRI grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas darbu un apmeklēja apliecinātājiestādes Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā). Minētā darba rezultāti, kas attiecas arī uz šo nodaļu, ir aprakstīti 4. nodaļā (sk. 4.26.–4.36. punktu).

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 3.10. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  3.1. pielikumā
  . No 180 Palātas revidētajiem darījumiem 74 (41 %) darījumos bija kļūdas. Pamatojoties uz kļūdām, kuras Palāta izteica skaitļos, tā aplēsa, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,8 % (21). |
| --- | --- |

3.10.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  3.1. pielikumā
  . No 180 Palātas revidētajiem darījumiem 74 (41 %) darījumos bija kļūdas. Pamatojoties uz kļūdām, kuras Palāta izteica skaitļos, tā aplēsa, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,8 % (21).

| 3.10. | Lai gan tas ir Eiropas Revīzijas palātas aplēstais kļūdu īpatsvars, nav garantiju, ka tas atspoguļo ES budžeta faktisko risku. Piemēram, tiek atzīmēts, ka iepirkuma noteikumu neievērošana ne vienmēr nozīmē, ka visi izdevumi ir izmantoti neatbilstīgi.

  Komisija norāda, ka Palātas aplēstais zemākais kļūdu īpatsvars ir zemāks par būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

3.10.

Komisija norāda, ka Palātas aplēstais zemākais kļūdu īpatsvars ir zemāks par būtiskuma robežvērtību.

| 3.11. | Attiecībā uz daudziem darījumiem, kuros bija kļūdas, Palāta uzskata, ka valsts iestādēm bija pietiekama informācija, lai attiecīgās kļūdas atklātu un izlabotu. |
| --- | --- |

3.11.

Attiecībā uz daudziem darījumiem, kuros bija kļūdas, Palāta uzskata, ka valsts iestādēm bija pietiekama informācija, lai attiecīgās kļūdas atklātu un izlabotu.

| 3.11. | Komisija arī uzskata, ka KLP tiesību aktos dalībvalstīm paredzētie juridiskie un tehniskie instrumenti (it sevišķi integrētās administrācijas un kontroles sistēmas) izdevumu pārvaldībai un kontrolei ļauj dalībvalstīm konstatēt un novērst lielāko daļu kļūdu.

  Tomēr, kā skaidri norādīts 2012. gada darbības pārskatā, AGRI ĢD revīzijas liecina, ka vairākās dalībvalstīs pārvaldības un kontroles sistēmās pastāv būtiskas nepilnības. Šie konstatējumi ir pamatā atbilstības noskaidrošanas procedūrām, lai pienācīgi aizsargātu ES budžetu no nelikumīga maksājuma riska, un katru gadu budžetā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (turpmāk – ELGF) tiek atgūti vidēji aptuveni EUR 600 miljoni. |
| --- | --- |

3.11.

Tomēr, kā skaidri norādīts 2012. gada darbības pārskatā, AGRI ĢD revīzijas liecina, ka vairākās dalībvalstīs pārvaldības un kontroles sistēmās pastāv būtiskas nepilnības. Šie konstatējumi ir pamatā atbilstības noskaidrošanas procedūrām, lai pienācīgi aizsargātu ES budžetu no nelikumīga maksājuma riska, un katru gadu budžetā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (turpmāk – ELGF) tiek atgūti vidēji aptuveni EUR 600 miljoni.

| 3.12. | No 74 darījumiem 60 darījumos bija skaitļos izsakāmas kļūdas, kas attiecās uz precizitāti vai atbalsta maksājumu attiecināmību. Precizitātes kļūdas visbiežāk ir saistītas ar pārāk lielu platību deklarēšanu un administratīvām kļūdām, un vairākumā gadījumu katra atsevišķi ir mazāka nekā 5 %. Pārāk lielu platību deklarēšana tika konstatēta 11 no 16 apmeklētajām dalībvalstīm. Lielākā daļa administratīvo kļūdu bija saistītas ar nepareizām tiesību vērtībām (sk. 3.1. izcēlumu). |
| --- | --- |

3.12.

No 74 darījumiem 60 darījumos bija skaitļos izsakāmas kļūdas, kas attiecās uz precizitāti vai atbalsta maksājumu attiecināmību. Precizitātes kļūdas visbiežāk ir saistītas ar pārāk lielu platību deklarēšanu un administratīvām kļūdām, un vairākumā gadījumu katra atsevišķi ir mazāka nekā 5 %. Pārāk lielu platību deklarēšana tika konstatēta 11 no 16 apmeklētajām dalībvalstīm. Lielākā daļa administratīvo kļūdu bija saistītas ar nepareizām tiesību vērtībām (sk. 3.1. izcēlumu).

| 3.12. | Komisija norāda, ka lielākā daļa kvantificējamo kļūdu finansiāli ir samērā mazas un galvenokārt attiecas uz nelielām starpībām, Palātai veicot zemes gabalu pārmērīšanu; turklāt 36 no Palātas konstatētajām kļūdām ir zem 5 %, no kurām 23 ir zem 2 %.

  Gadījumos, kad kļūdas, kas saistītas ar nepareizām tiesību vērtībām, apdraud fondu, tās tiek pārbaudītas atbilstības noskaidrošanas procedūras gaitā. Attiecībā uz 3.1. izcēlumā minētajiem tiesību nepareizajiem aprēķiniem Francijai joprojām notiek noskaidrošanas procedūras attiecībā gan uz 2011., gan 2012. finanšu gadu. |
| --- | --- |

3.12.

Gadījumos, kad kļūdas, kas saistītas ar nepareizām tiesību vērtībām, apdraud fondu, tās tiek pārbaudītas atbilstības noskaidrošanas procedūras gaitā. Attiecībā uz 3.1. izcēlumā minētajiem tiesību nepareizajiem aprēķiniem Francijai joprojām notiek noskaidrošanas procedūras attiecībā gan uz 2011., gan 2012. finanšu gadu.

| 3.13. | Lielākās precizitātes kļūdas galvenokārt attiecas uz pārāk lieliem maksājumiem par pastāvīgajām ganībām, attiecībā uz kurām deklarēto zemes gabalu sasaistu pārbaudēs ar zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS) neizdevās atklāt pārāk lielas zemes deklarēšanas gadījumus, jo neattiecināmā zeme ZGIS datubāzē bija reģistrēta kā attiecināmas pastāvīgas ganības (sk. 3.1. izcēlumu). |
| --- | --- |

3.13.

Lielākās precizitātes kļūdas galvenokārt attiecas uz pārāk lieliem maksājumiem par pastāvīgajām ganībām, attiecībā uz kurām deklarēto zemes gabalu sasaistu pārbaudēs ar zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS) neizdevās atklāt pārāk lielas zemes deklarēšanas gadījumus, jo neattiecināmā zeme ZGIS datubāzē bija reģistrēta kā attiecināmas pastāvīgas ganības (sk. 3.1. izcēlumu).

| 3.13. | Komisija ir informēta par šo problēmu un pārbauda to, izmantojot savu grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, kā arī vajadzības gadījumā rīcības plānu. |
| --- | --- |

3.13.

Pārāk lielas zemes deklarēšana – atbalsta pieprasīšana par neattiecināmu zemi

Spānijā, Austrijā un Portugālē daži bāzes zemes gabali, par kuriem bija pieprasīts un izmaksāts atbalsts kā par pastāvīgajām ganībām, patiesībā bija pilnībā vai daļēji klāti ar akmeņiem, blīvu mežu vai krūmiem, un par tiem ES atbalsts nebija jāizmaksā (22). Atbalsta pieprasījumus par šiem zemes gabaliem pieņēma, jo ZGIS nebija pienācīgi atspoguļots to reālais statuss. Dažos gadījumos šie zemes gabali kādreiz bija izmantoti lauksaimniecībā, bet konstatēja, ka tie jau gadiem ir pamesti.

Pārāk lielas zemes deklarēšana – atbalsta pieprasīšana par neattiecināmu zemi

Pašlaik īstenotās atbilstības noskaidrošanas procedūras ietvers riskus, kas saistīti ar visām trim Palātas minētajām dalībvalstīm.

Attiecībā uz ganību platību attiecināmību Spānijā valsts iestādēm tika pieprasīts attiecīgi rīkoties, un 2010. gada novembrī tās iesniedza zemes gabalu identifikācijas sistēmas (turpmāk – ZGIS) uzlabošanas plānu. Šis uzlabošanas plāns it sevišķi ietver pasākumus, lai īstenotu attiecināmības koeficienta piemērošanu attiecībā uz ganību zemes gabaliem un nodrošinātu sistemātisku ZGIS atjaunināšanu ar rezultātiem, kas iegūti uz vietas veiktās pārbaudēs. Komisija uzrauga šā plāna īstenošanu saistībā ar atbilstības noskaidrošanu, kura ietvers attiecīgo fonda risku.

Portugālē konstatētajai nepilnībai piemēroja rīcības plānu, kuru pabeidza 2013. gadā. Attiecībā uz norādītajiem gadiem fonda riskam piemēro atbilstības noskaidrošanas procedūru.

Tiesību datubāzē ir reģistrētas nepareizi aprēķinātas maksājumtiesības

Francijā revidētie VMS atbalsta maksājumi bija nepareizi, jo neatbilda ES tiesību aktos noteiktajam piešķirto tiesību valsts maksimālajam lielumam (23).

Nepareizi aprēķinātu tiesību gadījumus konstatēja arī Luksemburgā (sk. 3.23. punktu).

Tiesību datubāzē ir reģistrētas nepareizi aprēķinātas maksājumtiesības

Saistībā ar maksājumtiesību nepareizu aprēķināšanu Francijā pašlaik tiek īstenotas atbilstības noskaidrošanas procedūras, kas attiecas uz 2011. un 2012. finanšu gadu. Francijai ir pieprasīts bez liekas kavēšanās koriģēt tiesību vērtību. Komisija norāda, ka tās nepareizo maksājumtiesību atbilstības procedūra Francijā tika uzsākta kā 2011. gada deklarācijas par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību pārbaudes pasākums un ka šī kļūda nepārprotami attiecas vienīgi uz Franciju. Nepamatoto maksājumu precīzu summu uz kopējo iedzīvotāju skaitu noteiks un pilnībā atgūs ar atbilstības procedūras starpniecību. Komisija lēš, ka šis maksimālā lieluma pārsniegums ir 0,2 procentpunkti no Palātas konstatētā kopējā kļūdu īpatsvara.

Novērojums par Luksemburgu tiks pārbaudīts, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru.

| 3.14. | Par atklātajām sistemātiskajām nepilnībām saistībā ar pastāvīgo ganību attiecināmības pareizu novērtēšanu jau bija ziņots iepriekšējos gada pārskatos (24), un tās tika konstatētas arī saistībā ar sistēmu revīzijām, ko veica Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Ziemeļīrijā). |
| --- | --- |

3.14.

Par atklātajām sistemātiskajām nepilnībām saistībā ar pastāvīgo ganību attiecināmības pareizu novērtēšanu jau bija ziņots iepriekšējos gada pārskatos (24), un tās tika konstatētas arī saistībā ar sistēmu revīzijām, ko veica Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Ziemeļīrijā).

| 3.14. | Komisija ir informēta par problēmām, kas saistītas ar ganību platību attiecināmību šajā dalībvalstī, un jautājumu pārbauda, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Palāta konstatēja attiecināmības kļūdas gadījumos, kad deklarētās izmaksas nebija attiecināmas (sk. 3.2. izcēlumu). |
| --- | --- |

3.15.

Palāta konstatēja attiecināmības kļūdas gadījumos, kad deklarētās izmaksas nebija attiecināmas (sk. 3.2. izcēlumu).

3.2. izcēlums.   Attiecināmības kļūdu piemērs. Neattiecināmas personāla izmaksas

Portugālē par pārbaužu uz vietas veikšanu atbildīgo reģionālo iestāžu darbinieku algas šīs iestādes deklarēja kā tehnisko palīdzību, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem (25).

3.2. izcēlums.
     
  Attiecināmības kļūdu piemērs. Neattiecināmas personāla izmaksas

Šo jautājumu pārbaudīs saistībā ar atbilstības noskaidrošanas procedūru.

| 3.16. | Pamatojoties uz atlasītu savstarpējās atbilstības prasību pārbaudi (sk. 3.9. punkta otro ievilkumu), Palāta konstatēja pārkāpumus 24 (26) no 146 maksājumiem, uz kuriem attiecās šīs prasības (27). Novēroja, ka biežāk sastopamie savstarpējās atbilstības prasību pārkāpumi attiecas uz zemi, kas nav uzturēta LLVS, un uz neatbilstošām vai nepienācīgām iekārtām dzīvnieku izcelsmes nitrātu glabāšanai. |
| --- | --- |

3.16.

Pamatojoties uz atlasītu savstarpējās atbilstības prasību pārbaudi (sk. 3.9. punkta otro ievilkumu), Palāta konstatēja pārkāpumus 24 (26) no 146 maksājumiem, uz kuriem attiecās šīs prasības (27). Novēroja, ka biežāk sastopamie savstarpējās atbilstības prasību pārkāpumi attiecas uz zemi, kas nav uzturēta LLVS, un uz neatbilstošām vai nepienācīgām iekārtām dzīvnieku izcelsmes nitrātu glabāšanai.

| 3.16. | Attiecībā uz visbiežāk sastopamajiem Palātas konstatētajiem pārkāpumiem Komisija savu savstarpējās atbilstības revīziju laikā pievērš īpašu uzmanību laba lauksaimniecības un vides stāvokļa (turpmāk – LLVS) standartu un 4. obligāto pārvaldības prasību (turpmāk – 4. OPP) (iekārtas dzīvnieku izcelsmes nitrātu glabāšanai) noteikšanai un īstenošanai. Visas konstatētās nepilnības tiek pārbaudītas, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

3.16.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Ar darījumu pareizību saistītās dalībvalstu sistēmas

| 3.17. | 3.2. pielikumā
  ir apkopoti rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs (28). |
| --- | --- |

3.17.

3.2. pielikumā
  ir apkopoti rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs (28).

| 3.17. | Saskaņā ar dalītas pārvaldības sistēmu maksājumu aģentūru iekšējās kontroles sistēma ir atbildīga par trūkumu noteikšanu. Tas nozīmē, ka maksājumu aģentūras nepārtrauktas uzraudzības sistēmai un iekšējai revīzijai būtu pirmām kārtām jākonstatē fakts, ka administratīvās un kontroles procedūras nav efektīvas. Apliecinātājiestāžu īstenotie gada apliecinājumi grāmatojumu noskaidrošanai ietver pārbaudes par atbilstību akreditācijas kritērijiem. Maksājumu aģentūra nereti ir informēta par trūkumiem un rīkojas, lai nepilnības novērstu, bet tam vajadzīgs laiks. Ir ieviesta atbilstības noskaidrošanas procedūra, lai nodrošinātu, ka dalībvalstij par finanšu kļūdām, kas pieļautas vājas kontroles vai neatbilstības galvenajiem kontroles pasākumiem dēļ, var piemērot finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

3.17.

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS)

| 3.18. | IAKS aptver galvenās no ELGF finansētās shēmas, proti, VMS, VPMS un visas platībatkarīgā saistītā atbalsta shēmas, kā arī shēmas, kas paredz piemaksas par dzīvniekiem. Sistēmā ietilpst saimniecību un atbalsta pieprasījumu datubāzes, zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS), dzīvnieku datubāzes, kā arī tiesību datubāze tajās dalībvalstīs, kurās īsteno VMS. Sistēma paredz vairākas attiecināmības pārbaudes, tostarp datubāzu un pārbaužu uz vietas sasaistu pārbaudes. |
| --- | --- |

3.18.

IAKS aptver galvenās no ELGF finansētās shēmas, proti, VMS, VPMS un visas platībatkarīgā saistītā atbalsta shēmas, kā arī shēmas, kas paredz piemaksas par dzīvniekiem. Sistēmā ietilpst saimniecību un atbalsta pieprasījumu datubāzes, zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS), dzīvnieku datubāzes, kā arī tiesību datubāze tajās dalībvalstīs, kurās īsteno VMS. Sistēma paredz vairākas attiecināmības pārbaudes, tostarp datubāzu un pārbaužu uz vietas sasaistu pārbaudes.

| 3.19. | IAKS novērtējums aptvēra gan atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem, gan sistēmu efektivitātes novērtējumu maksājumu likumības un pareizības nodrošināšanas aspektā, īpaši attiecībā uz turpmāk minētajiem elementiem:






  a) | administratīvajām un kontroles procedūrām, ar kurām nodrošina datubāzu kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

3.19.

IAKS novērtējums aptvēra gan atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem, gan sistēmu efektivitātes novērtējumu maksājumu likumības un pareizības nodrošināšanas aspektā, īpaši attiecībā uz turpmāk minētajiem elementiem:

a)

administratīvajām un kontroles procedūrām, ar kurām nodrošina datubāzu kvalitāti;

| b) | kontroles sistēmām, kuru pamatā ir fiziskas pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

b)

kontroles sistēmām, kuru pamatā ir fiziskas pārbaudes uz vietas;

| c) | procedūrām nepareizu maksājumu atgūšanai. |
| --- | --- |

c)

procedūrām nepareizu maksājumu atgūšanai.

| 3.20. | Palāta revīzijās atklāja, ka IAKS efektivitāti negatīvi ietekmē galvenokārt neprecīzās datubāzes, ko izmanto sasaistu pārbaudēs. |
| --- | --- |

3.20.

Palāta revīzijās atklāja, ka IAKS efektivitāti negatīvi ietekmē galvenokārt neprecīzās datubāzes, ko izmanto sasaistu pārbaudēs.

| 3.20. | Komisijas dienesti pievērš uzmanību informācijas precizitātei datubāzēs, jo tā ir pareizas pārvaldības un kontroles galvenais elements. Kad tiek konstatēti trūkumi, dalībvalstīm pieprasa tos novērst. Turklāt fonda risks ir ietverts atbilstības noskaidrošanas procedūrā.

  Atzīstot, ka vienmēr neizbēgami būs kādas nepilnības un neprecizitātes, Komisijas dienesti tomēr uzskata, ka IAKS kopumā ir stabila sistēma KLP izdevumu pārvaldībai. |
| --- | --- |

3.20.

Atzīstot, ka vienmēr neizbēgami būs kādas nepilnības un neprecizitātes, Komisijas dienesti tomēr uzskata, ka IAKS kopumā ir stabila sistēma KLP izdevumu pārvaldībai.

Administratīvās un kontroles procedūras, ar kurām nodrošina datubāzu kvalitāti

| 3.21. | Administratīvajās un kontroles procedūrās (29), ko piemēro maksājumu aģentūras, ja vien tas ir iespējami un lietderīgi, jāietver sasaistu pārbaudes, cita starpā, ar IAKS datubāzēm. Palāta pārbaudīja, vai datubāzēs ievadītā informācija bija pilnīga un ticama, vai sasaistu pārbaudes atklāja novirzes un vai vajadzības gadījumā tika veikti kļūdu labošanas pasākumi. |
| --- | --- |

3.21.

Administratīvajās un kontroles procedūrās (29), ko piemēro maksājumu aģentūras, ja vien tas ir iespējami un lietderīgi, jāietver sasaistu pārbaudes, cita starpā, ar IAKS datubāzēm. Palāta pārbaudīja, vai datubāzēs ievadītā informācija bija pilnīga un ticama, vai sasaistu pārbaudes atklāja novirzes un vai vajadzības gadījumā tika veikti kļūdu labošanas pasākumi.

| 3.22. | ZGIS ir datubāze, kurā ir reģistrēta visa dalībvalsts lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali) un katra bāzes zemes gabala attiecināmās platības. ZGIS balstās uz ģeogrāfiskās informācijas sistēmu (ĢIS), kurā zemesgabalu robežas attēlotas digitālā un ģeogrāfiskā veidā un kurai būtu vēlams balstīties uz ortofotografēšanu no gaisa vai kosmosa (30). Bāzes zemes gabalu attiecināmās platības novērtē, pamatojoties uz nesenākajām ortofotogrāfijām. Palāta konstatēja, ka revidētajā ZGIS ir nozīmīgas nepilnības (sk. 3.3. izcēlumu). |
| --- | --- |

3.22.

ZGIS ir datubāze, kurā ir reģistrēta visa dalībvalsts lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali) un katra bāzes zemes gabala attiecināmās platības. ZGIS balstās uz ģeogrāfiskās informācijas sistēmu (ĢIS), kurā zemesgabalu robežas attēlotas digitālā un ģeogrāfiskā veidā un kurai būtu vēlams balstīties uz ortofotografēšanu no gaisa vai kosmosa (30). Bāzes zemes gabalu attiecināmās platības novērtē, pamatojoties uz nesenākajām ortofotogrāfijām. Palāta konstatēja, ka revidētajā ZGIS ir nozīmīgas nepilnības (sk. 3.3. izcēlumu).

3.3. izcēlums.   Piemēri nepareiziem datiem ZGIS/ĢIS

Apvienotajā Karalistē (Anglijā) maksājumu aģentūra nevērtē kopējās zemes (329 000 ha) attiecināmību, bet ortofotogrāfijas tikai ierobežoti izmanto, lai novērtētu citu deklarēto zemes gabalu attiecināmību. Palāta pārskatīja uz riska novērtējuma pamata atlasīto meža zemes gabalu paraugu un konstatēja, ka pretēji ES tiesību aktiem par dažiem ir izmaksāts ES atbalsts.

Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā) neattiecināmas īpašības nav parādītas ĢIS kā neattiecināma zeme. ZGIS atjaunināšana notika 2011. gadā, tās mērķis bija novērst nepilnības, kas tika konstatētas, veicot ES tiesību aktos paredzēto kvalitātes novērtējumu (31). Palāta caurskatīja ierobežotu, uz riska novērtējuma balstītu bāzes zemes gabalu paraugu, kas saskaņā ar ortofotogrāfijām bija meži, un konstatēja, ka vairāki no šiem zemes gabaliem bija reģistrēti kā pastāvīgas ganības. Par dažiem citiem zemes gabaliem konstatēja, ka ZGIS reģistrēta lielāka attiecināmā platība nekā zemes gabala kopējā platība.

3.3. izcēlums.
     
  Piemēri nepareiziem datiem ZGIS / ģeogrāfiskās informācijas sistēmā (turpmāk – ĢIS)

Pašlaik nav juridiska pienākuma izmantot ortofotogrāfijas. Tomēr Komisija horizontālā regulā, kas attiecas uz KLP kontroli, finansēšanu un uzraudzību, ir ierosinājusi, ka dalībvalstīm varētu prasīt izmantot šādus attēlus.

Ja revīzijas uzrāda, ka sistēmā ir nepareiza informācija, kas ir radījusi risku, to pārbauda atbilstības noskaidrošanas procedūrā.

Attiecībā uz situāciju Ziemeļīrijā iestāžu 2011. gadā īstenotās atjaunināšanas darbības bija Komisijas dienestu 2006.–2009. gadā veikto revīziju rezultāts. Pateicoties šīm revīzijām, tika ieviestas finanšu korekcijas attiecībā uz gadiem līdz 2009. gadam. Joprojām norit atbilstības noskaidrošanas procedūras attiecībā uz turpmākajiem gadiem.

| 3.23. | Attiecībā uz maksājumu precizitāti Palāta konstatēja nepilnības visās trijās maksājumu aģentūrās. Luksemburgai valsts rezervēs pieejamie līdzekļi bija izlietoti, lai palielinātu visu piešķirto tiesību vērtību, kas ir pretrunā ar ES tiesību aktu noteikumiem (32). Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Ziemeļīrijā) Palāta novēroja vairākus gadījumus, kad atbalsta summa bija aprēķināta, pamatojoties uz lielākām platībām nekā tās, kas faktiski konstatētas pārbaudēs uz vietas, ko veica valsts inspektori. |
| --- | --- |

3.23.

Attiecībā uz maksājumu precizitāti Palāta konstatēja nepilnības visās trijās maksājumu aģentūrās. Luksemburgai valsts rezervēs pieejamie līdzekļi bija izlietoti, lai palielinātu visu piešķirto tiesību vērtību, kas ir pretrunā ar ES tiesību aktu noteikumiem (32). Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Ziemeļīrijā) Palāta novēroja vairākus gadījumus, kad atbalsta summa bija aprēķināta, pamatojoties uz lielākām platībām nekā tās, kas faktiski konstatētas pārbaudēs uz vietas, ko veica valsts inspektori.

| 3.23. | Situācija Luksemburgā tiks pārbaudīta, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūras.

  Situācija Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Ziemeļīrijā) tiek un tiks pārbaudīta, izmantojot daudzas atbilstības noskaidrošanas procedūras. |
| --- | --- |

3.23.

Situācija Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Ziemeļīrijā) tiek un tiks pārbaudīta, izmantojot daudzas atbilstības noskaidrošanas procedūras.

Kontroles sistēmas, kuru pamatā ir fiziskas pārbaudes uz vietas

| 3.24. | Lai pareizi noteiktu atbalsta summas, ļoti svarīgi ir kvalitatīvi mērījumi uz vietas. Palāta atkārtoja vairākus mērījumus, ko bija veikušas revidētās maksājumu aģentūras. Visi trīs Palātas mērījumi par vairāk nekā piemērojamām pielaides robežām (33) atšķīrās no rezultātiem, ko paziņoja maksājumu aģentūru inspektori (Luksemburgā 5 no 61 mērījuma, Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā) 6 no 42 mērījumiem un Apvienotajā Karalistē (Anglijā) 8 no 21 mērījuma). |
| --- | --- |

3.24.

Lai pareizi noteiktu atbalsta summas, ļoti svarīgi ir kvalitatīvi mērījumi uz vietas. Palāta atkārtoja vairākus mērījumus, ko bija veikušas revidētās maksājumu aģentūras. Visi trīs Palātas mērījumi par vairāk nekā piemērojamām pielaides robežām (33) atšķīrās no rezultātiem, ko paziņoja maksājumu aģentūru inspektori (Luksemburgā 5 no 61 mērījuma, Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā) 6 no 42 mērījumiem un Apvienotajā Karalistē (Anglijā) 8 no 21 mērījuma).

| 3.24. | Komisijas dienesti piekrīt Palātas viedoklim, ka ir svarīga pārbaužu uz vietas kvalitāte. Komisijas dienestu īstenotajās revīzijās ir konstatēti līdzīgi pārbaužu uz vietas kvalitātes trūkumi, un konstatētās nepilnības tiek pārbaudītas atbilstības noskaidrošanas procedūrās, kas nodrošina, ka tiek pienācīgi ietverts ES budžeta risks.

  Komisijas revīzijās ir arī konstatēti IAKS trūkumi Anglijā un Ziemeļīrijā. Šīm maksājumu aģentūrām jau ir piemērotas attiecīgas finanšu korekcijas, un notiek turpmākas atbilstības noskaidrošanas procedūras. |
| --- | --- |

3.24.

Komisijas revīzijās ir arī konstatēti IAKS trūkumi Anglijā un Ziemeļīrijā. Šīm maksājumu aģentūrām jau ir piemērotas attiecīgas finanšu korekcijas, un notiek turpmākas atbilstības noskaidrošanas procedūras.

| 3.25. | ES tiesību aktos pļavas definētas kā zeme, ko klāj zālaugi. Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Ziemeļīrijā) VMS atbalstu piešķir par noganāmu meža zemi. Taču, kad Palāta atkārtoja pārbaudes uz vietas Apvienotajā Karalistē (Anglijā), vairākos šādos zemes gabalos tā konstatēja, ka zāles tur nav un ka tādējādi tie neatbilst noganāmas mežu zemes definīcijai. Valsts inspektori bija ziņojuši, ka šīs platības ir pilnībā attiecināmas ES atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

3.25.

ES tiesību aktos pļavas definētas kā zeme, ko klāj zālaugi. Apvienotajā Karalistē (Anglijā un Ziemeļīrijā) VMS atbalstu piešķir par noganāmu meža zemi. Taču, kad Palāta atkārtoja pārbaudes uz vietas Apvienotajā Karalistē (Anglijā), vairākos šādos zemes gabalos tā konstatēja, ka zāles tur nav un ka tādējādi tie neatbilst noganāmas mežu zemes definīcijai. Valsts inspektori bija ziņojuši, ka šīs platības ir pilnībā attiecināmas ES atbalsta saņemšanai.

| 3.25. | Komisijas dienesti apzinās Palātas norādītās problēmas un pārbauda tās (skatiet 3.3. izcēlumu).

  Komisijas dienesti uzskata, ka, piemēram, lai būtu iespējama lauksaimniecības saglabāšana konkrētās platībās, dalībvalstis var īstenot procedūru, kas nodrošina, ka šo zemes gabalu attiecināmās platības tiek ņemtas vērā maksājumam, ciktāl kopējo zemes gabalu joprojām var uzskatīt par “lauksaimniecības” zemi. Pēdējo gadu laikā ar dalībvalstīm ir apspriestas un tām ir nosūtītas pamatnostādnes, ietverot piemērus, kā novērtēt platību, kas būtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

3.25.

Komisijas dienesti uzskata, ka, piemēram, lai būtu iespējama lauksaimniecības saglabāšana konkrētās platībās, dalībvalstis var īstenot procedūru, kas nodrošina, ka šo zemes gabalu attiecināmās platības tiek ņemtas vērā maksājumam, ciktāl kopējo zemes gabalu joprojām var uzskatīt par “lauksaimniecības” zemi. Pēdējo gadu laikā ar dalībvalstīm ir apspriestas un tām ir nosūtītas pamatnostādnes, ietverot piemērus, kā novērtēt platību, kas būtu jāņem vērā.

Nepamatoto maksājumu atgūšanas procedūras

| 3.26. | Palāta pārbaudīja triju IAKS sistēmu revīzijai atlasīto aģentūru grāmatvedības reģistrus, lai noteiktu, vai atgūstamās summas ir pienācīgi uzskaitītas un vai šīs summas ir pareizi paziņotas Komisijai. Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā) konstatēja, ka šīs procedūras darbojas apmierinoši. |
| --- | --- |

3.26.

Palāta pārbaudīja triju IAKS sistēmu revīzijai atlasīto aģentūru grāmatvedības reģistrus, lai noteiktu, vai atgūstamās summas ir pienācīgi uzskaitītas un vai šīs summas ir pareizi paziņotas Komisijai. Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā) konstatēja, ka šīs procedūras darbojas apmierinoši.

| 3.27. | Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā) Palāta konstatēja, ka debitoru reģistrā iegrāmatoto summu saskaņošana ar tām, kuras pakārtotas atsevišķiem reģistriem, ne vienmēr bija iespējama, un uzkrātie procenti nebija reģistrēti nepamatoto maksājumu tabulā. |
| --- | --- |

3.27.

Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā) Palāta konstatēja, ka debitoru reģistrā iegrāmatoto summu saskaņošana ar tām, kuras pakārtotas atsevišķiem reģistriem, ne vienmēr bija iespējama, un uzkrātie procenti nebija reģistrēti nepamatoto maksājumu tabulā.

| 3.27. | Komisija ir informēta par situāciju un pārbauda to saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

3.27.

Kontroles sistēmas, kas piemērojamas ES pārtikas palīdzības shēmai vistrūcīgākajām personām

| 3.28. | Palāta pārbaudīja kontroles sistēmas, kas piemērojamas ES pārtikas palīdzības shēmai vistrūcīgākajām personām Spānijā un Itālijā. Saskaņā ar šo shēmu veiksmīgais pretendents apņemas piegādāt noteiktu pārtikas daudzumu labdarības organizācijām, kas to izdalīs ES trūcīgākajām personām (34). Daudzos gadījumos pretendentam atlīdzina ar precēm, ko piegādā no intervences krājumiem. Ļoti bieži šīs preces ir no intervences krājumu noliktavām dalībvalstī, kas nav tā, kurā pārtiku izdala. Šajos gadījumos pārtikas palīdzības shēmai ir vajadzīga cieša administratīva sadarbība starp iesaistītajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.28.

Palāta pārbaudīja kontroles sistēmas, kas piemērojamas ES pārtikas palīdzības shēmai vistrūcīgākajām personām Spānijā un Itālijā. Saskaņā ar šo shēmu veiksmīgais pretendents apņemas piegādāt noteiktu pārtikas daudzumu labdarības organizācijām, kas to izdalīs ES trūcīgākajām personām (34). Daudzos gadījumos pretendentam atlīdzina ar precēm, ko piegādā no intervences krājumiem. Ļoti bieži šīs preces ir no intervences krājumu noliktavām dalībvalstī, kas nav tā, kurā pārtiku izdala. Šajos gadījumos pārtikas palīdzības shēmai ir vajadzīga cieša administratīva sadarbība starp iesaistītajām dalībvalstīm.

| 3.29. | Abās pārbaudītajās maksājumu aģentūrās Palāta novērtēja pārtikas sadalei piemērojamās sistēmas kā efektīvas. Tomēr Palāta konstatēja, ka administratīvā sadarbība starp attiecīgajām dalībvalstīm dažos aspektos bija nepilnīga (sk.
  3.2. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

3.29.

Abās pārbaudītajās maksājumu aģentūrās Palāta novērtēja pārtikas sadalei piemērojamās sistēmas kā efektīvas. Tomēr Palāta konstatēja, ka administratīvā sadarbība starp attiecīgajām dalībvalstīm dažos aspektos bija nepilnīga (sk.
  3.2. pielikumu
  ).

| 3.29. | Komisija ņem vērā Palātas kopumā pozitīvo novērtējumu. |
| --- | --- |

3.29.

Komisijas aplēses par atlikušo kļūdu īpatsvaru

| 3.30. | ĢD AGRI vērtē atlikušo kļūdu īpatsvaru (RER), t. i., apmēru, kādā darījumos joprojām ir kļūdas pēc tam, kad piemērotas pārraudzības un kontroles sistēmas. Līdz 2012. gada darbības pārskatam šā novērtējuma pamatelementi bija statistikas dati, ko dalībvalstis apkopo par pārbaudēm uz vietas. ĢD AGRI savu atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinu balstīja uz statistikā paziņotajiem nejauši atlasītu pārbaužu rezultātiem. Lai kompensētu jebkādus iespējamos šo statistikas datu trūkumus vai nepilnības, ĢD AGRI piemēroja 25 % palielinājumu statistikas datos paziņotajam kļūdu īpatsvaram. |
| --- | --- |

3.30.

ĢD AGRI vērtē atlikušo kļūdu īpatsvaru (RER), t. i., apmēru, kādā darījumos joprojām ir kļūdas pēc tam, kad piemērotas pārraudzības un kontroles sistēmas. Līdz 2012. gada darbības pārskatam šā novērtējuma pamatelementi bija statistikas dati, ko dalībvalstis apkopo par pārbaudēm uz vietas. ĢD AGRI savu atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinu balstīja uz statistikā paziņotajiem nejauši atlasītu pārbaužu rezultātiem. Lai kompensētu jebkādus iespējamos šo statistikas datu trūkumus vai nepilnības, ĢD AGRI piemēroja 25 % palielinājumu statistikas datos paziņotajam kļūdu īpatsvaram.

| 3.30. | Veids, kā AGRI ĢD noteica atlikušo kļūdu īpatsvaru, ko ietvēra savā 2012. gada darbības pārskatā, ir aprakstīts 3.31. punktā. Apraksts 3.30. punktā par to, kā to noteica iepriekšējos gados, šā ziņojuma revīzijas tvērumā neietilpst. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Savā 2012. gada darbības pārskatā un vēlāk piemēroto procedūru ticamības novērtējumā ĢD AGRI būtiski pārskatīja savu pieeju atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanai. Tagad tas ņem vērā faktu, ka pārbaužu statistikas datiem var būt trūkumi, kas ietekmē to ticamību, un ka tie neaptver visus atlikušo kļūdu īpatsvara komponentus. Attiecīgi ĢD AGRI ir veicis katras maksājumu aģentūras individuālu novērtējumu un ir izlabojis (uz augšu) paziņotos kļūdu īpatsvarus, ja to uzskatīja par nepieciešamu. Palielinājumu par 2 vai 5 procentu punktiem atkarībā no nepilnību smaguma piemēroja 37 no 81 maksājumu aģentūras. |
| --- | --- |

3.31.

Savā 2012. gada darbības pārskatā un vēlāk piemēroto procedūru ticamības novērtējumā ĢD AGRI būtiski pārskatīja savu pieeju atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanai. Tagad tas ņem vērā faktu, ka pārbaužu statistikas datiem var būt trūkumi, kas ietekmē to ticamību, un ka tie neaptver visus atlikušo kļūdu īpatsvara komponentus. Attiecīgi ĢD AGRI ir veicis katras maksājumu aģentūras individuālu novērtējumu un ir izlabojis (uz augšu) paziņotos kļūdu īpatsvarus, ja to uzskatīja par nepieciešamu. Palielinājumu par 2 vai 5 procentu punktiem atkarībā no nepilnību smaguma piemēroja 37 no 81 maksājumu aģentūras.

| 3.31. | Iepriekšējos gados Palāta ir kritizējusi AGRI ĢD par to, ka ģenerāldirektorāts atlikušo kļūdu īpatsvaru pamato vienīgi uz dalībvalstu sniegtajiem datiem attiecībā uz to īstenotajiem kontroles pasākumiem ar 25 % drošības robežu. Attiecībā uz 2012. gadu AGRI ĢD ir izstrādājis un atsaistītajiem tiešajiem maksājumiem (vienotā platībmaksājuma shēma (turpmāk – VPMS) un vienotā maksājuma shēma (turpmāk – VMS)) izmantojis jaunu integrētu pieeju, ko piemēro maksājumu aģentūras līmenī un kas joprojām tiek pamatota uz dalībvalstu kontroles statistikas datiem, bet ņem vērā arī citas pieejamās revīzijas liecības, piemēram, apliecinātājiestāžu atzinumu, Komisijas revīziju rezultātus un Palātas novērtējumu par kontroles sistēmas efektivitāti. No Eiropas Revīzijas palātas revīzijām, apliecinātājiestāžu konstatējumiem un Komisijas pašas revīzijām pieejamā informācija tiek integrēta situācijas kopējā novērtējumā maksājumu aģentūras līmenī un tiek ņemta vērā, apkopojot datus dalībvalsts un ES 27 dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Rezultātā Komisija rēķina, ka atlikušo kļūdu īpatsvars atsaistītajam platībatkarīgajam atbalstam 2012. gadā ir 2,4 %, kas ir 4,5 reizes lielāks nekā kļūdu īpatsvars 0,54 % (35), kurš aprēķināts uz dalībvalstu paziņoto statistikas datu pamata. |
| --- | --- |

3.32.

Rezultātā Komisija rēķina, ka atlikušo kļūdu īpatsvars atsaistītajam platībatkarīgajam atbalstam 2012. gadā ir 2,4 %, kas ir 4,5 reizes lielāks nekā kļūdu īpatsvars 0,54 % (35), kurš aprēķināts uz dalībvalstu paziņoto statistikas datu pamata.

| 3.32. | Kā norādīts AGRI ĢD 2012. gada darbības pārskatā, atbilstības noskaidrošanas procedūras pašlaik tiek īstenotas attiecībā uz 17 dalībvalstīm, kuru kļūdu īpatsvars pārsniedz 2 %. Apdraudētās summas tiks sistemātiski atgūtas. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Šī mainītā pieeja atzīst nepilnības, par kurām Palāta ziņoja iepriekšējos gada pārskatos (36) un ko apstiprināja Komisijas iekšējais revīzijas dienests (IRD) (37). Taču Palāta uzskata, ko Komisijai būtu jāveic koriģējoši pasākumi arī attiecībā uz pārējām ELGF jomām. |
| --- | --- |

3.33.

Šī mainītā pieeja atzīst nepilnības, par kurām Palāta ziņoja iepriekšējos gada pārskatos (36) un ko apstiprināja Komisijas iekšējais revīzijas dienests (IRD) (37). Taču Palāta uzskata, ko Komisijai būtu jāveic koriģējoši pasākumi arī attiecībā uz pārējām ELGF jomām.

| 3.33. | Jauno integrēto pieeju, ko 2012. gadā izmantoja atsaistītajam tiešajam atbalstam, turpinās pilnveidot un pēc iespējas paplašināt, lai ietvertu citus KLP pasākumus attiecībā uz 2013. gadu. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Šīs jaunās pieejas rezultāti apliecina, ka no dalībvalstu pārbaužu statistikas datiem, no maksājumu aģentūru direktoru deklarācijām un no apliecinātājiestāžu veiktā darba var gūt tikai ierobežotu pārliecību. Visās 37 maksājumu aģentūrās, kurām Komisija nolēma piemērot palielinājumu kontroles statistikas datos paziņotajam atsaistītā platībatkarīgā atbalsta atlikušo kļūdu īpatsvaram, attiecīgo maksājumu aģentūru direktori tiešām ir snieguši atzinumu bez piezīmēm, un par 32 no tām tāpat ir darījušas apliecinātājiestādes. |
| --- | --- |

3.34.

Šīs jaunās pieejas rezultāti apliecina, ka no dalībvalstu pārbaužu statistikas datiem, no maksājumu aģentūru direktoru deklarācijām un no apliecinātājiestāžu veiktā darba var gūt tikai ierobežotu pārliecību. Visās 37 maksājumu aģentūrās, kurām Komisija nolēma piemērot palielinājumu kontroles statistikas datos paziņotajam atsaistītā platībatkarīgā atbalsta atlikušo kļūdu īpatsvaram, attiecīgo maksājumu aģentūru direktori tiešām ir snieguši atzinumu bez piezīmēm, un par 32 no tām tāpat ir darījušas apliecinātājiestādes.

| 3.34. | Skatiet atbildi uz 3.32. punktu.

  Apliecinātājiestāžu darbu lielā mērā paplašinās KLP reformas īstenošanas ietvaros, proti, apliecinātājiestādēm attiecībā uz reprezentatīvu paraugu būs atkārtoti jāveic maksājumu aģentūras īstenotās administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas, lai sniegtu atzinumu par to darījumu likumību un pareizību, kas ir pamatā izdevumiem, un tādējādi apliecinātu kontroles statistikas datus. |
| --- | --- |

3.34.

Apliecinātājiestāžu darbu lielā mērā paplašinās KLP reformas īstenošanas ietvaros, proti, apliecinātājiestādēm attiecībā uz reprezentatīvu paraugu būs atkārtoti jāveic maksājumu aģentūras īstenotās administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas, lai sniegtu atzinumu par to darījumu likumību un pareizību, kas ir pamatā izdevumiem, un tādējādi apliecinātu kontroles statistikas datus.

SECINĀJUMS UN IETEIKUMI

Secinājums par 2012. gadu

| 3.35. | Šajā politikas grupā: |
| --- | --- |

3.35.

Šajā politikas grupā:

| 3.35. | Skatiet atbildi uz 1.12. un 1.13. punktu par līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ietekmi uz ES finansiālo interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

3.35.

| — | darījumu pārbaudes liecina, ka datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,8 %, |
| --- | --- |

—

darījumu pārbaudes liecina, ka datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,8 %,

| — | no trim pārbaudītajām IAKS pārraudzības un kontroles sistēmām (38) divas novērtēja kā neefektīvas (Apvienotajā Karalistē – Anglijā un Ziemeļīrijā) un viena tika novērtēta kā daļēji efektīva (Luksemburgā), |
| --- | --- |

—

no trim pārbaudītajām IAKS pārraudzības un kontroles sistēmām (38) divas novērtēja kā neefektīvas (Apvienotajā Karalistē – Anglijā un Ziemeļīrijā) un viena tika novērtēta kā daļēji efektīva (Luksemburgā),

| — | Komisijas dienesti ir paši savās revīzijās noteikuši Palātas konstatējumiem līdzīgus konstatējumus. Tos pārbauda, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru. Ja Palātas konstatējumi nozīmētu papildu ietveramu risku, tiktu apsvērta atbilstīgu procedūru uzsākšana. |
| --- | --- |

—

| — | divas pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas, ko piemēroja pārtikas sadalei vistrūcīgākajām personām, atzina par efektīvām. |
| --- | --- |

—

divas pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas, ko piemēroja pārtikas sadalei vistrūcīgākajām personām, atzina par efektīvām.

Kopumā revīzijas pierādījumi liecina, ka pieņemtajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis.

Komisija uzsver, ka tā aizsargā ES budžeta finansiālās intereses, izmantojot finanšu korekcijas atbilstības noskaidrošanas procedūrā. Turklāt dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumi vajadzības gadījumā tiek risināti ar mērķtiecīgiem un vispusīgiem rīcības plāniem. Komisija arī norāda, ka Palātas aplēstais zemākais kļūdu īpatsvars ir zemāks par būtiskuma robežvērtību.

Ieteikumi

| 3.36. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir attēloti
  3.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta ir sniegusi septiņus ieteikumus. No šiem ieteikumiem divi bija īstenoti lielākajā daļā aspektu, četri bija īstenoti dažos aspektos, bet viens nebija īstenots. |
| --- | --- |

3.36.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir attēloti
  3.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta ir sniegusi septiņus ieteikumus. No šiem ieteikumiem divi bija īstenoti lielākajā daļā aspektu, četri bija īstenoti dažos aspektos, bet viens nebija īstenots.

| 3.36. | Komisijai ir atšķirīgs viedoklis par iepriekšējos gada pārskatos sniegto ieteikumu īstenošanas statusu:






  — | “īstenoti lielākajā daļā aspektu”: Komisija uzskata, ka šo punktu īstenošana notiek nepārtraukti un to nekad nevarētu uzskatīt par pabeigtu (obligāta ortofotogrāfiju izmantošana, ZGIS atjaunināšana, pamatojoties uz jaunajām ortofotogrāfijām, un trūkumu novēršana kontroles sistēmās un IAKS datubāzēs), |
| --- | --- | --- |

3.36.

—

“īstenoti lielākajā daļā aspektu”: Komisija uzskata, ka šo punktu īstenošana notiek nepārtraukti un to nekad nevarētu uzskatīt par pabeigtu (obligāta ortofotogrāfiju izmantošana, ZGIS atjaunināšana, pamatojoties uz jaunajām ortofotogrāfijām, un trūkumu novēršana kontroles sistēmās un IAKS datubāzēs),

| — | “īstenoti dažos aspektos”: pietiekami kvalitatīvu pārbaužu uz vietas nodrošināšana, kā arī nodrošināšana, ka to pārbauda apliecinātājiestādes, ir nepārtraukts process, |
| --- | --- |

—

“īstenoti dažos aspektos”: pietiekami kvalitatīvu pārbaužu uz vietas nodrošināšana, kā arī nodrošināšana, ka to pārbauda apliecinātājiestādes, ir nepārtraukts process,

| — | attiecināmības noteikumu paskaidrošana: Komisija ir iesniegusi priekšlikumus saistībā ar KLP reformu, savukārt pamatnostādnes par apliecinātājiestāžu veicamo darbu ir rūpīgi pārskatītas un nosūtītas dalībvalstīm un apliecinātājiestādēm, |
| --- | --- |

—

attiecināmības noteikumu paskaidrošana: Komisija ir iesniegusi priekšlikumus saistībā ar KLP reformu, savukārt pamatnostādnes par apliecinātājiestāžu veicamo darbu ir rūpīgi pārskatītas un nosūtītas dalībvalstīm un apliecinātājiestādēm,

| — | ES līmeņa obligāto gada uzturēšanas prasību noteikšana pļavām: KLP reformas priekšlikumos ir noteikts, ka dalībvalstīm tas ir jādara. |
| --- | --- |

—

ES līmeņa obligāto gada uzturēšanas prasību noteikšana pļavām: KLP reformas priekšlikumos ir noteikts, ka dalībvalstīm tas ir jādara.

| 3.37. | Pēc šīs pārbaudes, kā arī pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2012. gadu, Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt centienus un rīkoties ātrāk, lai nodrošinātu turpmāk minēto ieteikumu izpildi. |
| --- | --- |

3.37.

Pēc šīs pārbaudes, kā arī pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2012. gadu, Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt centienus un rīkoties ātrāk, lai nodrošinātu turpmāk minēto ieteikumu izpildi.

3.37.

| — | 1. ieteikums. Zemes attiecināmība un īpaši pastāvīgās ganības ir pareizi reģistrētas ZGIS, īpaši gadījumos, ja platības pilnībā vai daļēji klāj akmeņi, krūmi vai blīvas koku vai krūmu audzes vai ja zeme ir bijusi pamesta vairākus gadus (sk. 3.13., 3.25. punktu un 3.3. izcēlumu). |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Zemes attiecināmība un īpaši pastāvīgās ganības ir pareizi reģistrētas ZGIS, īpaši gadījumos, ja platības pilnībā vai daļēji klāj akmeņi, krūmi vai blīvas koku vai krūmu audzes vai ja zeme ir bijusi pamesta vairākus gadus (sk. 3.13., 3.25. punktu un 3.3. izcēlumu).

Lai būtu iespējama lauksaimniecības saglabāšana konkrētās platībās, dalībvalstis var īstenot procedūru, kas nodrošina, ka šo zemes gabalu attiecināmās platības tiek ņemtas vērā maksājumam, ciktāl kopējo zemes gabalu joprojām var uzskatīt par “lauksaimniecības” zemi. Pēdējo gadu laikā ar dalībvalstīm ir apspriestas un tām ir nosūtītas pamatnostādnes, ietverot piemērus, kā novērtēt platību, kas būtu jāņem vērā.

Ja tiek konstatēts, ka dalībvalsts nenodrošina attiecināmās platības pareizu reģistrēšanu, lietai piemēro noskaidrošanas procedūru.

| — | 2. ieteikums. Uzreiz tiek veikti koriģējoši pasākumi, ja konstatē, ka administratīvās un kontroles sistēmas un/vai IAKS datubāzes ir nepilnīgas vai novecojušas (sk. 3.13. un 3.22. un 3.23. punktu). |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Uzreiz tiek veikti koriģējoši pasākumi, ja konstatē, ka administratīvās un kontroles sistēmas un/vai IAKS datubāzes ir nepilnīgas vai novecojušas (sk. 3.13. un 3.22. un 3.23. punktu).

Ja Komisijas dienesti konstatē šādas problēmas savu revīziju gaitā, tie dalībvalstij pieprasa īstenot korektīvu rīcību. Ja problēma ir īpaši nopietna, dalībvalstij prasa īstenot korektīvas rīcības plānu, ko dienesti cieši uzrauga. Līdz šim šādi plāni ir apliecinājuši augstu efektivitāti. Komisija arī nodrošina, ka ES budžeta finanšu risks, kas izriet no šādiem trūkumiem, tiek segts ar finanšu korekcijām, kuras piemēro, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru.

| — | 3. ieteikums. Maksājumus veic, pamatojoties uz pārbaužu rezultātiem (sk. 3.23. punktu), un pārbaudes uz vietas ir pietiekami kvalitatīvas, lai ticamā veidā noteiktu attiecināmās platības (sk. 3.24. un 3.25. punktu). |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Maksājumus veic, pamatojoties uz pārbaužu rezultātiem (sk. 3.23. punktu), un pārbaudes uz vietas ir pietiekami kvalitatīvas, lai ticamā veidā noteiktu attiecināmās platības (sk. 3.24. un 3.25. punktu).

Komisija piekrīt Palātas viedoklim šajā saistībā un turpinās vērst savas revīzijas uz neattiecināmas zemes nenoteikšanas risku pirms maksājumiem. Vajadzības gadījumā piemēros finanšu korekcijas, lai aizsargātu ES finansiālās intereses.

| — | 4. ieteikums. Koncepcija un kvalitāte darbam, kuru maksājumu aģentūru direktori un apliecinātājiestādes veic, lai pamatotu savas deklarācijas un paziņojumus, sniedz uzticamu pamatu pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtēšanai (sk. 3.30.–3.34. punktu). |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Koncepcija un kvalitāte darbam, kuru maksājumu aģentūru direktori un apliecinātājiestādes veic, lai pamatotu savas deklarācijas un paziņojumus, sniedz uzticamu pamatu pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtēšanai (sk. 3.30.–3.34. punktu).

Komisija turpina pārskatīt apliecinātājiestāžu darbu, analizējot dokumentus, kas saistīti ar grāmatojumu finanšu noskaidrošanu, kā arī revīzijas misijām apliecinātājiestādēs. Turklāt 2012. gadā īpašas revīzijas misijas tika veiktas 14 apliecinātājiestādēs, lai pārskatītu to darbu pie pārbaudēm uz vietas un kontroles statistikas datus, jo Komisija tās noteica kā īpašas riska jomas. Apliecinātājiestāžu ekspertu grupas sanāksme tika organizēta 2012. gada septembrī. Turklāt, gatavojoties jaunajam plānošanas periodam, kā arī saskaņā ar apliecinātājiestāžu pieaugošo atbildību ietvert izdevumu likumību un pareizību 2013. gadā ar apliecinātājiestādēm organizē divpusējas sanāksmes.

---

(1)  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 39. pants.

(2)  Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.).

(3)  Izņemot konkrētus pasākumus, proti, veicināšanas pasākumus un augļu programmu skolām, ko līdzfinansē.

(4)  Katra lauksaimnieka tiesību skaitu un vērtību aprēķina valstu iestādes atbilstoši kādam no modeļiem, kas paredzēti ES tiesību aktos.

(5)  Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Polija, Rumānija, Slovākija un Ungārija.

(6)  Saistītā atbalsta maksājumi ir tādi maksājumi, kurus aprēķina, pamatojoties uz dzīvnieku skaitu un/vai īpašam mērķim atvēlētu hektāru skaitu (zīdītājgovīm, kokvilnai, rīsiem utt.)

(7)  Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 4. un 6. pants (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.).

(8)  Lai gan LLVS standartus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 III pielikumā, piemēro visās dalībvalstīs, obligātās pārvaldības prasības, kas minētas šīs regulas II pielikumā, ir obligātas tikai ES 15 dalībvalstīs. ES 10 dalībvalstīm OPP pakāpeniski tiek ieviestas no 2009. līdz 2013. gadam, bet ES 2 dalībvalstīm – no 2012. līdz 2016. gadam.

(9)  Saskaņā ar 70. un 71. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1122/2009 (OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.) samazinājuma līmenis par OPP vai LLVS neievērošanu var svārstīties no 1 % līdz 5 % nolaidības gadījumā, bet apzinātas prasību nepildīšanas gadījumā atbalstu var arī pilnībā noraidīt.

(10)  Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. un 9. pants.

(11)  Lai sniegtu papildu ieskatu tajā darījumu kopas daļā, uz kuru neattiecas IAKS, paraugu stratificēja un tajā iekļāva 140 darījumus, uz kuriem attiecas IAKS, un 40 darījumus, uz kuriem IAKS neattiecas.

(12)  Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Latvija, Luksemburga, Ungārija, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija un Apvienotā Karaliste.

(13)  Izvairīšanās no nevēlamas veģetācijas izplatības, terašu saglabāšana, olīvu audžu saglabāšana un minimālā ganāmpulka blīvuma ievērošana vai pļaušanas pienākumi.

(14)  4. OPP ir saistīta ar Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.).

(15)  Savstarpējās atbilstības prasības ir tiesību aktos noteiktas būtiskas prasības, kas jāievēro visiem ES tiešā atbalsta saņēmējiem. Tās ir pamatprasības un daudzos gadījumos arī vienīgie nosacījumi, kuri jāievēro, lai pamatotu pilnas tiešā atbalsta summas maksājumu. Ar to saistīts Palātas lēmums uzskatīt šo prasību neievērošanu par kļūdām.

(16)  Attiecībā uz katru pārkāpumu kļūdas skaitliskā aprēķināšanā ir izmantota valsts sistēma maksājumu samazināšanai. Sk. arī 9. zemsvītras piezīmi.

(17)  Regula (EK) Nr. 1122/2009 nosaka, ka tad, ja konstatē, ka deklarētā platība ir norādīta vairāk nekā par 3 % vai diviem hektāriem lielāka, atbalsta apmēru aprēķina, pamatojoties uz šo konstatēto platību, kas samazināta par divkāršu nepareizi deklarēto platību. Ja starpība ir vairāk nekā 20 %, par attiecīgo laukaugu grupu atbalstu nepiešķir. Līdzīgi noteikumi attiecas uz piemaksām par dzīvniekiem.

(18)  Izņemot gadījumus, kad dalībvalstis jau atklājušas pārkāpumu, nepiemērojot attiecīgu samazinājumu/izslēgšanu.

(19)  Maksājumu aģentūras un galvenos kontroles mehānismus izvēlējās, pamatojoties uz riska analīzi.

(20)  43. pants Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

(21)  Savu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 1,7 % līdz 5,9 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(22)  ES tiesību aktos pastāvīgās ganības definētas kā zeme, uz kuras audzē zāli vai citus lopbarības zālaugus, kādi parasti aug dabīgās ganībās.

(23)  Palāta pieminēja šo jautājumu jau savā 2011. gada pārskatā (3.2. izcēlumā).

(24)  2007. gada pārskats, tabula 5.1.2. pielikumā attiecībā uz Portugāli; 2008. gada pārskats, 5.36. punkts attiecībā uz Spāniju; 2009. gada pārskats, 3.38. punkts attiecībā uz Spāniju un Itāliju; 2010. gada pārskats, 3.2.1. tabula attiecībā uz Spāniju; 2011. gada pārskats, 3.20. punkts un 3.2. tabula attiecībā uz Spāniju, Itāliju un Austriju.

(25)  Regulas (EK) Nr. 1290/2005 13. pants.

(26)  13 gadījumos no 24 revidētajiem maksājumiem, bet atlikušie 11 gadījumi attiecas uz turpmākajiem maksājumiem.

(27)  Konstatētie pārkāpumi veido 0,2 procentu punktus no kļūdu īpatsvara, kuru Palāta norādījusi 3.10. punktā.

(28)  Ar IAKS saistītie konstatējumi, izņemot par tiesībām, attiecas arī uz lauku attīstības pasākumiem, kas saistīti ar platību un ar dzīvniekiem.

(29)  Regulas (EK) Nr. 1122/2009 28. un 29. pants.

(30)  Ortofotogrāfijas ir fotoattēli no gaisa vai kosmosa, ko izmanto, lai novērtētu zemes attiecināmību ZGIS.

(31)  Regulas (EK) Nr. 1122/2009 6. panta 2. punktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums katru gadu veikt kvalitātes novērtējumu to ZGIS.

(32)  Regulas (EK) Nr. 73/2009 41. pants.

(33)  Regulas (EK) Nr. 1122/2009 34. panta 1. punkts.

(34)  Termins “vistrūcīgākās personas” ir definēts 1. panta 3. punktā Komisijas 2010. gada 14. septembra Regulā (ES) Nr. 807/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Savienībā (OV L 242, 15.9.2010., 9. lpp.).

(35)  ES 27 svērtie vidējie kļūdu īpatsvari, kurus atsaistītā platībatkarīgā atbalsta pārbaužu statistikas datos ir paziņojušas dalībvalstis.

(36)  Nesenākais gadījums – 2011. gada pārskata 3.41. punktā.

(37)  ĢD AGRI 2012. gada darbības pārskata 3.1.5. punktā.

(38)  Visas pārbaudītās IAKS sistēmas atlasīja, pamatojoties uz riska analīzi.

(39)  Šis skaitlis ietver 0,7 miljonus EUR, ko pārvalda centralizēti.

(40)  Šī summa atspoguļo kopējos administratīvos izdevumus lauksaimniecības un lauku attīstības politikas jomās.

(41)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

(42)  Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāku izklāstu sk. 1. nodaļas 1.6. un 1.7. punktā).

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

3.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS JOMĀ. TIRGUS UN TIEŠAIS ATBALSTS

| | 2012. g. | 2011. g. | 2010. g. | 2009. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IAKS | Nav IAKS | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits | 140 | 40 | 180 | 180 | 146 | 148 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 60 % | (84) | 55 % | (22) | 59 % | (106) | 61 % | 73 % | 76 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 40 % | (56) | 45 % | (18) | 41 % | (74) | 39 % | 27 % | 24 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 14 % | (8) | 33 % | (6) | 19 % | (14) | 14 % | 26 % | 31 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 86 % | (48) | 67 % | (12) | 81 % | (60) | 86 % | 74 % | 69 % |
| attiecināmības kļūdas | 12 % | (6) | 67 % | (8) | 23 % | (14) | 23 % | 3 % | 13 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 0 % | 0 % |
| precizitātes kļūdas | 88 % | (42) | 33 % | (4) | 77 % | (46) | 75 % | 97 % | 87 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 3,8 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 5,9 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 1,7 % | | | |

2012. g.

2011. g.

2010. g.

2009. g.

IAKS

Nav IAKS

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits

140

40

180

180

146

148

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

60 %

(84)

55 %

(22)

59 %

(106)

61 %

73 %

76 %

ir viena vai vairākas kļūdas

40 %

(56)

45 %

(18)

41 %

(74)

39 %

27 %

24 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

14 %

(8)

33 %

(6)

19 %

(14)

14 %

26 %

31 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

86 %

(48)

67 %

(12)

81 %

(60)

86 %

74 %

69 %

attiecināmības kļūdas

12 %

(6)

67 %

(8)

23 %

(14)

23 %

3 %

13 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

0 %

0 %

precizitātes kļūdas

88 %

(42)

33 %

(4)

77 %

(46)

75 %

97 %

87 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

3,8 %

Augstākais kļūdu līmenis

5,9 %

Zemākais kļūdu līmenis

1,7 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugu sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

3.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS JOMĀ. TIRGUS UN TIEŠAIS ATBALSTS

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums – ELGF

| Dalībvalsts


  (maksājumu aģentūra) | Shēma | Ar IAKS saistītie izdevumi (valstij noteiktais maksimālais apjoms, Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII pielikums)


  (EUR 1 000) | Administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte | Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana | Nepamatoto maksājumu atgūšanas procedūras | Kopvērtējums
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AK (Anglija) | VMS | 3 988 042 | Neefektīvas
  1, 2, 5, 6, 7, 8, 9 | Daļēji efektīvas
  a | Daļēji efektīvas
  A | Neefektīvas |
| AK (Ziemeļīrija) | VMS | 3 988 042 | Neefektīvas
  1, 3, 5, 6, 9, 10 | Daļēji efektīvas
  a | Daļēji efektīvas
  A, B | Neefektīvas |
| Luksemburga | VMS | 37 679 | Daļēji efektīvas
  2, 4 | Efektīvas | Efektīvas | Daļēji efektīvas |
| 1 | Nepilnīga vai nepareiza informācija par zemes lielumu un attiecināmību ZGIS datubāzē. |

Dalībvalsts

(maksājumu aģentūra)

Shēma

Ar IAKS saistītie izdevumi (valstij noteiktais maksimālais apjoms, Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII pielikums)

(EUR 1 000)

Administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana

Nepamatoto maksājumu atgūšanas procedūras

Kopvērtējums
   (1)

AK (Anglija)

VMS

3 988 042

Neefektīvas

1, 2, 5, 6, 7, 8, 9

Daļēji efektīvas

a

Daļēji efektīvas

A

Neefektīvas

AK (Ziemeļīrija)

VMS

3 988 042

Neefektīvas

1, 3, 5, 6, 9, 10

Daļēji efektīvas

a

Daļēji efektīvas

A, B

Neefektīvas

Luksemburga

VMS

37 679

Daļēji efektīvas

2, 4

Efektīvas

Efektīvas

Daļēji efektīvas

1

Nepilnīga vai nepareiza informācija par zemes lielumu un attiecināmību ZGIS datubāzē.

| 2 | Pieprasījumu reģistrācijas procedūrā nav iekļauti pienācīgi kontroles mehānismi, lai novērstu, ka to saņemšanu reģistrē ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

2

Pieprasījumu reģistrācijas procedūrā nav iekļauti pienācīgi kontroles mehānismi, lai novērstu, ka to saņemšanu reģistrē ar atpakaļejošu datumu.

| 3 | Kļūdas pieprasījumos labo kā acīmredzamas kļūdas, nepiemērojot sodus, kā tas būtu jādara. |
| --- | --- |

3

Kļūdas pieprasījumos labo kā acīmredzamas kļūdas, nepiemērojot sodus, kā tas būtu jādara.

| 4 | Tiesību vērtības bija palielinātas, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4

Tiesību vērtības bija palielinātas, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem.

| 5 | Nepareizi piemērota ES lauksaimnieka definīcija. |
| --- | --- |

5

Nepareizi piemērota ES lauksaimnieka definīcija.

| 6 | Atbalsta maksājumi par neattiecināmām platībām. |
| --- | --- |

6

Atbalsta maksājumi par neattiecināmām platībām.

| 7 | Nesakritības tiesību datubāzēs. |
| --- | --- |

7

Nesakritības tiesību datubāzēs.

| 8 | Nav piemērotas sankcijas par nepareizi deklarētām kopīgām zemes platībām. |
| --- | --- |

8

Nav piemērotas sankcijas par nepareizi deklarētām kopīgām zemes platībām.

| 9 | Pārbaužu rezultāti IAKS datubāzēs nav pareizi apstrādāti. |
| --- | --- |

9

Pārbaužu rezultāti IAKS datubāzēs nav pareizi apstrādāti.

| 10 | Nepilnības administratīvajās sasaistu pārbaudēs un atbalsta maksājumos pirms noviržu noskaidrošanas. |
| --- | --- |

10

Nepilnības administratīvajās sasaistu pārbaudēs un atbalsta maksājumos pirms noviržu noskaidrošanas.

| a | Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas nav pietiekami kvalitatīvi. |
| --- | --- |

a

Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas nav pietiekami kvalitatīvi.

| A | Neprecizitātes parādnieku pārskatos. |
| --- | --- |

A

Neprecizitātes parādnieku pārskatos.

| B | Kavēšanās reģistrēt parādus un paziņot lauksaimniekiem par atmaksāšanas pienākumu. |
| --- | --- |

B

Kavēšanās reģistrēt parādus un paziņot lauksaimniekiem par atmaksāšanas pienākumu.

| Dalībvalsts


  (maksājumu aģentūra) | Shēma | Izdevumi
   (2)


  (tūkstošos EUR) | Iepirkuma procedūras | Sadarbība ar citām dalībvalstīm | Plāna izpilde | Pārraudzība un kontrole | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija (FEGA) | Pārtikas palīdzība 2011. gadā | 74 731 | Efektīvas | Daļēji efektīvas
  1 | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas |
| Itālija (AGEA) | Pārtikas palīdzība 2012. gadā | 22 103 | Efektīvas | Daļēji efektīvas
  2 | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas |
| 1 | Spānijai no intervences krājumiem ir iedalīta labība un vājpiena pulveris attiecīgi no Francijas un Īrijas. Attiecībā uz abiem produktiem veiksmīgākajiem pretendentiem atlīdzināja izdevumus par transportēšanu uz Spāniju. ES tiesību akti nosaka, ka šādos gadījumos pārvadājums uz galamērķa valsti jāpārbauda saskaņā ar īpašu procedūru (T5 veidlapa), kuru Francijas un Īrijas iestādes atteicās piemērot. Tādējādi Spānijas iestādes piemēroja alternatīvu procedūru, kuru Palāta uzskata par mazāk efektīvu. |

Dalībvalsts

(maksājumu aģentūra)

Shēma

Izdevumi
   (2)

(tūkstošos EUR)

Iepirkuma procedūras

Sadarbība ar citām dalībvalstīm

Plāna izpilde

Pārraudzība un kontrole

Kopvērtējums

Spānija (FEGA)

Pārtikas palīdzība 2011. gadā

74 731

Efektīvas

Daļēji efektīvas

1

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Itālija (AGEA)

Pārtikas palīdzība 2012. gadā

22 103

Efektīvas

Daļēji efektīvas

2

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

1

Spānijai no intervences krājumiem ir iedalīta labība un vājpiena pulveris attiecīgi no Francijas un Īrijas. Attiecībā uz abiem produktiem veiksmīgākajiem pretendentiem atlīdzināja izdevumus par transportēšanu uz Spāniju. ES tiesību akti nosaka, ka šādos gadījumos pārvadājums uz galamērķa valsti jāpārbauda saskaņā ar īpašu procedūru (T5 veidlapa), kuru Francijas un Īrijas iestādes atteicās piemērot. Tādējādi Spānijas iestādes piemēroja alternatīvu procedūru, kuru Palāta uzskata par mazāk efektīvu.

| 2 | Itālija organizēja kopīgu konkursa procedūru makaronu izstrādājumu piegādei Itālijā un Maltā, izmantojot daļēju intervences krājumu labības apmaiņu. Šīs procedūras rezultātā Maltai bija jāsaņem 224 tonnas makaronu izstrādājumu, kas atbilst tās labības daudzumam. Tomēr administratīvas kļūdas dēļ Itālija Maltai piegādāja tikai 180 tonnas makaronu izstrādājumu. |
| --- | --- |

2

Itālija organizēja kopīgu konkursa procedūru makaronu izstrādājumu piegādei Itālijā un Maltā, izmantojot daļēju intervences krājumu labības apmaiņu. Šīs procedūras rezultātā Maltai bija jāsaņem 224 tonnas makaronu izstrādājumu, kas atbilst tās labības daudzumam. Tomēr administratīvas kļūdas dēļ Itālija Maltai piegādāja tikai 180 tonnas makaronu izstrādājumu.

---

(1)  Kopvērtējums nevar būt labāks par administratīvo un kontroles procedūru novērtējumu.

| 1 | Nepilnīga vai nepareiza informācija par zemes lielumu un attiecināmību ZGIS datubāzē. |
| --- | --- |

1

Nepilnīga vai nepareiza informācija par zemes lielumu un attiecināmību ZGIS datubāzē.

| 2 | Pieprasījumu reģistrācijas procedūrā nav iekļauti pienācīgi kontroles mehānismi, lai novērstu, ka to saņemšanu reģistrē ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

2

Pieprasījumu reģistrācijas procedūrā nav iekļauti pienācīgi kontroles mehānismi, lai novērstu, ka to saņemšanu reģistrē ar atpakaļejošu datumu.

| 3 | Kļūdas pieprasījumos labo kā acīmredzamas kļūdas, nepiemērojot sodus, kā tas būtu jādara. |
| --- | --- |

3

Kļūdas pieprasījumos labo kā acīmredzamas kļūdas, nepiemērojot sodus, kā tas būtu jādara.

| 4 | Tiesību vērtības bija palielinātas, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4

Tiesību vērtības bija palielinātas, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem.

| 5 | Nepareizi piemērota ES lauksaimnieka definīcija. |
| --- | --- |

5

Nepareizi piemērota ES lauksaimnieka definīcija.

| 6 | Atbalsta maksājumi par neattiecināmām platībām. |
| --- | --- |

6

Atbalsta maksājumi par neattiecināmām platībām.

| 7 | Nesakritības tiesību datubāzēs. |
| --- | --- |

7

Nesakritības tiesību datubāzēs.

| 8 | Nav piemērotas sankcijas par nepareizi deklarētām kopīgām zemes platībām. |
| --- | --- |

8

Nav piemērotas sankcijas par nepareizi deklarētām kopīgām zemes platībām.

| 9 | Pārbaužu rezultāti IAKS datubāzēs nav pareizi apstrādāti. |
| --- | --- |

9

Pārbaužu rezultāti IAKS datubāzēs nav pareizi apstrādāti.

| 10 | Nepilnības administratīvajās sasaistu pārbaudēs un atbalsta maksājumos pirms noviržu noskaidrošanas. |
| --- | --- |

10

Nepilnības administratīvajās sasaistu pārbaudēs un atbalsta maksājumos pirms noviržu noskaidrošanas.

| a | Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas nav pietiekami kvalitatīvi. |
| --- | --- |

a

Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas nav pietiekami kvalitatīvi.

| A | Neprecizitātes parādnieku pārskatos. |
| --- | --- |

A

Neprecizitātes parādnieku pārskatos.

| B | Kavēšanās reģistrēt parādus un paziņot lauksaimniekiem par atmaksāšanas pienākumu. |
| --- | --- |

B

Kavēšanās reģistrēt parādus un paziņot lauksaimniekiem par atmaksāšanas pienākumu.

(2)  Neietver intervences krājumu vērtību.

| 1 | Spānijai no intervences krājumiem ir iedalīta labība un vājpiena pulveris attiecīgi no Francijas un Īrijas. Attiecībā uz abiem produktiem veiksmīgākajiem pretendentiem atlīdzināja izdevumus par transportēšanu uz Spāniju. ES tiesību akti nosaka, ka šādos gadījumos pārvadājums uz galamērķa valsti jāpārbauda saskaņā ar īpašu procedūru (T5 veidlapa), kuru Francijas un Īrijas iestādes atteicās piemērot. Tādējādi Spānijas iestādes piemēroja alternatīvu procedūru, kuru Palāta uzskata par mazāk efektīvu. |
| --- | --- |

1

Spānijai no intervences krājumiem ir iedalīta labība un vājpiena pulveris attiecīgi no Francijas un Īrijas. Attiecībā uz abiem produktiem veiksmīgākajiem pretendentiem atlīdzināja izdevumus par transportēšanu uz Spāniju. ES tiesību akti nosaka, ka šādos gadījumos pārvadājums uz galamērķa valsti jāpārbauda saskaņā ar īpašu procedūru (T5 veidlapa), kuru Francijas un Īrijas iestādes atteicās piemērot. Tādējādi Spānijas iestādes piemēroja alternatīvu procedūru, kuru Palāta uzskata par mazāk efektīvu.

| 2 | Itālija organizēja kopīgu konkursa procedūru makaronu izstrādājumu piegādei Itālijā un Maltā, izmantojot daļēju intervences krājumu labības apmaiņu. Šīs procedūras rezultātā Maltai bija jāsaņem 224 tonnas makaronu izstrādājumu, kas atbilst tās labības daudzumam. Tomēr administratīvas kļūdas dēļ Itālija Maltai piegādāja tikai 180 tonnas makaronu izstrādājumu. |
| --- | --- |

2

Itālija organizēja kopīgu konkursa procedūru makaronu izstrādājumu piegādei Itālijā un Maltā, izmantojot daļēju intervences krājumu labības apmaiņu. Šīs procedūras rezultātā Maltai bija jāsaņem 224 tonnas makaronu izstrādājumu, kas atbilst tās labības daudzumam. Tomēr administratīvas kļūdas dēļ Itālija Maltai piegādāja tikai 180 tonnas makaronu izstrādājumu.

3.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE LAUKSAIMNIECĪBAS JOMĀ. TIRGUS UN TIEŠAIS ATBALSTS

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Nav ieviests | Vairs nav aktuāli | Nepietiekami pierādījumi |
| Lielākajā daļā aspektu | Dažos aspektos |
| 2010 | 3.58. punkts. Pēc šīs pārbaudes, kā arī pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2010. gadu, Palāta iesaka Komisijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka:






  a) | ortofotogrāfiju izmantošana kļūst obligāta un ka ZGIS tiek regulāri atjaunināta, pamatojoties uz jaunām ortofotogrāfijām (sk. 3.31. punktu) (1); |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Nav ieviests

Vairs nav aktuāli

Nepietiekami pierādījumi

Lielākajā daļā aspektu

Dažos aspektos

2010

3.58. punkts. Pēc šīs pārbaudes, kā arī pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2010. gadu, Palāta iesaka Komisijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka:

a)

ortofotogrāfiju izmantošana kļūst obligāta un ka ZGIS tiek regulāri atjaunināta, pamatojoties uz jaunām ortofotogrāfijām (sk. 3.31. punktu) (1);

X

| b) | maksājumu aģentūras izlabo konstatētos trūkumus gadījumos, kad kontroles sistēmas un IAKS datubāze ir atzīta par nepilnīgu (sk. 3.23.–3.25. punktu) (1); |
| --- | --- |

b)

maksājumu aģentūras izlabo konstatētos trūkumus gadījumos, kad kontroles sistēmas un IAKS datubāze ir atzīta par nepilnīgu (sk. 3.23.–3.25. punktu) (1);

X

| c) | pārbaužu uz vietas kvalitāte ir pietiekama, lai ticamā veidā identificētu attiecināmo platību (sk. 3.38. un 3.39. punktu); |
| --- | --- |

c)

pārbaužu uz vietas kvalitāte ir pietiekama, lai ticamā veidā identificētu attiecināmo platību (sk. 3.38. un 3.39. punktu);

X

| d) | apliecinātājiestādes pienācīgi kontrolē pārbaužu kvalitāti un ziņo par to (sk. 3.46. un 3.47. punktu). |
| --- | --- |

d)

apliecinātājiestādes pienācīgi kontrolē pārbaužu kvalitāti un ziņo par to (sk. 3.46. un 3.47. punktu).

X

2009

3.73. punkts. Palāta iesaka novērst konstatētās sistēmu nepilnības. Tādēļ saistībā ar VMS un VPMS pēc iespējas ātrāk ir

| c) | skaidrāk jāformulē un jāpieņem vēl stingrāki noteikumi, lai ES tiešo atbalstu nevarētu izmaksāt pretendentiem, kuri neizmanto zemi ne lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS; |
| --- | --- |

c)

skaidrāk jāformulē un jāpieņem vēl stingrāki noteikumi, lai ES tiešo atbalstu nevarētu izmaksāt pretendentiem, kuri neizmanto zemi ne lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS;

X

| d) | jānosaka ES minimālās gada uzturēšanas prasības pļavām, par kurām var prasīt ES tiešo atbalstu. |
| --- | --- |

d)

jānosaka ES minimālās gada uzturēšanas prasības pļavām, par kurām var prasīt ES tiešo atbalstu.

X

2009

3.75. punkts. Turklāt Palāta uzskata, ka Komisijas pamatnostādnes par to, kas jādara apliecinātājiestādēm, ir jāpārskata to rakstura, tvēruma un ziņošanas pienākumu aspektā, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu kontroles un pārbaužu statistikas apstiprināšanu.

X

---

(1)  Līdzīgi ieteikumi doti 2009. gada pārskata 3.73. punkta a) un b) apakšpunktā.

---

4. NODAĻA

Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Lauku attīstība

Vide, zivsaimniecība un veselība

Sistēmu efektivitāte

Lauku attīstība

Ar darījumu pareizību saistītās dalībvalstu sistēmas

Ar darījumu pareizību saistītās Komisijas sistēmas

Vide, zivsaimniecība un veselība

Secinājums un ieteikumi

Secinājums par 2012. gadu

Ieteikumi

| 4.1. pielikums. | Darījumu pārbaužu rezultāti lauku attīstības, vides, zivsaimniecības un veselības jomā |
| --- | --- |

4.1. pielikums.

| 4.2. pielikums. | Sistēmu pārbaužu rezultāti lauku attīstības jomā |
| --- | --- |

4.2. pielikums.

| 4.3. pielikums. | Iepriekšējo ieteikumu pēcpārbaude lauku attīstības, vides, zivsaimniecības un veselības jomā |
| --- | --- |

4.3. pielikums.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 4.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts īpašais izvērtējums par lauku attīstību, vidi, zivsaimniecību un veselību, kurā ietilpst lauku attīstība (tā ir daļa no politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība”) un vēl trīs politikas jomas: “Jūrlietas un zivsaimniecība”, “Veselība un patērētāju aizsardzība” un “Vide un klimata politika”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  4.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

4.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts īpašais izvērtējums par lauku attīstību, vidi, zivsaimniecību un veselību, kurā ietilpst lauku attīstība (tā ir daļa no politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība”) un vēl trīs politikas jomas: “Jūrlietas un zivsaimniecība”, “Veselība un patērētāju aizsardzība” un “Vide un klimata politika”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  4.1. tabulā
  .

4.1. tabula.   Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība. Galvenā informācija par 2012. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| Lauku attīstība | Lauku attīstība | 13 258 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās pasākumi | 7 | Decentralizēta |
| Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” starptautiskie aspekti | 4 | Centralizēta tieša |
| | 13 269 | |
| Jūrlietas un zivsaimniecība | Pamatdarbības izdevumi | 705 | Centralizēta/dalīta |
| Administratīvie izdevumi | 40 | Centralizēta tieša |
| | 745 | |
| Veselība un patērētāju aizsardzība | Pamatdarbības izdevumi | 518 | Centralizēta tieša / centralizēta netieša |
| Administratīvie izdevumi | 117 | Centralizēta tieša |
| | 635 | |
| Vide un klimata politika | Pamatdarbības izdevumi | 286 | Centralizēta tieša / centralizēta netieša |
| Administratīvie izdevumi | 96 | Centralizēta tieša |
| | 382 | |
| Maksājumi gadā kopā | 15 031 | |
| – administratīvie izdevumi kopā
   (31) | 253 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 14 778 | |
| – avansi
   (32) | 500 | |
| + ieskaitītie avansa maksājumi
   (32) | 716 | |
| Visa revidētā datu kopa | 14 994 | |
| Saistības gadā kopā | 16 972 | |
| Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati. |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

Lauku attīstība

Lauku attīstība

13 258

Dalīta

Pirmspievienošanās pasākumi

7

Decentralizēta

Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” starptautiskie aspekti

4

Centralizēta tieša

13 269

Jūrlietas un zivsaimniecība

Pamatdarbības izdevumi

705

Centralizēta/dalīta

Administratīvie izdevumi

40

Centralizēta tieša

745

Veselība un patērētāju aizsardzība

Pamatdarbības izdevumi

518

Centralizēta tieša / centralizēta netieša

Administratīvie izdevumi

117

Centralizēta tieša

635

Vide un klimata politika

Pamatdarbības izdevumi

286

Centralizēta tieša / centralizēta netieša

Administratīvie izdevumi

96

Centralizēta tieša

382

Maksājumi gadā kopā

15 031

– administratīvie izdevumi kopā
   (31)

253

Pamatdarbības izdevumi kopā

14 778

– avansi
   (32)

500

- ieskaitītie avansa maksājumi
   (32)

716

Visa revidētā datu kopa

14 994

Saistības gadā kopā

16 972

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 4.2. | Lauku attīstība ir daļa no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP), kuras vispārējie mērķi un finansējuma avoti ir aprakstīti 3. nodaļā (3.2. un 3.3. punktā). Arī KLP izdevumu pārvaldība un kontrole ir aprakstīta 3. nodaļā (3.6. un 3.7. punktā). |
| --- | --- |

4.2.

Lauku attīstība ir daļa no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP), kuras vispārējie mērķi un finansējuma avoti ir aprakstīti 3. nodaļā (3.2. un 3.3. punktā). Arī KLP izdevumu pārvaldība un kontrole ir aprakstīta 3. nodaļā (3.6. un 3.7. punktā).

| 4.3. | No Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) dažādā apjomā līdzfinansē lauku attīstības izdevumus saskaņā ar dalībvalstu lauku attīstības programmām (13 269 miljoni EUR izdevumu 2012. gadā) (1). Izdevumi ir sadalīti 45 pasākumiem, starp kuriem ir gan ar platību saistīti pasākumi (agrovides maksājumi, kompensācijas maksājumi lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi apstākļi), gan ar platību nesaistīti pasākumi (lauku saimniecību modernizācija, pamatpakalpojumu izveide tautsaimniecībai un lauku iedzīvotājiem). |
| --- | --- |

4.3.

No Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) dažādā apjomā līdzfinansē lauku attīstības izdevumus saskaņā ar dalībvalstu lauku attīstības programmām (13 269 miljoni EUR izdevumu 2012. gadā) (1). Izdevumi ir sadalīti 45 pasākumiem, starp kuriem ir gan ar platību saistīti pasākumi (agrovides maksājumi, kompensācijas maksājumi lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi apstākļi), gan ar platību nesaistīti pasākumi (lauku saimniecību modernizācija, pamatpakalpojumu izveide tautsaimniecībai un lauku iedzīvotājiem).

| 4.4. | Ar Savienības politiku vides jomā aizsargā un uzlabo vides kvalitāti, iedzīvotāju dzīves apstākļus un dabas resursu racionālu izmantošanu, tostarp starptautiskā līmenī. Finanšu instruments vides jomā (LIFE) (2) ir nozīmīgākā programma finansējuma aspektā (izdevumi 2012. gadā bija 212 miljoni EUR), ar ko līdzfinansē dalībvalstu projektus saistībā ar dabu un bioloģisko daudzveidību, vides politiku un pārvaldību un informāciju un komunikāciju. |
| --- | --- |

4.4.

Ar Savienības politiku vides jomā aizsargā un uzlabo vides kvalitāti, iedzīvotāju dzīves apstākļus un dabas resursu racionālu izmantošanu, tostarp starptautiskā līmenī. Finanšu instruments vides jomā (LIFE) (2) ir nozīmīgākā programma finansējuma aspektā (izdevumi 2012. gadā bija 212 miljoni EUR), ar ko līdzfinansē dalībvalstu projektus saistībā ar dabu un bioloģisko daudzveidību, vides politiku un pārvaldību un informāciju un komunikāciju.

| 4.5. | Kopējai zivsaimniecības politikai, kas ietilpst politikas jomā “Jūrlietas un zivsaimniecība”, ir tādi paši vispārējie mērķi kā kopējai lauksaimniecības politikai (sk. 3. nodaļas 3.2. punktu). Šīs politikas galvenais instruments ir Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) (3) (izdevumi 2012. gadā – 478 miljoni EUR). |
| --- | --- |

4.5.

Kopējai zivsaimniecības politikai, kas ietilpst politikas jomā “Jūrlietas un zivsaimniecība”, ir tādi paši vispārējie mērķi kā kopējai lauksaimniecības politikai (sk. 3. nodaļas 3.2. punktu). Šīs politikas galvenais instruments ir Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) (3) (izdevumi 2012. gadā – 478 miljoni EUR).

| 4.6. | Veselības un patērētāju aizsardzības jomā ES dod ieguldījumu, pirmkārt, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzībā un, otrkārt, patērētāju labklājības veicināšanā. Lielāko daļu finansējuma piešķir dzīvnieku slimību izskaušanas programmām un ES aģentūrām (4) (2012. gada izdevumi – attiecīgi 215 miljoni EUR un 167 miljoni EUR). |
| --- | --- |

4.6.

Veselības un patērētāju aizsardzības jomā ES dod ieguldījumu, pirmkārt, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzībā un, otrkārt, patērētāju labklājības veicināšanā. Lielāko daļu finansējuma piešķir dzīvnieku slimību izskaušanas programmām un ES aģentūrām (4) (2012. gada izdevumi – attiecīgi 215 miljoni EUR un 167 miljoni EUR).

| 4.7. | Galvenais pareizības risks šai politikas grupai kopumā ir neattiecināmi izdevumi, jo nav ievēroti bieži vien sarežģītie noteikumi un attiecināmības nosacījumi. Lauku attīstības jomā šo risku vēl palielina dažas programmas ar zemu īstenošanas līmeni, kurās neattiecināmi izdevumi var tikt deklarēti, lai dalībvalstis nezaudētu ES finansējumu. |
| --- | --- |

4.7.

Galvenais pareizības risks šai politikas grupai kopumā ir neattiecināmi izdevumi, jo nav ievēroti bieži vien sarežģītie noteikumi un attiecināmības nosacījumi. Lauku attīstības jomā šo risku vēl palielina dažas programmas ar zemu īstenošanas līmeni, kurās neattiecināmi izdevumi var tikt deklarēti, lai dalībvalstis nezaudētu ES finansējumu.

| 4.7. | Attiecībā uz Palātas minētajiem sarežģītajiem noteikumiem un attiecināmības nosacījumiem Komisija norāda, ka tie zināmā mērā izriet no lauku attīstības politikas vērienīgajiem mērķiem.

  Turklāt Komisija vēlas norādīt, ka to Palātas revīziju laikā, uz kurām balstīti Palātas apsvērumi šajā nodaļā, Palāta atklāja tikai dažus gadījumus, kuri pamato tās apgalvojumu, ka ir turpinājis palielināties pareizības risks lauku attīstības jomā tādēļ, ka dalībvalstis deklarē neattiecināmus izdevumus, lai nezaudētu ES finansējumu.


  Komisija pati ir novērojusi, ka dažas dalībvalstis plaši izmanto avansa maksājumus un finansēšanas vadības instrumentus, kas var samazināt līdzekļu zudumu vai palīdzēt izvairīties no līdzekļu zuduma saskaņā ar N + 2 noteikumiem. Lai mazinātu šo risku, Komisijas dienesti ir risinājuši šīs problēmas ar attiecīgajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.7.

Turklāt Komisija vēlas norādīt, ka to Palātas revīziju laikā, uz kurām balstīti Palātas apsvērumi šajā nodaļā, Palāta atklāja tikai dažus gadījumus, kuri pamato tās apgalvojumu, ka ir turpinājis palielināties pareizības risks lauku attīstības jomā tādēļ, ka dalībvalstis deklarē neattiecināmus izdevumus, lai nezaudētu ES finansējumu.

Komisija pati ir novērojusi, ka dažas dalībvalstis plaši izmanto avansa maksājumus un finansēšanas vadības instrumentus, kas var samazināt līdzekļu zudumu vai palīdzēt izvairīties no līdzekļu zuduma saskaņā ar N + 2 noteikumiem. Lai mazinātu šo risku, Komisijas dienesti ir risinājuši šīs problēmas ar attiecīgajām dalībvalstīm.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 4.8. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Lauku attīstības, vides, zivsaimniecības un veselības jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskiem jautājumiem. |
| --- | --- |

4.8.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Lauku attīstības, vides, zivsaimniecības un veselības jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskiem jautājumiem.

| 4.8. | Detalizētus komentārus skatiet 1. nodaļā. |
| --- | --- |

4.8.

| — | Revīzijā pārbaudīja 177 darījumu paraugu, kā definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Paraugs ir veidots tā, lai pārstāvētu visu darījumu diapazonu attiecīgajā politikas grupā. 2012. gadā paraugā bija 160 darījumu lauku attīstības jomā (5) un 17 darījumu saistībā ar vidi, zivsaimniecību un veselību (6). |
| --- | --- |

—

Revīzijā pārbaudīja 177 darījumu paraugu, kā definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Paraugs ir veidots tā, lai pārstāvētu visu darījumu diapazonu attiecīgajā politikas grupā. 2012. gadā paraugā bija 160 darījumu lauku attīstības jomā (5) un 17 darījumu saistībā ar vidi, zivsaimniecību un veselību (6).

| — | Komisija cieši seko Palātas metodikas izstrādei, tostarp divu posmu paraugu izlasei, ņemot vērā jebkādu iespējamu ietekmi uz aplēsto kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

—

| — | Attiecībā uz savstarpējo atbilstību Palāta pārbaudēs galveno uzmanību pievērsa tam, vai tiek ievērota prasība uzturēt zemi labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS), un atsevišķām obligātās pārvaldības prasībām (OPP) (7), par ko varēja iegūt pierādījumus un izdarīt secinājumus revīzijas apmeklējumu laikā. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz savstarpējo atbilstību Palāta pārbaudēs galveno uzmanību pievērsa tam, vai tiek ievērota prasība uzturēt zemi labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS), un atsevišķām obligātās pārvaldības prasībām (OPP) (7), par ko varēja iegūt pierādījumus un izdarīt secinājumus revīzijas apmeklējumu laikā.

| — | Savstarpējās atbilstības prasību ievērošana nav kopējās lauksaimniecības politikas (turpmāk – “KLP”) maksājumu attiecināmības kritērijs, tādēļ šo prasību kontrole nav attiecināma uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Savstarpējā atbilstība ir mehānisms, ar kuru lauksaimniekiem piemēro sodu, ja viņi neievēro virkni noteikumu, kas būtībā izriet no citiem politikas virzieniem, nevis KLP, un ko piemēro ES pilsoņiem neatkarīgi no KLP. Tādējādi Komisija uzskata, ka sodus, ko piemēro par savstarpējās atbilstības prasību pārkāpumiem, nevajadzētu ņemt vērā, aprēķinot KLP kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

—

| — | Palātas izdarītajā kļūdu īpatsvara aprēķinā nav ņemti vērā samazinājumi un izslēgšana (8), ko dalībvalstis piemēro gadījumos, kad ES atbalsta saņēmēji deklarē pārāk lielas platības, pārāk lielu dzīvnieku skaitu vai neattiecināmus izdevumus (9). |
| --- | --- |

—

Palātas izdarītajā kļūdu īpatsvara aprēķinā nav ņemti vērā samazinājumi un izslēgšana (8), ko dalībvalstis piemēro gadījumos, kad ES atbalsta saņēmēji deklarē pārāk lielas platības, pārāk lielu dzīvnieku skaitu vai neattiecināmus izdevumus (9).

| — | Lauku attīstības sistēmu novērtēšanā pārbaudīja septiņas maksājumu aģentūras (10) sešās revidētajās dalībvalstīs: Bulgārijā, Vācijā (Brandenburga un Berlīne), Francijā, Polijā, Rumānijā (abās maksājumu aģentūrās) un Zviedrijā. Veselības un patērētāju aizsardzības jomā Palāta pārbaudīja ĢD SANCO iekšējās kontroles sistēmu (11). |
| --- | --- |

—

Lauku attīstības sistēmu novērtēšanā pārbaudīja septiņas maksājumu aģentūras (10) sešās revidētajās dalībvalstīs: Bulgārijā, Vācijā (Brandenburga un Berlīne), Francijā, Polijā, Rumānijā (abās maksājumu aģentūrās) un Zviedrijā. Veselības un patērētāju aizsardzības jomā Palāta pārbaudīja ĢD SANCO iekšējās kontroles sistēmu (11).

| — | Tika pārbaudīti Komisijas ĢD AGRI
   (12) (par lauku attīstību) un ĢD MARE
   (13) gada darbības pārskati. |
| --- | --- |

—

Tika pārbaudīti Komisijas ĢD AGRI
   (12) (par lauku attīstību) un ĢD MARE
   (13) gada darbības pārskati.

| — | Turklāt, lai novērtētu pamatojumu Komisijas noskaidrošanas lēmumiem, Palāta pārskatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas darbu (attiecībā uz ELGF un ELFLA) un apmeklēja apliecinātājiestādes Bulgārijā, Luksemburgā, Rumānijā un Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā). |
| --- | --- |

—

Turklāt, lai novērtētu pamatojumu Komisijas noskaidrošanas lēmumiem, Palāta pārskatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas darbu (attiecībā uz ELGF un ELFLA) un apmeklēja apliecinātājiestādes Bulgārijā, Luksemburgā, Rumānijā un Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā).

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 4.9. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  4.1. pielikumā
  . No 177 Palātas revidētajiem darījumiem 111 (63 %) darījumos bija kļūdas. Pamatojoties uz kļūdām, kuras Palāta izteica skaitļos, tā aplēsa, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 7,9 % (14). |
| --- | --- |

4.9.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  4.1. pielikumā
  . No 177 Palātas revidētajiem darījumiem 111 (63 %) darījumos bija kļūdas. Pamatojoties uz kļūdām, kuras Palāta izteica skaitļos, tā aplēsa, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 7,9 % (14).

| 4.9. | Komisija ņem vērā Palātas aplēsto iespējamāko kļūdu īpatsvaru. Komisija nepiekrīt Palātas novērtējumam attiecībā uz viena darījuma likumību un pareizību. Attiecīgi Komisijas aplēses par nepamatotu maksājumu līmeni ir mazākas.

  Komisija apzinās, ka 2012. gadā izstrādātajam rīcības plānam nebūs tūlītējas ietekmes, taču norāda, ka Palātas aplēstais kļūdu līmenis ir saglabājis stabilitāti. Skatiet arī atbildes uz 1.12. un 1.13. punktu par līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ietekmi uz ES finansiālo interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

4.9.

Komisija apzinās, ka 2012. gadā izstrādātajam rīcības plānam nebūs tūlītējas ietekmes, taču norāda, ka Palātas aplēstais kļūdu līmenis ir saglabājis stabilitāti. Skatiet arī atbildes uz 1.12. un 1.13. punktu par līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ietekmi uz ES finansiālo interešu aizsardzību.

Lauku attīstība

| 4.10. | Attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem pārbaudīja 160 darījumu paraugu, un kļūdas konstatēja 101 (63 %) darījumā, un no tām 59 (58 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

4.10.

Attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem pārbaudīja 160 darījumu paraugu, un kļūdas konstatēja 101 (63 %) darījumā, un no tām 59 (58 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas.

| 4.10. | Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (turpmāk – “AGRI ĢD”) ģenerāldirektors savā 2012. gada ticamības deklarācijā ir paredzējis atrunu attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem.


  Šī atruna ir papildināta ar vairākiem korektīviem pasākumiem, ko noteikusi Komisija kopā ar 27 dalībvalstīm, lai risinātu situāciju.


  Lauku attīstības kļūdu īpatsvars ir jānovērtē arī, ņemot vērā lauku attīstības politikas vērienīgos mērķus. |
| --- | --- |

4.10.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (turpmāk – “AGRI ĢD”) ģenerāldirektors savā 2012. gada ticamības deklarācijā ir paredzējis atrunu attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem.

Šī atruna ir papildināta ar vairākiem korektīviem pasākumiem, ko noteikusi Komisija kopā ar 27 dalībvalstīm, lai risinātu situāciju.

Lauku attīstības kļūdu īpatsvars ir jānovērtē arī, ņemot vērā lauku attīstības politikas vērienīgos mērķus.

| 4.11. | Attiecībā uz lielāko daļu darījumu, kuros bija kļūdas, Palāta uzskata, ka valsts iestādēm bija pietiekama informācija, lai attiecīgās kļūdas atklātu un izlabotu. |
| --- | --- |

4.11.

Attiecībā uz lielāko daļu darījumu, kuros bija kļūdas, Palāta uzskata, ka valsts iestādēm bija pietiekama informācija, lai attiecīgās kļūdas atklātu un izlabotu.

| 4.11. | Komisija piekrīt, ka valsts iestādes, iespējams, būtu varējušas atklāt daudzas no Palātas konstatētajām kļūdām, proti, KLP noteikumi dalībvalstīm nodrošina visus vajadzīgos instrumentus, lai mazinātu lielāko daļu šo kļūdu risku. Pēc AGRI ĢD ģenerāldirektora atrunām 2011. un 2012. gadā sadarbībā ar dalībvalstīm ir īstenoti plaši rīcības plāni, lai noteiktu kļūdu pamatcēloņus un atbilstīgus korektīvus pasākumus. |
| --- | --- |

4.11.

Komisija piekrīt, ka valsts iestādes, iespējams, būtu varējušas atklāt daudzas no Palātas konstatētajām kļūdām, proti, KLP noteikumi dalībvalstīm nodrošina visus vajadzīgos instrumentus, lai mazinātu lielāko daļu šo kļūdu risku. Pēc AGRI ĢD ģenerāldirektora atrunām 2011. un 2012. gadā sadarbībā ar dalībvalstīm ir īstenoti plaši rīcības plāni, lai noteiktu kļūdu pamatcēloņus un atbilstīgus korektīvus pasākumus.

| 4.12. | Darījumu pārbaudēs caurskatīja 27 dažādu pasākumu darījumus. No 160 darījumiem 80 darījumu bija saistīti ar platību, bet 80 darījumi ar platību nebija saistīti. Kļūdas konstatēja visās dalībvalstīs un gandrīz visos paraugā iekļautajos pasākumos. Tāpat kā 2011. gadā, lielākā daļa (65 %) iespējamākā kļūdu koeficienta, kas paziņots 4.9. punktā, attiecas uz pasākumiem, kuri nav saistīti ar platību. |
| --- | --- |

4.12.

Darījumu pārbaudēs caurskatīja 27 dažādu pasākumu darījumus. No 160 darījumiem 80 darījumu bija saistīti ar platību, bet 80 darījumi ar platību nebija saistīti. Kļūdas konstatēja visās dalībvalstīs un gandrīz visos paraugā iekļautajos pasākumos. Tāpat kā 2011. gadā, lielākā daļa (65 %) iespējamākā kļūdu koeficienta, kas paziņots 4.9. punktā, attiecas uz pasākumiem, kuri nav saistīti ar platību.

| 4.12. | Komisijas dienesti savu revīziju laikā dažās dalībvalstīs konstatēja trūkumus, kas bija līdzīgi Revīzijas palātas atklātajiem trūkumiem.

  Atšķirības starp Palātas konstatētajām kļūdām un dalībvalstu konstatētajām kļūdām savu pārbaužu laikā, kas reizi gadā tiek paziņotas Komisijai, šķiet, ir pamanāmākas attiecībā uz pasākumiem, kuri nav saistīti ar platību un kurus nereglamentē integrētā administrācijas un kontroles sistēma (turpmāk – “IAKS”). Tas apstiprina, ka labi īstenota IAKS ir efektīva sistēma kļūdu riska atbilstīgai mazināšanai. |
| --- | --- |

4.12.

Atšķirības starp Palātas konstatētajām kļūdām un dalībvalstu konstatētajām kļūdām savu pārbaužu laikā, kas reizi gadā tiek paziņotas Komisijai, šķiet, ir pamanāmākas attiecībā uz pasākumiem, kuri nav saistīti ar platību un kurus nereglamentē integrētā administrācijas un kontroles sistēma (turpmāk – “IAKS”). Tas apstiprina, ka labi īstenota IAKS ir efektīva sistēma kļūdu riska atbilstīgai mazināšanai.

Rīcības plāni, kas minēti 4.11. punktā, it sevišķi saskaņā ar 2012. gada darbības pārskatu pieņemtie rīcības plāni, risina tieši problēmas, kas attiecas uz pasākumiem, kuri nav saistīti ar platību.

Dažos no paziņotajiem gadījumiem kļūdai nav tāda paša līmeņa finansiālas ietekmes, kādu norādījusi Palāta.

Komisijas dienesti vērsīsies pie valstu iestādēm un pārbaudīs Palātas minētos piemērus 4.1.–4.4. un 4.6. izcēlumā, un attiecīgā gadījumā piemēros atbilstības noskaidrošanas procedūru.

| 4.13. | Lielākajai daļai skaitļos izsakāmu kļūdu cēlonis bija tas, ka saņēmēji nebija ievērojuši attiecināmības prasības, it īpaši attiecībā uz:






  a) | agrovides saistībām; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Lielākajai daļai skaitļos izsakāmu kļūdu cēlonis bija tas, ka saņēmēji nebija ievērojuši attiecināmības prasības, it īpaši attiecībā uz:

a)

agrovides saistībām;

| b) | īpašām prasībām investīciju projektiem; |
| --- | --- |

b)

īpašām prasībām investīciju projektiem;

| c) | iepirkuma noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

iepirkuma noteikumiem.

Katrs no šiem aspektiem ir analizēts turpmākajos punktos.

| 4.14. | Paraugā, kurā bija atlasīts 160 darījumi, ietilpa 43 agrovides maksājumi. Palāta konstatēja, ka 11 gadījumos (26 %) lauksaimnieki nebija pildījuši uzņemtās agrovides saistības. Šādas Palātas atklātas kļūdas piemērs ir aprakstīts 4.1. izcēlumā. |
| --- | --- |

4.14.

Paraugā, kurā bija atlasīts 160 darījumi, ietilpa 43 agrovides maksājumi. Palāta konstatēja, ka 11 gadījumos (26 %) lauksaimnieki nebija pildījuši uzņemtās agrovides saistības. Šādas Palātas atklātas kļūdas piemērs ir aprakstīts 4.1. izcēlumā.

| 4.14. | Komisija ir veikusi revīziju attiecībā uz agrovides pasākumu īstenošanu visās dalībvalstīs 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Lai gan joprojām pastāv nepilnības, īstenošanas vispārējā kvalitāte šajā laikposmā ir uzlabojusies.

  Komisija vērsīsies pie Polijas iestādēm un pārbaudīs 4.1. izcēlumā norādīto piemēru. Neraugoties uz šo kļūdu, Komisija kopumā uzskata, ka Polijas sistēmā ir panākti uzlabojumi. |
| --- | --- |

4.14.

Komisija vērsīsies pie Polijas iestādēm un pārbaudīs 4.1. izcēlumā norādīto piemēru. Neraugoties uz šo kļūdu, Komisija kopumā uzskata, ka Polijas sistēmā ir panākti uzlabojumi.

4.1. izcēlums.   Attiecināmības kļūdas piemērs. Agrovides saistību nepildīšana

Kāds saņēmējs Polijā attiecībā uz deviņiem zemes gabaliem (141,59 hektāriem) apņēmās ievērot īpašas prasības, kas attiecas uz ekstensīvu pastāvīgu pļavu uzturēšanu un apdraudēto putnu sugu aizsardzību to dzīvotnēs. Galvenā apņemšanās bija katru gadu dažādās zemes gabalu vietās atstāt 5–10 % nepļautus, un par to viņš saņēma 270 euro par hektāru. Palāta konstatēja, ka vairākos zemes gabalos šī prasība nebija ievērota: viens zemes gabals bija pilnībā nopļauts, bet citos – nepļauta bija tā pati platība, kas iepriekšējos gados, vai arī nenopļautā platība atradās citur, nevis tur, kur ornitologs bija norādījis. Tikai vienā vai divos no deklarētajiem deviņiem zemes gabaliem (21,02 hektāri) bija izpildītas visas prasības.

Līdzīgi agrovides prasību neievērošanas gadījumi tika konstatēti Čehijas Republikā, Vācijā (Šlēsvigā-Holšteinā), Grieķijā, Francijā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā).

4.1. izcēlums.
     
  Attiecināmības kļūdas piemērs. Agrovides saistību nepildīšana

Komisija savās revīzijās attiecībā uz agrovides pasākumu īstenošanu ir konstatējusi, ka ir iespējami kontroles sistēmas uzlabojumi, lai labāk novērtētu lauksaimnieku atbilstību uzņemtajām saistībām.

Saistībā ar Palātas minētajām dalībvalstīm atbilstības noskaidrošanas procedūras tiek īstenotas attiecībā uz Poliju, Čehijas Republiku, Franciju un Apvienoto Karalisti (Angliju), un šo procedūru rezultātā vajadzības gadījumā veiks finanšu korekcijas.

| 4.15. | Attiecināmības kritēriji un atlases procedūras palīdz mērķtiecīgi novirzīt atbalstu noteiktām saņēmēju kategorijām, lai uzlabotu lauku attīstības izdevumu efektivitāti. Tomēr no 80 paraugā iekļautajiem darījumiem, kas saistīti ar ieguldījumu projektiem, 21 (26 %) darījumā nebija ievērotas attiecināmības prasības. Šādas kļūdas piemērs ir sniegts 4.2. izcēlumā. |
| --- | --- |

4.15.

Attiecināmības kritēriji un atlases procedūras palīdz mērķtiecīgi novirzīt atbalstu noteiktām saņēmēju kategorijām, lai uzlabotu lauku attīstības izdevumu efektivitāti. Tomēr no 80 paraugā iekļautajiem darījumiem, kas saistīti ar ieguldījumu projektiem, 21 (26 %) darījumā nebija ievērotas attiecināmības prasības. Šādas kļūdas piemērs ir sniegts 4.2. izcēlumā.

| 4.15. | Komisija savās revīzijās dažās dalībvalstīs ir arī noteikusi nepilnības atlases kritēriju īstenošanā un šajā saistībā ir piemērojusi finanšu korekcijas. Lauku attīstības kļūdu īpatsvara samazināšanas rīcības plānos atlases kritēriji ir viena no aplūkotajām jomām.

  Komisija pārbauda piemēru 4.2. izcēlumā, piemērojot atbilstības noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

4.15.

Komisija pārbauda piemēru 4.2. izcēlumā, piemērojot atbilstības noskaidrošanas procedūru.

4.2. izcēlums.   Attiecināmības kļūdas piemērs. Attiecināmības prasību neievērošana ieguldījuma projektam

Spānijā (Andalūzijā) saņēmējam izmaksāja 1,4 miljonu EUR dotāciju apūdeņošanas infrastruktūras modernizēšanai; dotāciju izmaksāja ar diviem nosacījumiem: projektam jābūt ekonomiski dzīvotspējīgam, un ūdens patēriņš jāsamazina vai jāsaglabā nemainīgs 3 000 m3 uz hektāru gadā – tāds tas bija, kad saņēmējs iesniedza dotācijas pieprasījumu. Palāta konstatēja, ka neviens nosacījums nebija ievērots. Dotācijas pieprasījuma iesniegšanas laikā projekts nebija ekonomiski dzīvotspējīgs, un to būtu vajadzējis noraidīt. Lai ievērotu šo nosacījumu, ūdens patēriņam būtu jābūt vairāk nekā 6 000 m3 uz hektāru gadā, kas būtu divreiz vairāk nekā saņēmēja tiesības uz ūdeni tajā laikā. Ūdens patēriņš nebija saglabāts vai samazināts, kā prasīts, bet pēc projekta pabeigšanas tas bija palielināts līdz 8 000 m3 uz hektāru gadā, un tas nozīmē, ka maksājumu nebūtu vajadzējis veikt. Šo divu attiecināmības nosacījumu neievērošana nozīmē, ka izdevumi ir neattiecināmi.

Palāta konstatēja, ka nebija ievērotas arī attiecināmības prasības ieguldījumu projektiem Vācijā (Šlēsvigā-Holšteinā), Grieķijā, Francijā, Itālijā (Bolcāno, Sardīnijā), Lietuvā, Polijā, Portugālē, Rumānijā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā).

| 4.16. | No 160 revidētajiem darījumiem 26 darījumos saņēmējam bija jāievēro publiskā iepirkuma noteikumi. Palāta konstatēja, ka 17 gadījumos (65 %) viens vai vairāki no šiem noteikumiem nebija ievēroti, un piecus gadījumus var uzskatīt par nopietnu pārkāpumu – šāds piemērs ir aprakstīts 4.3. izcēlumā. |
| --- | --- |

4.16.

No 160 revidētajiem darījumiem 26 darījumos saņēmējam bija jāievēro publiskā iepirkuma noteikumi. Palāta konstatēja, ka 17 gadījumos (65 %) viens vai vairāki no šiem noteikumiem nebija ievēroti, un piecus gadījumus var uzskatīt par nopietnu pārkāpumu – šāds piemērs ir aprakstīts 4.3. izcēlumā.

| 4.16. | Iepirkuma noteikumu neievērošana ne vienmēr nozīmē, ka 100 % no attiecīgajiem izdevumiem ir izmantoti neatbilstīgi, jo projekts kā tāds, iespējams, vienalga var sasniegt savu mērķi un nodrošināt pievienoto vērtību. Skatiet arī 4.25. punktu. |
| --- | --- |

4.16.

4.3. izcēlums.   Attiecināmības kļūdas piemērs. Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpums

Rumānijā saņēmējs (lauku pašvaldība) prasīja atbalstu kādam ieguldījumu projektam, kas ietvēra ūdensapgādes tīklu, notekūdeņu sistēmu, vietējo ceļu un kādas pašvaldības ēkas uzlabošanu. Piedāvājumus iesniedza septiņi pretendenti; saņēmējs noraidīja piecus no tiem kā tādus, kas neatbilst prasībām. Palāta konstatēja, ka uzvarējušais pretendents nebija ievērojis divas konkursa prasības, turklāt pārējie bija izslēgti no konkursa tieši par šo pašu prasību neievērošanu. Iesaistītie izdevumi nav attiecināmi, jo konkursa prasību kopums nebija izpildīts un nebija ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips, kas ietekmēja konkursa iznākumu.

Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu Palāta konstatēja arī Spānijā (Andalūzijā), Francijā, Lietuvā, Polijā un Slovēnijā.

4.3. izcēlums.
     
  Attiecināmības kļūdas piemērs. Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpums

Attiecībā uz Rumāniju Komisija savās revīzijās arī ir konstatējusi būtiskas nepilnības, un patlaban tiek īstenota grāmatojumu noskaidrošanas procedūra. Komisijas dienesti pārbaudīs Palātas konstatējumus, vēršoties pie valsts iestādēm, lai aizsargātu ES finansiālās intereses un atgūtu jebkādus nepamatotus maksājumus.

| 4.17. | Palāta konstatēja, ka 35 % no visām kļūdām skāra vairāk nekā vienu no pārbaudītajiem maksājumiem; šāds piemērs ir aprakstīts 4.4. izcēlumā. |
| --- | --- |

4.17.

Palāta konstatēja, ka 35 % no visām kļūdām skāra vairāk nekā vienu no pārbaudītajiem maksājumiem; šāds piemērs ir aprakstīts 4.4. izcēlumā.

4.4. izcēlums.   Atkārtotas attiecināmības kļūdas piemērs. Neattiecināma PVN iekļaušana

Francijā pasākuma “Lauku mantojuma saglabāšana un atjaunošana” atbalsta saņēmējs bija valsts struktūra. Tā deklarēja izdevumus, iekļaujot PVN, ko maksājumu aģentūra akceptēja un ko līdzfinansēja no ES budžeta. Tomēr piemērojamais juridiskais pamats paredz, ka PVN nav attiecināms struktūrām, ko reglamentē publiskās tiesības attiecībā uz pasākumiem vai darījumiem, kuros tās iesaistās kā valsts iestādes. Palāta konstatēja, ka maksājumu aģentūra ir atkārtoti pieņēmusi neattiecināmu PVN arī citiem maksājumiem.

Atkārtotas kļūdas ar finanšu ietekmi tika konstatētas arī Spānijā (Andalūzijā), Itālijā (Bolcāno), Polijā, Portugālē un Rumānijā.

4.4. izcēlums.
     
  Atkārtotas attiecināmības kļūdas piemērs. Neattiecināma PVN iekļaušana

Saistībā ar atbilstības noskaidrošanas procedūru Komisijas dienesti pārbaudīs Palātas konstatējumus, vēršoties pie valsts iestādēm, lai aizsargātu ES finansiālās intereses un atgūtu jebkādus nepamatotus maksājumus.

| 4.18. | Dažās ELFLA atbalsta shēmās (15) ES atbalsta saņēmējiem ir jāuzņemas juridiskas saistības ievērot savstarpējās atbilstības nosacījumus, kas aprakstīti 3. nodaļā (3.5. punktā). Palāta konstatēja vienu vai vairākus savstarpējās atbilstības pārkāpumus 25 (33 %) no 75 maksājumiem, uz kuriem attiecās šīs prasības (16). Palāta norādīja uz īpaši nopietnām problēmām ar savstarpējās atbilstības prasību izpildi attiecībā uz dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju. |
| --- | --- |

4.18.

Dažās ELFLA atbalsta shēmās (15) ES atbalsta saņēmējiem ir jāuzņemas juridiskas saistības ievērot savstarpējās atbilstības nosacījumus, kas aprakstīti 3. nodaļā (3.5. punktā). Palāta konstatēja vienu vai vairākus savstarpējās atbilstības pārkāpumus 25 (33 %) no 75 maksājumiem, uz kuriem attiecās šīs prasības (16). Palāta norādīja uz īpaši nopietnām problēmām ar savstarpējās atbilstības prasību izpildi attiecībā uz dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju.

| 4.18. | Savstarpējās atbilstības prasību ievērošana nav KLP maksājumu attiecināmības kritērijs, tādēļ šo prasību kontrole nav attiecināma uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Savstarpējā atbilstība ir mehānisms, ar kuru lauksaimniekiem piemēro sodu, ja viņi neievēro virkni noteikumu, kas būtībā izriet no citiem politikas virzieniem, nevis KLP, un ko piemēro ES pilsoņiem neatkarīgi no KLP. Tādējādi Komisija uzskata, ka sodus, ko piemēro par savstarpējās atbilstības prasību pārkāpumiem, nevajadzētu ņemt vērā, aprēķinot KLP kļūdu īpatsvaru.

  Attiecībā uz īpaši nopietnām problēmām saistībā ar dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju AGRI ĢD piekrīt Palātas apsvērumam un savstarpējās atbilstības revīzijās šīm prasībām pievērš īpašu uzmanību. |
| --- | --- |

4.18.

Attiecībā uz īpaši nopietnām problēmām saistībā ar dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju AGRI ĢD piekrīt Palātas apsvērumam un savstarpējās atbilstības revīzijās šīm prasībām pievērš īpašu uzmanību.

Vide, zivsaimniecība un veselība

| 4.19. | Vides, zivsaimniecības un veselības jomā no paraugā pārbaudītajiem 17 darījumiem kļūdas konstatētas 10 (59 %) darījumos, un no tām 4 (40 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. Lielākajai daļai skaitļos izsakāmu kļūdu cēlonis bija tas, ka saņēmēji nebija ievērojuši attiecināmības prasības. Piemērs ir sniegts 4.5. izcēlumā. |
| --- | --- |

4.19.

Vides, zivsaimniecības un veselības jomā no paraugā pārbaudītajiem 17 darījumiem kļūdas konstatētas 10 (59 %) darījumos, un no tām 4 (40 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. Lielākajai daļai skaitļos izsakāmu kļūdu cēlonis bija tas, ka saņēmēji nebija ievērojuši attiecināmības prasības. Piemērs ir sniegts 4.5. izcēlumā.

4.5. izcēlums.   Attiecināmības kļūdas piemērs. Papildināmības principa neievērošana

LIFE programma nefinansē pasākumus, ko finansē no citiem ES finanšu instrumentiem. Papildināmības princips nozīmē, ka saņēmējiem ir jānodrošina, lai to LIFE projekta līdzfinansēšanai netiktu izmantots nekāds cits tiešs vai netiešs ES finansējums. Kāds LIFE projekta saņēmējs Ungārijā (projektā bija paredzēts atjaunot purva dzīvotni) saņēma arī citu veidu ES atbalstu (tostarp par NATURA 2000 dzīvotnēm un mazāk labvēlīgiem apgabaliem) par to pašu zemi, ko izmantoja LIFE projektā. Komisija šādu stāvokli pieņēma un atļāva atbalsta maksājumus. Saistītie izdevumi ir uzskatāmi par daļēji neattiecināmiem, jo papildināmības princips nav ievērots.

4.5. izcēlums.
     
  Attiecināmības kļūdas piemērs. Papildināmības principa neievērošana

Palātas norādītais atbalsts tieši vai netieši neattiecas uz LIFE projektu vai konkrētu šā projekta darbību, bet ir kompensācijas zemes īpašniekiem, kuras izriet no lauku attīstības shēmas īpašiem noteikumiem. Šīs kompensācijas neattiecas uz nekādām konkrētām projekta darbībām. To darbības joma un mērķis atšķiras no LIFE projekta. Komisija uzskata, ka šīs summas nedrīkst uzskatīt par tiešu vai netiešu finansējumu projektam.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Lauku attīstība

Ar darījumu pareizību saistītās dalībvalstu sistēmas

| 4.20. | Rezultāti, ko Palāta ieguvusi dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudē, ir apkopoti
  4.2. pielikumā

   (17). |
| --- | --- |

4.20.

Rezultāti, ko Palāta ieguvusi dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudē, ir apkopoti
  4.2. pielikumā

   (17).

| 4.20. | Kopējā atbilde uz 4.20. un 4.21. punktu.

  Dalībvalstu iestāžu pienākums patiešām ir nodrošināt, ka ieviestā administratīvā un kontroles sistēma atbilst juridiskajām prasībām un nodrošina, ka nav finanšu riska Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (turpmāk – “ELGF”) un Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (turpmāk – “ELFLA”).


  ELGF un ELFLA dalītās pārvaldības sistēma paredz, ka, ja pastāv nepilnības, kas fondiem rada finanšu riskus, Komisija attiecīgajām dalībvalstīm piemēro neto finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

4.20.

Dalībvalstu iestāžu pienākums patiešām ir nodrošināt, ka ieviestā administratīvā un kontroles sistēma atbilst juridiskajām prasībām un nodrošina, ka nav finanšu riska Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (turpmāk – “ELGF”) un Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (turpmāk – “ELFLA”).

ELGF un ELFLA dalītās pārvaldības sistēma paredz, ka, ja pastāv nepilnības, kas fondiem rada finanšu riskus, Komisija attiecīgajām dalībvalstīm piemēro neto finanšu korekcijas.

Komisija ir informēta par nepilnībām dalībvalstu kontroles sistēmās attiecībā uz ELFLA, it sevišķi saistībā ar pasākumiem, kas nav IAKS pasākumi. Apliecinātājiestādes par šīm nepilnībām ziņo savos gada apliecinājumu ziņojumos. Apliecinātājiestādes sniedz ieteikumus par kontroles sistēmu uzlabojumiem un pārbauda ieteikumu īstenošanu. Komisija, veicot savu risku analīzi un sagatavojot pati savu revīzijas programmu saistībā ar atbilstības noskaidrošanas procedūru, ņem vērā apliecinātājiestāžu konstatējumus, kā arī citu pieejamo informāciju.

| 4.21. | Šajā sakarā dalībvalstu iestādes atbild par to, lai tiktu ieviesti un darbotos turpmāk uzskaitītie mehānismi:






  a) | pienācīgas administratīvās un kontroles procedūras, lai nodrošinātu atbalsta pieprasītāja sagatavoto deklarāciju pareizību un atbalsta piešķiršanai izvirzīto attiecināmības prasību izpildi; |
| --- | --- | --- |

4.21.

Šajā sakarā dalībvalstu iestādes atbild par to, lai tiktu ieviesti un darbotos turpmāk uzskaitītie mehānismi:

a)

pienācīgas administratīvās un kontroles procedūras, lai nodrošinātu atbalsta pieprasītāja sagatavoto deklarāciju pareizību un atbalsta piešķiršanai izvirzīto attiecināmības prasību izpildi;

| b) | pārbaudes uz vietas, un atkarībā no atbalsta shēmas tām jāaptver vismaz 5 % no visiem saņēmējiem vai izdevumiem (18). Jāievieš pienācīgas procedūras saņēmēju atlasei, pārbaužu kvalitātei un ziņošanai par pārbaudēm, kā arī pienācīgu korekciju veikšanai; |
| --- | --- |

b)

pārbaudes uz vietas, un atkarībā no atbalsta shēmas tām jāaptver vismaz 5 % no visiem saņēmējiem vai izdevumiem (18). Jāievieš pienācīgas procedūras saņēmēju atlasei, pārbaužu kvalitātei un ziņošanai par pārbaudēm, kā arī pienācīgu korekciju veikšanai;

| c) | sistēma, kas nodrošina savstarpējas atbilstības ievērošanas efektīvu kontroli. |
| --- | --- |

c)

sistēma, kas nodrošina savstarpējas atbilstības ievērošanas efektīvu kontroli.

| 4.22. | Attiecībā uz Franciju 2010. gada pārskatā Palāta ziņoja, ka sistēmas nebija efektīvas (19). Attiecībā uz 2012. gada ticamības deklarāciju notika pēcpārbaudes apmeklējums, lai pārbaudītu, vai ir novērstas 2010. gadā paziņotās nepilnības. Palāta konstatēja, ka četras (20) no paziņotajām septiņām nepilnībām apmeklētajos reģionos (Dienvidi-Pireneji) joprojām nebija novērstas vai nebija novērstas pilnībā. Turklāt trijos citos Francijas reģionos pārbaudīto darījumu rezultāti liecināja, ka piektā nepilnība (21) joprojām pastāv. |
| --- | --- |

4.22.

Attiecībā uz Franciju 2010. gada pārskatā Palāta ziņoja, ka sistēmas nebija efektīvas (19). Attiecībā uz 2012. gada ticamības deklarāciju notika pēcpārbaudes apmeklējums, lai pārbaudītu, vai ir novērstas 2010. gadā paziņotās nepilnības. Palāta konstatēja, ka četras (20) no paziņotajām septiņām nepilnībām apmeklētajos reģionos (Dienvidi-Pireneji) joprojām nebija novērstas vai nebija novērstas pilnībā. Turklāt trijos citos Francijas reģionos pārbaudīto darījumu rezultāti liecināja, ka piektā nepilnība (21) joprojām pastāv.

| 4.22. | Pēdējos divos gados apliecinātājiestāde ir ziņojusi par īpaši nopietnām problēmām saistībā ar ELFLA kontroles sistēmu Francijā, un attiecībā uz abiem norādītajiem gadiem tika uzsāktas finanšu korekciju procedūras.

  Francijas iestādēm ir pieprasīts risināt konstatētās nepilnības, un to pārbaudīs saistībā ar jau uzsāktajām procedūrām.


  Komisijas dienesti savu revīziju laikā Francijā arī ir konstatējuši atkārtotus trūkumus, kas ir līdzīgi Revīzijas palātas atklātajiem trūkumiem. Turklāt Komisijas dienesti ir pārbaudījuši Palātas konstatējumus un atklājuši trīs no Eiropas Revīzijas palātas konstatētajām nepilnībām (darbu nepārbauda augstāko rangu darbinieki, riska analīze nav efektīva, nepietiekama nejauša izlase). Tiek īstenota grāmatojumu noskaidrošanas procedūra. |
| --- | --- |

4.22.

Francijas iestādēm ir pieprasīts risināt konstatētās nepilnības, un to pārbaudīs saistībā ar jau uzsāktajām procedūrām.

Komisijas dienesti savu revīziju laikā Francijā arī ir konstatējuši atkārtotus trūkumus, kas ir līdzīgi Revīzijas palātas atklātajiem trūkumiem. Turklāt Komisijas dienesti ir pārbaudījuši Palātas konstatējumus un atklājuši trīs no Eiropas Revīzijas palātas konstatētajām nepilnībām (darbu nepārbauda augstāko rangu darbinieki, riska analīze nav efektīva, nepietiekama nejauša izlase). Tiek īstenota grāmatojumu noskaidrošanas procedūra.

| 4.23. | Attiecībā uz citām piecām dalībvalstīm Palātas veiktā revīzija aptvēra atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem un sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā. Konkrēti pārbaudīja 4.21. punktā norādītos trīs mehānismus. |
| --- | --- |

4.23.

Attiecībā uz citām piecām dalībvalstīm Palātas veiktā revīzija aptvēra atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem un sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā. Konkrēti pārbaudīja 4.21. punktā norādītos trīs mehānismus.

| 4.24. | Šajās piecās dalībvalstīs Palāta konstatēja šādas galvenās nepilnības: |
| --- | --- |

4.24.

Šajās piecās dalībvalstīs Palāta konstatēja šādas galvenās nepilnības:

| 4.24. | Kad vien Komisija savu revīziju laikā konstatē administratīvo pārbaužu nepilnības, tām tiek piemērota atbilstības noskaidrošanas procedūra, lai aizsargātu ES finansiālās intereses. |
| --- | --- |

4.24.

| — | trūkumi attiecināmības nosacījumu un saistību administratīvajās pārbaudēs visās piecās dalībvalstīs, piemēram, nav konstatēts neattiecināms PVN vai dubults finansējums, |
| --- | --- |

—

trūkumi attiecināmības nosacījumu un saistību administratīvajās pārbaudēs visās piecās dalībvalstīs, piemēram, nav konstatēts neattiecināms PVN vai dubults finansējums,

| — | nav pienācīgi novērtēta izmaksu pamatotība (Vācijā (Brandenburga un Berlīne), Polijā, Rumānijā un Zviedrijā), |
| --- | --- |

—

nav pienācīgi novērtēta izmaksu pamatotība (Vācijā (Brandenburga un Berlīne), Polijā, Rumānijā un Zviedrijā),

| — | Komisija piekrīt, ka izmaksu pamatotības administratīvās pārbaudes ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu kontroles sistēmu efektivitāti. Komisija savu atbilstības revīziju laikā arī ir konstatējusi nepilnības izmaksu pamatotības novērtēšanā un šajā saistībā ir piemērojusi finanšu korekcijas, lai aizsargātu ES finansiālās intereses. |
| --- | --- |

—

| — | nepilnības samazinājumu vai atgūšanas piemērošanā visās piecās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

nepilnības samazinājumu vai atgūšanas piemērošanā visās piecās dalībvalstīs,

| — | Revīzijas palātas minētās problēmas tiek arī sistemātiski pārbaudītas Komisijas revīzijas apmeklējumu laikā. Ja tiek konstatētas nepilnības, dalībvalstīm, izmantojot grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas procedūru, piemēro finanšu korekcijas, kā arī sniedz ieteikumus par kontroles sistēmu uzlabošanu. |
| --- | --- |

—

| — | pārbaudes uz vietas netika veiktas pietiekami kvalitatīvi visās piecās dalībvalstīs, piemēram, šīs pārbaudes neaptver visas saistības un pienākumus un/vai netiek atklātas visas neatbilstības, |
| --- | --- |

—

pārbaudes uz vietas netika veiktas pietiekami kvalitatīvi visās piecās dalībvalstīs, piemēram, šīs pārbaudes neaptver visas saistības un pienākumus un/vai netiek atklātas visas neatbilstības,

| — | nepilnības savstarpējās atbilstības pārbaužu kontroles sistēmas izstrādē un īstenošanā visās piecās dalībvalstīs, piemēram, nepienācīgi valsts LLVS standarti vai nepareizs Nitrātu direktīvas piemērojums valstī. |
| --- | --- |

—

nepilnības savstarpējās atbilstības pārbaužu kontroles sistēmas izstrādē un īstenošanā visās piecās dalībvalstīs, piemēram, nepienācīgi valsts LLVS standarti vai nepareizs Nitrātu direktīvas piemērojums valstī.

| — | Komisija ir veikusi savstarpējās atbilstības revīzijas piecās no Palātas revidētajām dalībvalstīm (lai gan ne tajos pašos Vācijas reģionos) un arī ir novērojusi nepilnības laba lauksaimniecības un vides stāvokļa (turpmāk – “LLVS”) standartu un obligāto pārvaldības prasību (turpmāk – “OPP”) noteikšanā un kontrolē. Gadījumos, kad ticis nepārprotami konstatēts risks fondiem, Komisija ir piemērojusi finanšu korekciju saistībā ar šo izziņas darbu vai vēl nav pabeigusi grāmatojumu noskaidrošanas procedūru saistībā ar izziņas darbu attiecībā uz šīm piecām dalībvalstīm (RO, BG, PL, SE un DE). |
| --- | --- |

—

Šīs nepilnības bija ļoti līdzīgas tām, kuras konstatēja un par kurām attiecīgi ziņoja sešas dažādas dalībvalstis, kurās revīzijas notika pagājušajā gadā (22).

Palātas minētās nepilnības ir aplūkotas plašajos rīcības plānos, kuri īstenoti sadarbībā ar dalībvalstīm, reaģējot uz atrunām attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem 2011. un 2012. gadā AGRI ĢD 2011. un 2012. gada darbības pārskatos, un kuru rezultāti gaidāmi nākamajos gados.

| 4.25. | Palātas konstatētās nozīmīgākās nepilnības attiecas uz neefektīvām iepirkuma noteikumu pārbaudēm, un tās bija sastopamas visās piecās dalībvalstīs. Ilustrācijai – Palāta pārbaudīja 40 publiskā iepirkuma procedūras šajās piecās dalībvalstīs un atklāja, ka 16 (40 %) procedūrās bija kļūdas. Sešos no 40 gadījumiem konstatēja neattiecināmus izdevumus. Kopumā revīzijā atklāja neattiecināmus izdevumus vairāk nekā par 9 miljoniem EUR, un tos bija radījusi iepirkuma noteikumu neievērošana. Neattiecināmu izdevumu gadījums ir aprakstīts 4.6. izcēlumā. |
| --- | --- |

4.25.

Palātas konstatētās nozīmīgākās nepilnības attiecas uz neefektīvām iepirkuma noteikumu pārbaudēm, un tās bija sastopamas visās piecās dalībvalstīs. Ilustrācijai – Palāta pārbaudīja 40 publiskā iepirkuma procedūras šajās piecās dalībvalstīs un atklāja, ka 16 (40 %) procedūrās bija kļūdas. Sešos no 40 gadījumiem konstatēja neattiecināmus izdevumus. Kopumā revīzijā atklāja neattiecināmus izdevumus vairāk nekā par 9 miljoniem EUR, un tos bija radījusi iepirkuma noteikumu neievērošana. Neattiecināmu izdevumu gadījums ir aprakstīts 4.6. izcēlumā.

| 4.25. | Komisija arī ir konstatējusi būtiskas nepilnības attiecībā uz iepirkuma noteikumiem, un tiks piemērotas finanšu korekcijas, lai segtu ELFLA finanšu risku.

  Publiskais iepirkums ir arī viens no 4.11. punktā minēto rīcības plānu galvenajiem elementiem.


  Tomēr jānorāda, ka iepirkuma noteikumu neievērošana ne vienmēr nozīmē, ka 100 % no attiecīgajiem izdevumiem ir neattiecināmi, jo projekts kā tāds, iespējams, vienalga var sasniegt savu mērķi un nodrošināt pievienoto vērtību.


  Komisijas dienesti strādā pie kopīgu pamatnostādņu izveidošanas visiem ES fondiem, lai paredzētu finanšu korekciju līmeni publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas gadījumā – skatiet arī 4.16. punktu.


  Attiecībā uz Rumāniju Komisija savās revīzijās arī ir konstatējusi būtiskas nepilnības, un patlaban tiek īstenota grāmatojumu noskaidrošanas procedūra. Komisijas dienesti pārbaudīs Palātas konstatējumus, vēršoties pie valsts iestādēm, lai aizsargātu ES finansiālās intereses un atgūtu jebkādus nepamatotus maksājumus. |
| --- | --- |

4.25.

Publiskais iepirkums ir arī viens no 4.11. punktā minēto rīcības plānu galvenajiem elementiem.

Tomēr jānorāda, ka iepirkuma noteikumu neievērošana ne vienmēr nozīmē, ka 100 % no attiecīgajiem izdevumiem ir neattiecināmi, jo projekts kā tāds, iespējams, vienalga var sasniegt savu mērķi un nodrošināt pievienoto vērtību.

Komisijas dienesti strādā pie kopīgu pamatnostādņu izveidošanas visiem ES fondiem, lai paredzētu finanšu korekciju līmeni publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas gadījumā – skatiet arī 4.16. punktu.

Attiecībā uz Rumāniju Komisija savās revīzijās arī ir konstatējusi būtiskas nepilnības, un patlaban tiek īstenota grāmatojumu noskaidrošanas procedūra. Komisijas dienesti pārbaudīs Palātas konstatējumus, vēršoties pie valsts iestādēm, lai aizsargātu ES finansiālās intereses un atgūtu jebkādus nepamatotus maksājumus.

4.6. izcēlums.   Dalībvalsts veikto administratīvo pārbaužu nepietiekamas kvalitātes piemērs

Vienā publiskā iepirkuma gadījumā, ko pārbaudīja Vācijā (Brandenburga un Berlīne), pati maksājumu aģentūra bija saņēmēja vairāk nekā 2,2 miljoniem EUR atbalsta no ELFLA “tehniskās palīdzības” saistībā ar maksājumu aģentūras saņemtajiem IT sistēmas ārpakalpojumiem no 2008. līdz 2012. gadam.

Palāta konstatēja, ka līgums par IT sistēmas izveidi un turpmāku IT uzturēšanas kārtību bija piešķirts uzņēmumam pēc pārrunu procedūras bez paziņojuma, nevis pēc tiesību aktos paredzētās atvērtās vai ierobežotās procedūras. Tā kā obligātās procedūras nav ievērotas, tad par izdevumiem nevar pretendēt uz ES finansējumu. Tāda pati situācija ar līgumu piešķiršanu IT sistēmām bija 11 citos Vācijas reģionos.

Ar darījumu pareizību saistītās Komisijas sistēmas

Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras

| 4.26. | Lielāko daļu lauksaimniecības izdevumu dalīti pārvalda dalībvalstis un Komisija. Dalībvalsts izmaksā atbalstu, kuru Komisija pēc tam atlīdzina (reizi mēnesī par ELGF izdevumiem un reizi ceturksnī par ELFLA izdevumiem). Lai varētu uzņemties galīgo atbildību par budžeta izpildi, Komisija piemēro divas atsevišķas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras (23):






  a) | Ikgadējā finansiālās noskaidrošanas procedūra, kas aptver katras akreditētās maksājumu aģentūras gada pārskatus un iekšējās kontroles sistēmu. Procedūras rezultātā pieņemtais lēmums balstās uz revīzijām, ko ir veikušas neatkarīgas apliecinātājiestādes dalībvalstīs, kuras iesniedz rezultātus Komisijai; |
| --- | --- | --- |

4.26.

Lielāko daļu lauksaimniecības izdevumu dalīti pārvalda dalībvalstis un Komisija. Dalībvalsts izmaksā atbalstu, kuru Komisija pēc tam atlīdzina (reizi mēnesī par ELGF izdevumiem un reizi ceturksnī par ELFLA izdevumiem). Lai varētu uzņemties galīgo atbildību par budžeta izpildi, Komisija piemēro divas atsevišķas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras (23):

a)

Ikgadējā finansiālās noskaidrošanas procedūra, kas aptver katras akreditētās maksājumu aģentūras gada pārskatus un iekšējās kontroles sistēmu. Procedūras rezultātā pieņemtais lēmums balstās uz revīzijām, ko ir veikušas neatkarīgas apliecinātājiestādes dalībvalstīs, kuras iesniedz rezultātus Komisijai;

| b) | daudzgadu atbilstības noskaidrošanas procedūra, ar kuru var prasīt, lai attiecīgā dalībvalsts veic finanšu korekcijas, ja ar izdevumiem vienu vai vairākus finanšu gadus ir pārkāpti ES noteikumi. Procedūras rezultātā pieņemtie lēmumi balstās uz revīzijām, kuras veikusi Komisija. |
| --- | --- |

b)

daudzgadu atbilstības noskaidrošanas procedūra, ar kuru var prasīt, lai attiecīgā dalībvalsts veic finanšu korekcijas, ja ar izdevumiem vienu vai vairākus finanšu gadus ir pārkāpti ES noteikumi. Procedūras rezultātā pieņemtie lēmumi balstās uz revīzijām, kuras veikusi Komisija.

| 4.27. | Attiecībā uz Komisijas atbilstības revīzijas darba koncepciju Palāta konstatēja, ka svarīgākie elementi bija ieviesti un atbilda galvenajām regulējuma prasībām. To izdevumu apmērs, uz kuriem attiecas atbilstības noskaidrošanas darbs procentuāli no kopējiem izdevumiem bija 47 % 2008. gadā un 42 % 2012. gadā. Plānotais tvērums 2013. gada revīzijas programmā ir tikai 19 %. Attiecībā uz paveikto atbilstības revīzijas darbu Palāta atklāja nepilnības saistībā ar kvalitātes kontroli, revīziju dokumentēšanu un veidu, kādā vērtē pierādījumus un izdara secinājumus (24). |
| --- | --- |

4.27.

Attiecībā uz Komisijas atbilstības revīzijas darba koncepciju Palāta konstatēja, ka svarīgākie elementi bija ieviesti un atbilda galvenajām regulējuma prasībām. To izdevumu apmērs, uz kuriem attiecas atbilstības noskaidrošanas darbs procentuāli no kopējiem izdevumiem bija 47 % 2008. gadā un 42 % 2012. gadā. Plānotais tvērums 2013. gada revīzijas programmā ir tikai 19 %. Attiecībā uz paveikto atbilstības revīzijas darbu Palāta atklāja nepilnības saistībā ar kvalitātes kontroli, revīziju dokumentēšanu un veidu, kādā vērtē pierādījumus un izdara secinājumus (24).

| 4.27. | Turpmāk 4.27.–4.33. punktā ir analizēta atbilstības noskaidrošanas procedūras īstenošana. Attiecībā uz 2012. gadu:






  — | kā Palāta pareizi norādījusi 4.33. punktā, vienotas likmes korekciju summa finanšu korekciju kopējā summā samazinājās no 68 % 2011. gadā līdz 12 % 2012. gadā; attiecīgi aizvien vairāk finanšu korekciju pamatā ir precīzākas aplēses par finanšu risku Eiropas Savienībai, |
| --- | --- | --- |

4.27.

—

kā Palāta pareizi norādījusi 4.33. punktā, vienotas likmes korekciju summa finanšu korekciju kopējā summā samazinājās no 68 % 2011. gadā līdz 12 % 2012. gadā; attiecīgi aizvien vairāk finanšu korekciju pamatā ir precīzākas aplēses par finanšu risku Eiropas Savienībai,

| — | tāpat kā Palāta norādījusi 4.29. punktā, finanšu korekciju kopējā summa pēdējos gados ir palielinājusies. |
| --- | --- |

—

tāpat kā Palāta norādījusi 4.29. punktā, finanšu korekciju kopējā summa pēdējos gados ir palielinājusies.

Palātas minētais samazinātais revīzijas aptvērums 2013. gadā atspoguļo AGRI ĢD pieņemto pārvaldības lēmumu saistībā ar nepieciešamību izmantot tā ierobežotos resursus, lai paātrinātu uzsākto lietu izskatīšanu, kas saistībā ar finanšu korekciju aprēķināšanas biežāku izmantošanu vienotu likmju vietā ir kļuvis sarežģītāk un prasa vairāk resursu, kā arī lai pārbaudītu dalībvalstīs ieviestos rīcības plānus. Tomēr tiek norādīts, ka reālais aptvērums ir daudz plašāks, jo atbilstības revīzijas ietver vismaz izdevumus, kas radušies pēdējo 24 mēnešu laikā (24 mēnešu noteikums). Skaitliskie dati par 2013. gadu, kas neattiecas uz šo ziņojumu, būs zināmi ne ātrāk kā 2014. gada pavasarī, kad tiks saņemtas gada izdevumu deklarācijas. Tiek uzsvērts, ka revīzijas aptvērums 2013. gada revīzijas plānošanā ir indikatīvs un to nevar salīdzināt ar faktisko aptvērumu iepriekšējos gados. Turklāt ir ietverti izdevumi, kas ir saistīti ar augstāko risku.

Jāatzīmē, ka attiecībā uz ELFLA revīzijas apmeklējumu skaits palielinājās no 23 apmeklējumiem 2012. gadā līdz 35 apmeklējumiem 2013. gadā.

Šie trīs būtiskie kritēriji norāda uz atbilstības noskaidrošanas procedūras īstenošanas efektivitāti, mazinot kļūdu risku. Tomēr, un it sevišķi saistībā ar KLP reformu, Komisija apsver turpmākus uzlabojumus.

Komisijas revīzijas darba kvalitāti nodrošina “četru acu” princips, un visus revīzijas plānus un ziņojumus pārbauda un apspriež revidentu hierarhija. Revīzijas darbu dokumentē, izmantojot kontrolsarakstus un ziņojumus, un revīzijas dokumentācija tiek uzlabota un saskaņota atbilstīgi Revīzijas palātas komentāriem tās 2011. gada ziņojumā.

| 4.28. | Komisija revīzijās pārbauda sistēmas, nevis pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Paraugus tā atlasa, pamatojoties uz profesionālu spriedumu vai nejaušo atlasi, un tajos ietver vairāku budžeta gadu izdevumus. Tātad Komisijas veiktais revīzijas darbs nesniedz informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu gada kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

4.28.

Komisija revīzijās pārbauda sistēmas, nevis pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Paraugus tā atlasa, pamatojoties uz profesionālu spriedumu vai nejaušo atlasi, un tajos ietver vairāku budžeta gadu izdevumus. Tātad Komisijas veiktais revīzijas darbs nesniedz informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu gada kļūdu īpatsvaru.

| 4.28. | Komisijas revīziju pamatā ir galvenā riska analīze, kas nosaka riska jomas, uz kurām koncentrē revīzijas darbības un resursus, lai labāk aizsargātu ES finansiālās intereses. |
| --- | --- |

4.28.

| 4.29. | Komisija 2012. gadā pieņēma trīs atbilstības lēmumus, kuros nolēma piemērot finanšu korekcijas 651 miljona EUR apmērā (503 miljoni EUR attiecībā uz ELGF un 148 miljoni EUR attiecībā uz ELGFLA). Vidējais finanšu korekciju apmērs pēdējo piecu gadu periodā (2008.–2012. g.) bija par 30 % lielāks nekā iepriekšējā periodā (2003.–2007. g.), ņemot vērā budžeta palielinājumu starp šiem diviem periodiem. |
| --- | --- |

4.29.

Komisija 2012. gadā pieņēma trīs atbilstības lēmumus, kuros nolēma piemērot finanšu korekcijas 651 miljona EUR apmērā (503 miljoni EUR attiecībā uz ELGF un 148 miljoni EUR attiecībā uz ELGFLA). Vidējais finanšu korekciju apmērs pēdējo piecu gadu periodā (2008.–2012. g.) bija par 30 % lielāks nekā iepriekšējā periodā (2003.–2007. g.), ņemot vērā budžeta palielinājumu starp šiem diviem periodiem.

| 4.29. | Komisija uzskata, ka šis 30 % finanšu korekciju palielinājums norāda, ka nesamazinās atbilstības procedūras efektivitāte. |
| --- | --- |

4.29.

| 4.30. | Vienotas likmes korekciju izmantošana neļauj pienācīgi ņemt vērā pārkāpuma būtību un nopietnību (25), jo to pašu 5 % korekciju likmi piemēro neatkarīgi no tā, vai nepilnības ir konstatētas vienā vai vairākos galvenās kontroles mehānismos. Taču, lai gan vienotas likmes korekcijas iepriekš tika daudz izmantotas, 2012. gadā ir bijis vērā ņemams samazinājums, Tomēr 6 gadījumos no 54 gadījumiem 2012. gadā Komisija pēc samierināšanas procedūras samazināja sākotnēji ierosināto 5 % vienoto likmi uz 2 %. |
| --- | --- |

4.30.

Vienotas likmes korekciju izmantošana neļauj pienācīgi ņemt vērā pārkāpuma būtību un nopietnību (25), jo to pašu 5 % korekciju likmi piemēro neatkarīgi no tā, vai nepilnības ir konstatētas vienā vai vairākos galvenās kontroles mehānismos. Taču, lai gan vienotas likmes korekcijas iepriekš tika daudz izmantotas, 2012. gadā ir bijis vērā ņemams samazinājums, Tomēr 6 gadījumos no 54 gadījumiem 2012. gadā Komisija pēc samierināšanas procedūras samazināja sākotnēji ierosināto 5 % vienoto likmi uz 2 %.

| 4.30. | Komisija saistībā ar šo punktu vēlas uzsvērt turpmāk aprakstītos aspektus. Tikai 12 % no finanšu korekcijām 2012. gadā bija vienotas likmes korekcijas. Finanšu korekciju aprēķināšanas metodika, kas ir spēkā kopš 1997. gada, ir pilnībā saskanīga un pilnībā atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. panta 2. punktam. Tiesa to ir apstiprinājusi, tostarp lietās pēc Regulas (EK) Nr. 1290/2005 stāšanās spēkā. Komisija ņem vērā to, ka Palāta kritizē vienotas likmes korekciju neuzkrāšanos.

  Palāta pareizi norāda, ka Komisija ir samazinājusi korekcijas pēc samierināšanas procedūras. Sešos no aplūkotajiem gadījumiem, kā tas ir visos šādos gadījumos, Komisija uzmanīgi izskatīja šīs procedūras laikā dalībvalstu sniegtos paskaidrojumus un jebkādu jaunu informāciju, pirms pieņēma savu rūpīgi apsvērto lēmumu samazināt sākotnēji ierosināto vienotas likmes korekciju, lai pēc iespējas labāk atspoguļotu faktisko risku ES budžetam. Jāatzīmē, ka pretrunu procedūras būtība ļauj Komisijai pāriet pie budžeta riska precīzākas aprēķināšanas. |
| --- | --- |

4.30.

Palāta pareizi norāda, ka Komisija ir samazinājusi korekcijas pēc samierināšanas procedūras. Sešos no aplūkotajiem gadījumiem, kā tas ir visos šādos gadījumos, Komisija uzmanīgi izskatīja šīs procedūras laikā dalībvalstu sniegtos paskaidrojumus un jebkādu jaunu informāciju, pirms pieņēma savu rūpīgi apsvērto lēmumu samazināt sākotnēji ierosināto vienotas likmes korekciju, lai pēc iespējas labāk atspoguļotu faktisko risku ES budžetam. Jāatzīmē, ka pretrunu procedūras būtība ļauj Komisijai pāriet pie budžeta riska precīzākas aprēķināšanas.

| 4.31. | Pastāvīga atbilstības lēmumu problēma ir procedūras ilgums. Palāta jau ziņoja par šo jautājumu savā 2010. gada īpašajā ziņojumā (26), bet konstatēja, ka stāvoklis nav uzlabojies. Atbilstības procedūru paraugs parādīja, ka 2012. gadā faktiskais laiks (vairāk nekā četri gadi), ko tās prasīja, bija divreiz ilgāks nekā Komisijas iekšēji noteiktie termiņi, un tādējādi tika kavēta daudzu lēmumu pieņemšana. |
| --- | --- |

4.31.

Pastāvīga atbilstības lēmumu problēma ir procedūras ilgums. Palāta jau ziņoja par šo jautājumu savā 2010. gada īpašajā ziņojumā (26), bet konstatēja, ka stāvoklis nav uzlabojies. Atbilstības procedūru paraugs parādīja, ka 2012. gadā faktiskais laiks (vairāk nekā četri gadi), ko tās prasīja, bija divreiz ilgāks nekā Komisijas iekšēji noteiktie termiņi, un tādējādi tika kavēta daudzu lēmumu pieņemšana.

| 4.31. | It sevišķi saistībā ar sagatavošanos KLP reformas īstenošanai Komisija turpinās savus centienus uzlabot un paātrināt procesu, paturot prātā nepieciešamību saglabāt kvalitātes standartus un dalībvalsts tiesības sniegt atbildi. |
| --- | --- |

4.31.

| 4.32. | Palāta secināja, ka finansiālās noformēšanas lēmumos nebija pienācīgi ņemti vērā atbilstības revīziju rezultāti. Tas nozīmē, ka uzticība finansiālajai noskaidrošanai ir samazināta. |
| --- | --- |

4.32.

Palāta secināja, ka finansiālās noformēšanas lēmumos nebija pienācīgi ņemti vērā atbilstības revīziju rezultāti. Tas nozīmē, ka uzticība finansiālajai noskaidrošanai ir samazināta.

| 4.32. | Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. pantā ir skaidri noteikts, ka finanšu noskaidrošanas lēmums attiecas uz maksājumu aģentūras iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu. Lēmums neskar lēmumus, ko pieņem vēlāk saskaņā ar atbilstības noskaidrošanas procedūrām. Tādējādi šīs divas procedūras ir nošķirtas un neatkarīgas, lai gan tās acīmredzot papildina viena otru. Otro (atbilstības procedūru) var uzsākt pēc pirmās, taču finanšu noskaidrošanas lēmumu nedrīkst pamatot ne uz atbilstības revīzijām, ne Palātas konstatējumiem par izdevumu pareizību, jo nepārprotami pastāv atšķirības dažādo darbību laikā, būtībā un tvērumā. |
| --- | --- |

4.32.

| 4.33. | Lai gan pēdējos gados Komisija ir palielinājusi finanšu korekciju apmēru un 2012. gadā ir ievērojami samazinājusi vienotas likmes korekciju daļu (27), atbilstības pārbaudes lēmumi vēl netiek pieņemti pienācīgā un savlaicīgā veidā. |
| --- | --- |

4.33.

Lai gan pēdējos gados Komisija ir palielinājusi finanšu korekciju apmēru un 2012. gadā ir ievērojami samazinājusi vienotas likmes korekciju daļu (27), atbilstības pārbaudes lēmumi vēl netiek pieņemti pienācīgā un savlaicīgā veidā.

| 4.33. | Palātas novērotais finanšu korekciju kopējās summas palielinājums pēdējos gados un vienotas likmes korekciju daļas būtiskais samazinājums 2012. gadā ir spēcīgi rādītāji, kas apliecina sistēmas efektivitāti. Tomēr Komisija apsver uzlabojumus, it sevišķi saistībā ar KLP reformas īstenošanu un nolūkā labāk pārvaldīt procedūru saistībā ar ES finanšu riska un laika grafika aplēšu precizitāti. |
| --- | --- |

4.33.

Ticamības pastiprināšanas procedūra

| 4.34. | Komisija 2010. gadā uz brīvprātības pamata ieviesa jaunu kontroles sistēmu, ko sauc “Ticamības pastiprināšana par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī, balstoties uz apliecinātājiestāžu darbu”. Ierosinātais KLP tiesiskais regulējums pēc 2013. gada ietver noteikumus, lai šo procedūru padarītu obligātu visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.34.

Komisija 2010. gadā uz brīvprātības pamata ieviesa jaunu kontroles sistēmu, ko sauc “Ticamības pastiprināšana par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī, balstoties uz apliecinātājiestāžu darbu”. Ierosinātais KLP tiesiskais regulējums pēc 2013. gada ietver noteikumus, lai šo procedūru padarītu obligātu visām dalībvalstīm.

| 4.34. | Ticamības pastiprināšana bija paredzēta kā pirmais solis attīstības procesā, lai panāktu lielāku ticamību attiecībā uz dalībvalstu īstenoto kontroli. Šajā sagatavošanas posmā tā ir sevi apliecinājusi kā lietderīga kopīgas mācīšanās darbība, kurā iesaistīti tās brīvprātīgie dalībnieki, lai izstrādātu un pilnveidotu procedūras un pamatnostādnes likumības un pareizības noteikšanas darbam, kā paredzēts jaunajos tiesību aktos par KLP reformu. |
| --- | --- |

4.34.

| 4.35. | Ticamības pastiprināšanas procedūra nozīmē, ka apliecinātājiestādes atkārtoti pārbauda reprezentatīvu darījumu paraugu, kuru maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi uz vietas. Ja Komisija uzskata, ka dalībvalstis piemēro šo procedūru pareizi, tad ar grāmatojumu noskaidrošanu saistītās finanšu korekcijas nepārsniegs kļūdu īpatsvaru, ko iegūst no apstiprinātajiem inspekciju statistikas datiem. Līdz šim Komisija šo iespēju neizmantoja, jo nosacījumi šādai maksimālo summu noteikšanai nebija ievēroti. |
| --- | --- |

4.35.

Ticamības pastiprināšanas procedūra nozīmē, ka apliecinātājiestādes atkārtoti pārbauda reprezentatīvu darījumu paraugu, kuru maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi uz vietas. Ja Komisija uzskata, ka dalībvalstis piemēro šo procedūru pareizi, tad ar grāmatojumu noskaidrošanu saistītās finanšu korekcijas nepārsniegs kļūdu īpatsvaru, ko iegūst no apstiprinātajiem inspekciju statistikas datiem. Līdz šim Komisija šo iespēju neizmantoja, jo nosacījumi šādai maksimālo summu noteikšanai nebija ievēroti.

| 4.35. | Šāda minētā kļūdu īpatsvara finanšu korekciju līmeņa maksimuma iespējamā noteikšana konkrētos apstākļos ir saistīta ar grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas procedūru. Patiešām, ja dalībvalsts īsteno iepriekš izklāstīto priekšlikumu un ja apliecinātājiestāde apstiprina kontroles statistikas datu ticamību konkrētajai datu kopai, jebkādas finanšu korekcijas saistībā ar trūkumiem dalībvalsts pārvaldībā un kontrolē attiecībā uz atbalstu shēmu minētajā datu kopā nepārsniegtu kļūdu īpatsvaru, kas izriet no attiecīgajiem kontroles statistikas datiem.

  Ja apliecinātājiestāde neapstiprina kļūdu īpatsvaru, kas izriet no maksājumu aģentūras kontroles statistikas datiem, nav atbilstības nosacījumiem par finanšu korekciju maksimuma noteikšanu kļūdu īpatsvara līmenī. |
| --- | --- |

4.35.

Ja apliecinātājiestāde neapstiprina kļūdu īpatsvaru, kas izriet no maksājumu aģentūras kontroles statistikas datiem, nav atbilstības nosacījumiem par finanšu korekciju maksimuma noteikšanu kļūdu īpatsvara līmenī.

| 4.36. | Palāta 2012. gadā revidēja četras no piecām dalībvalstīm, kurās piemēroja šo procedūru: divas attiecībā uz ELFLA (Bulgārija un Rumānija) un divas attiecībā uz ELGF (Luksemburga un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)). Šīs procedūras īstenošanā Palāta konstatēja nopietnas nepilnības. |
| --- | --- |

4.36.

Palāta 2012. gadā revidēja četras no piecām dalībvalstīm, kurās piemēroja šo procedūru: divas attiecībā uz ELFLA (Bulgārija un Rumānija) un divas attiecībā uz ELGF (Luksemburga un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)). Šīs procedūras īstenošanā Palāta konstatēja nopietnas nepilnības.

| 4.36. | Attiecībā uz Ziemeļīriju apstiprināšanas apmeklējums saistībā ar apliecinātājiestādes darba kvalitāti ir plānots pēc tam, kad būs saņemta šīs valsts atbilde uz Eiropas Revīzijas palātas ziņojumu.

  Attiecībā uz Rumāniju un Bulgāriju apstiprināšanas apmeklējumi nav plānoti, jo apliecinātājiestāde nevarēja apstiprināt kontroles statistikas datos ietvertos izdevumus. Tomēr notiek pārbaudes attiecībā uz šīm valstīm saistībā ar Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem, lai uzlabotu apliecinātājiestādes darba kvalitāti nākamajos gados. |
| --- | --- |

4.36.

Attiecībā uz Rumāniju un Bulgāriju apstiprināšanas apmeklējumi nav plānoti, jo apliecinātājiestāde nevarēja apstiprināt kontroles statistikas datos ietvertos izdevumus. Tomēr notiek pārbaudes attiecībā uz šīm valstīm saistībā ar Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem, lai uzlabotu apliecinātājiestādes darba kvalitāti nākamajos gados.

| — | Attiecībā uz ELFLA Palāta konstatēja, ka divu apliecinātājiestāžu paziņotie dati nav ticami. Piemēram, Rumānijā Palāta atkārtoti veica apliecinātājiestādes pārbaudes un konstatēja neattiecināmības pazīmes 5 no 10 pārbaudītajiem darījumiem. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz ELFLA Palāta konstatēja, ka divu apliecinātājiestāžu paziņotie dati nav ticami. Piemēram, Rumānijā Palāta atkārtoti veica apliecinātājiestādes pārbaudes un konstatēja neattiecināmības pazīmes 5 no 10 pārbaudītajiem darījumiem.

| — | Attiecībā uz divām minētajām dalībvalstīm īsteno atbilstības noskaidrošanas procedūras saistībā ar ELFLA. No konstatētajām nepilnībām izrietošo risku segs ar finanšu korekcijām. |
| --- | --- |

—

| — | Attiecībā uz ELGF Palāta caurskatīja maksājumu paraugu, ko bija revidējušas attiecīgās apliecinātājiestādes, un, pārmērot vairākus šo iestāžu veiktos mērījumus, atklājās nozīmīgas nepilnības. Piemēram, 12 no 47 mērījumiem, kurus Palāta atkārtoja Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā), mērījumu rezultāti atšķīrās vairāk nekā par piemērojamo pielaides robežu (28) no apliecinātājiestāžu paziņotajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz ELGF Palāta caurskatīja maksājumu paraugu, ko bija revidējušas attiecīgās apliecinātājiestādes, un, pārmērot vairākus šo iestāžu veiktos mērījumus, atklājās nozīmīgas nepilnības. Piemēram, 12 no 47 mērījumiem, kurus Palāta atkārtoja Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā), mērījumu rezultāti atšķīrās vairāk nekā par piemērojamo pielaides robežu (28) no apliecinātājiestāžu paziņotajiem rezultātiem.

| — | Skatiet iepriekš. |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (ĢD AGRI) gada darbības pārskats

| 4.37. | ĢD AGRI gada darbības pārskatā ir atruna, kas attiecas uz kopējiem ELFLA izdevumiem 2012. gadā (13,3 miljardi EUR). Atruna ir formulēta, jo ĢD AGRI ir šaubas par pārbaudes mehānismu kvalitāti dažās dalībvalstīs, kā arī par Palātas paziņoto kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

4.37.

ĢD AGRI gada darbības pārskatā ir atruna, kas attiecas uz kopējiem ELFLA izdevumiem 2012. gadā (13,3 miljardi EUR). Atruna ir formulēta, jo ĢD AGRI ir šaubas par pārbaudes mehānismu kvalitāti dažās dalībvalstīs, kā arī par Palātas paziņoto kļūdu īpatsvaru.

| 4.37. | Atruna tika pārnesta no 2011. gada. Taču, kā norādīts atrunā, ir paplašināts atrunas pamats. Revīzijas palātas un paša AGRI ĢD revīzijās paustas bažas par dalībvalstu īstenotās kontroles kvalitāti. Tāpēc atrunu pārnesa uz 2012. gadu, lai gan aprēķinātais atlikušais kļūdu īpatsvars bija zem 2 %. |
| --- | --- |

4.37.

Atruna tika pārnesta no 2011. gada. Taču, kā norādīts atrunā, ir paplašināts atrunas pamats. Revīzijas palātas un paša AGRI ĢD revīzijās paustas bažas par dalībvalstu īstenotās kontroles kvalitāti. Tāpēc atrunu pārnesa uz 2012. gadu, lai gan aprēķinātais atlikušais kļūdu īpatsvars bija zem 2 %.

| 4.38. | Tomēr ĢD AGRI atrunai par ELFLA piemīt turpmāk uzskaitītās nepilnības: |
| --- | --- |

4.38.

Tomēr ĢD AGRI atrunai par ELFLA piemīt turpmāk uzskaitītās nepilnības:

| 4.38. | Atrunas attiecībā uz ELFLA iemesli ir nepārprotami paskaidroti AGRI ĢD 2012. gada darbības pārskatā. Ņemot vērā bažas par kontroles kvalitāti dažās dalībvalstīs un tā kā nebija iespējams izmantot jauno integrēto pieeju, kas pieņemta attiecībā uz atsaistītu tiešo atbalstu, AGRI ĢD nevarēja izslēgt to, ka patiesais atlikušais kļūdu īpatsvars ir virs būtiskuma līmeņa. Tomēr, ņemot vērā arī to, ka lielākā daļa darbību, kas veiktas 2012. gadā saistībā ar vispusīgo rīcības plānu, kurš tika izstrādāts, lai pārbaudītu 2011. gada atrunu, nespēja būtiski ietekmēt atlikušo kļūdu īpatsvaru ātrāk kā 2014. gadā, tika izlemts saglabāt 2011. gada atrunu. |
| --- | --- |

4.38.

Atrunas attiecībā uz ELFLA iemesli ir nepārprotami paskaidroti AGRI ĢD 2012. gada darbības pārskatā. Ņemot vērā bažas par kontroles kvalitāti dažās dalībvalstīs un tā kā nebija iespējams izmantot jauno integrēto pieeju, kas pieņemta attiecībā uz atsaistītu tiešo atbalstu, AGRI ĢD nevarēja izslēgt to, ka patiesais atlikušais kļūdu īpatsvars ir virs būtiskuma līmeņa. Tomēr, ņemot vērā arī to, ka lielākā daļa darbību, kas veiktas 2012. gadā saistībā ar vispusīgo rīcības plānu, kurš tika izstrādāts, lai pārbaudītu 2011. gada atrunu, nespēja būtiski ietekmēt atlikušo kļūdu īpatsvaru ātrāk kā 2014. gadā, tika izlemts saglabāt 2011. gada atrunu.

AGRI ĢD savā 2012. gada darbības pārskatā (3.1.1.1.7. iedaļa) skaidri norāda, ka jaunā pieeja, kas pieņemta attiecībā uz atsaistītu tiešo atbalstu, galvenokārt laika apsvērumu dēļ netiktu piemērota lauku attīstībai minētajā ziņojumā. Kā norādīts Komisijas 2012. gada kopsavilkuma ziņojumā, jauno integrēto pieeju turpinās pilnveidot un izmantos arī lauku attīstības izdevumiem AGRI ĢD 2013. gada darbības pārskatā. Tas ļaus precīzāk kvantificēt apdraudētās summas.

| — | pamatojoties uz kontroles statistikas datiem, kurus dalībvalstis paziņoja Komisijai, atlikušo kļūdu īpatsvars (29) bija 1,62 % (Komisija to izteica skaitļos – 202,7 miljoni EUR). ĢD AGRI sprieda, ka atlikušo kļūdu īpatsvars varētu būt vēl lielāks un varētu pārsniegt 2 %, tomēr tas nesniedza pats savu atlikušo kļūdu īpatsvara aplēsi, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz kontroles statistikas datiem, kurus dalībvalstis paziņoja Komisijai, atlikušo kļūdu īpatsvars (29) bija 1,62 % (Komisija to izteica skaitļos – 202,7 miljoni EUR). ĢD AGRI sprieda, ka atlikušo kļūdu īpatsvars varētu būt vēl lielāks un varētu pārsniegt 2 %, tomēr tas nesniedza pats savu atlikušo kļūdu īpatsvara aplēsi,

| — | jaunajai pieejai, ko ievēro attiecībā uz atsaistīto platībatkarīgo atbalstu, ĢD AGRI katrai maksājumu aģentūrai novērtē, vai piemērot vai nepiemērot lielāku kļūdu īpatsvaru, pamatojoties uz pašu veiktajās revīzijās iegūto informāciju (sk. 3. nodaļa, 3.31. punkts). Lauku attīstības jomā 2012. gadam šī pieeja nebija ievērota. |
| --- | --- |

—

jaunajai pieejai, ko ievēro attiecībā uz atsaistīto platībatkarīgo atbalstu, ĢD AGRI katrai maksājumu aģentūrai novērtē, vai piemērot vai nepiemērot lielāku kļūdu īpatsvaru, pamatojoties uz pašu veiktajās revīzijās iegūto informāciju (sk. 3. nodaļa, 3.31. punkts). Lauku attīstības jomā 2012. gadam šī pieeja nebija ievērota.

| 4.39. | ĢD AGRI savā atrunā norāda, ka, lai gan ir veikti daudzi pasākumi pieaugušā kļūdu līmeņa pazemināšanai, nebūs iespējams panākt nozīmīgu ietekmi uz kļūdu īpatsvaru līdz 2014. gadam (agrākais). Palāta piekrīt šim novērtējumam. |
| --- | --- |

4.39.

ĢD AGRI savā atrunā norāda, ka, lai gan ir veikti daudzi pasākumi pieaugušā kļūdu līmeņa pazemināšanai, nebūs iespējams panākt nozīmīgu ietekmi uz kļūdu īpatsvaru līdz 2014. gadam (agrākais). Palāta piekrīt šim novērtējumam.

Vide, zivsaimniecība un veselība

| 4.40. | Komisija pārvalda vides, zivsaimniecības un veselības jomas, piemērojot īpašas kontroles sistēmas. Palāta revīzijā pārbaudīja ĢD SANCO iekšējās kontroles sistēmas attiecībā uz iepirkumu, maksājumu savlaicīgumu un dotāciju nolīgumiem. Revīzijā secināja, ka kontroles sistēmas ir bijušas daļēji efektīvas. Nelielu līgumu gadījumā nebija skaidru kritēriju kandidātu finansiālās un ekonomiskās spējas novērtēšanai un nebija pienācīgi dokumentēta kandidātu atlase pārrunu vai slēgtā konkursa procedūrās. Ex ante uz vietas veiktās pārbaudes prasīja ilgu laiku, iekams tās varēja pabeigt, un tas izraisīja maksājumu pārmērīgu aizkavēšanos, un dažu maksājumu kavēšanās nebija pareizi aprēķināta. Attiecībā uz dotāciju nolīgumiem, kurus pārvaldīja Veselības un patērētāju izpildaģentūra, nebija pierādījumu, ka būtu veiktas pārbaudes par ārēju ekspertu potenciāliem interešu konfliktiem. |
| --- | --- |

4.40.

Komisija pārvalda vides, zivsaimniecības un veselības jomas, piemērojot īpašas kontroles sistēmas. Palāta revīzijā pārbaudīja ĢD SANCO iekšējās kontroles sistēmas attiecībā uz iepirkumu, maksājumu savlaicīgumu un dotāciju nolīgumiem. Revīzijā secināja, ka kontroles sistēmas ir bijušas daļēji efektīvas. Nelielu līgumu gadījumā nebija skaidru kritēriju kandidātu finansiālās un ekonomiskās spējas novērtēšanai un nebija pienācīgi dokumentēta kandidātu atlase pārrunu vai slēgtā konkursa procedūrās. Ex ante uz vietas veiktās pārbaudes prasīja ilgu laiku, iekams tās varēja pabeigt, un tas izraisīja maksājumu pārmērīgu aizkavēšanos, un dažu maksājumu kavēšanās nebija pareizi aprēķināta. Attiecībā uz dotāciju nolīgumiem, kurus pārvaldīja Veselības un patērētāju izpildaģentūra, nebija pierādījumu, ka būtu veiktas pārbaudes par ārēju ekspertu potenciāliem interešu konfliktiem.

| 4.40. | Attiecībā uz maziem līgumiem Komisija izmanto vispārējus, nevis konkrētus finansiālās dzīvotspējas kritērijus, ņemot vērā zemo finanšu risku, kas saistīts ar īslaicīgiem, maziem līgumiem, kas neparedz priekšfinansējuma maksājumus.

  Pašlaik tiek atjaunināta procedūra saistībā ar kandidātu atlasi pārrunu un slēgtā konkursa procedūrās, ņemot vērā jaunās Finanšu regulas stāšanos spēkā.


  Lai pabeigtu Komisijas uz vietas veiktās revīzijas dalībvalstīs pirms galīgā maksājuma veikšanas, bija vajadzīgs samērā ilgs laiks, jo ar revidējamo bija jānoskaidro daudzi nenokārtoti jautājumi. Šajā laikposmā dalībvalstis pa to laiku saņēma aplēstā paredzētā maksājuma pirmo un otro daļu. |
| --- | --- |

4.40.

Pašlaik tiek atjaunināta procedūra saistībā ar kandidātu atlasi pārrunu un slēgtā konkursa procedūrās, ņemot vērā jaunās Finanšu regulas stāšanos spēkā.

Lai pabeigtu Komisijas uz vietas veiktās revīzijas dalībvalstīs pirms galīgā maksājuma veikšanas, bija vajadzīgs samērā ilgs laiks, jo ar revidējamo bija jānoskaidro daudzi nenokārtoti jautājumi. Šajā laikposmā dalībvalstis pa to laiku saņēma aplēstā paredzētā maksājuma pirmo un otro daļu.

Ārēju ekspertu pārbaudes ir daļa no standarta rakstiskajām pamatnostādnēm attiecībā uz aģentūras darba procedūrām. Turklāt interešu konflikta aspektus regulē ar ekspertu deklarācijām un novērtēšanas komisiju sastāvu, tādējādi atsevišķiem ekspertiem nodrošinot vienīgi mazākuma statusu. Aģentūra atjauninās savas liecības par pārbaudēm saskaņā ar revidenta secinājumiem.

| 4.41. | Palātai nav īpašu apsvērumu par ĢD MARE gada darbības pārskatu attiecībā uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

4.41.

Palātai nav īpašu apsvērumu par ĢD MARE gada darbības pārskatu attiecībā uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

SECINĀJUMS UN IETEIKUMI

Secinājums par 2012. gadu

| 4.42. | Šajā politikas grupā: |
| --- | --- |

4.42.

Šajā politikas grupā:

4.42.

| — | darījumu pārbaudes apliecina, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 7,9 %, un |
| --- | --- |

—

darījumu pārbaudes apliecina, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 7,9 %, un

| — | Komisija ņem vērā Palātas aplēsto iespējamāko kļūdu īpatsvaru. Komisija nepiekrīt Palātas novērtējumam attiecībā uz viena darījuma likumību un pareizību. Attiecīgi Komisijas aplēses par nepamatotu maksājumu līmeni ir mazākas.

  Darījumu pārbaude, kā noteikusi Palāta, norāda, ka aplēstais kļūdu līmenis ir saglabājies stabils salīdzinājumā ar pagājušo gadu. |
| --- | --- |

—

Darījumu pārbaude, kā noteikusi Palāta, norāda, ka aplēstais kļūdu līmenis ir saglabājies stabils salīdzinājumā ar pagājušo gadu.

| — | pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas (30) tiek vērtētas kā daļēji efektīvas. No revidētajām sešu dalībvalstu lauku attīstības sistēmām viena nebija efektīva (Rumānijā), bet pārējās piecas bija daļēji efektīvas (Bulgārijā, Vācijā (Brandenburga un Berlīne), Francijā, Polijā un Zviedrijā). |
| --- | --- |

—

pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas (30) tiek vērtētas kā daļēji efektīvas. No revidētajām sešu dalībvalstu lauku attīstības sistēmām viena nebija efektīva (Rumānijā), bet pārējās piecas bija daļēji efektīvas (Bulgārijā, Vācijā (Brandenburga un Berlīne), Francijā, Polijā un Zviedrijā).

| — | Komisija norāda, ka atspoguļotie rezultāti ir līdzīgi pagājušā gada rezultātiem.

  It sevišķi attiecībā uz Rumāniju Komisija savās revīzijās arī ir konstatējusi būtiskas nepilnības, un patlaban tiek īstenotas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras. Arī attiecībā uz Bulgāriju Komisija savās revīzijās ir konstatējusi nepilnības, ko pārbauda, noskaidrojot grāmatojumus. |
| --- | --- |

—

It sevišķi attiecībā uz Rumāniju Komisija savās revīzijās arī ir konstatējusi būtiskas nepilnības, un patlaban tiek īstenotas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras. Arī attiecībā uz Bulgāriju Komisija savās revīzijās ir konstatējusi nepilnības, ko pārbauda, noskaidrojot grāmatojumus.

Visaptveroši revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis.

Ieteikumi

| 4.43. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  4.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta sniedz septiņus ieteikumus. No šiem ieteikumiem viens bija ieviests lielākajā daļā aspektu, bet seši bija ieviesti dažos aspektos. |
| --- | --- |

4.43.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  4.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta sniedz septiņus ieteikumus. No šiem ieteikumiem viens bija ieviests lielākajā daļā aspektu, bet seši bija ieviesti dažos aspektos.

| 4.43. | Palātas minētos četrus ieteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecību, Komisija uzskata par īstenotiem. |
| --- | --- |

4.43.

| 4.44. | Ņemot vērā minēto pārskatīšanu, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta ir izstrādājusi turpmāk uzskaitītos ieteikumus lauku attīstības jomai. |
| --- | --- |

4.44.

Ņemot vērā minēto pārskatīšanu, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta ir izstrādājusi turpmāk uzskaitītos ieteikumus lauku attīstības jomai.

4.44.

| — | 1. ieteikums. Dalībvalstis uzlabo savas administratīvās pārbaudes, izmantojot visu būtisko informāciju, kas pieejama maksājumu aģentūrām, jo tā var palīdzēt atklāt un novērst lielāko daļu kļūdu (sk. 4.11. un 4.24. punktu). |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Dalībvalstis uzlabo savas administratīvās pārbaudes, izmantojot visu būtisko informāciju, kas pieejama maksājumu aģentūrām, jo tā var palīdzēt atklāt un novērst lielāko daļu kļūdu (sk. 4.11. un 4.24. punktu).

Komisija piekrīt, ka dalībvalstīm būtu labāk jāīsteno savas administratīvās pārbaudes.

Saistībā ar savu KLP reformas īstenošanas noteikumu izstrādi Komisija apsver, kā nostiprināt administratīvās un kontroles sistēmas, kas jāizmanto dalībvalstīm, un kā nostiprināt dažādos instrumentus (tostarp maksājumu apturēšanu), kuri jāizmanto Komisijai, lai labāk aizsargātu ES finansiālās intereses gadījumos, kad dalībvalstis nepareizi pilda savu uzdevumu saskaņā ar dalītas pārvaldības noteikumiem.

| — | 2. ieteikums. Komisija nodrošina, lai pienācīgas pēcpārbaudes tiktu veiktas visos gadījumos, kad Palāta ir atklājusi kļūdas (kā norādīts 4.17., 4.24. un 4.25. punktā). |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Komisija nodrošina, lai pienācīgas pēcpārbaudes tiktu veiktas visos gadījumos, kad Palāta ir atklājusi kļūdas (kā norādīts 4.17., 4.24. un 4.25. punktā).

Komisija nodrošinās, ka tiek atbilstīgi pārbaudītas visas Palātas atklātās sistēmiskās kļūdas, attiecīgā gadījumā arī piemērojot Komisijas atbilstības procedūru.

| — | 3. ieteikums. Komisija ĢD AGRI gada darbības pārskatā Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai piemēro līdzīgu pieeju tai, kādu tā piemēro atsaistītajam platībatkarīgajam atbalstam, kad Komisija, novērtējot kļūdu īpatsvaru katrai maksājumu aģentūrai, ņem vērā pati savu atbilstības revīziju rezultātus (sk. 4.38. punktu). |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Komisija ĢD AGRI gada darbības pārskatā Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai piemēro līdzīgu pieeju tai, kādu tā piemēro atsaistītajam platībatkarīgajam atbalstam, kad Komisija, novērtējot kļūdu īpatsvaru katrai maksājumu aģentūrai, ņem vērā pati savu atbilstības revīziju rezultātus (sk. 4.38. punktu).

Komisija savā 2012. gada kopsavilkuma ziņojumā jau ir skaidri norādījusi, ka jauno integrēto pieeju turpinās pilnveidot un, sākot no 2013. gada pārskatiem, izmantos arī attiecībā uz ELFLA. Turklāt Komisija atgādina, ka integrētajā pieejā ņem vērā arī Palātas sistēmu revīziju konstatējumus un apliecinātājiestāžu konstatējumus.

Uz KLP kopumā attiecas turpmākie ieteikumi.

| — | 4. ieteikums. Savās atbilstības revīzijās Komisija nodrošina pienācīgu tvērumu (sk. 4.27. punktu). |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Savās atbilstības revīzijās Komisija nodrošina pienācīgu tvērumu (sk. 4.27. punktu).

Komisija īstenos atbilstīgus pasākumus pieejamo resursu robežās.

| — | 5. ieteikums. Komisija novērš savās atbilstības revīzijās konstatētās nepilnības un pastāvīgo problēmu ar ilgstošajiem kavējumiem atbilstības noskaidrošanas procedūrā kopumā (sk. 4.27., 4.31. un 4.33. punktu). |
| --- | --- |

—

5. ieteikums. Komisija novērš savās atbilstības revīzijās konstatētās nepilnības un pastāvīgo problēmu ar ilgstošajiem kavējumiem atbilstības noskaidrošanas procedūrā kopumā (sk. 4.27., 4.31. un 4.33. punktu).

Komisija turpinās uzlabot savu revīzijas metodiku un procedūras. Turklāt, it sevišķi saistībā ar sagatavošanos KLP reformas īstenošanai, Komisija turpinās savus centienus uzlabot un paātrināt procesu, paturot prātā nepieciešamību saglabāt kvalitātes standartus un dalībvalsts tiesības sniegt atbildi.

| — | 6. ieteikums. Komisija turpmāk uzlabo finanšu korekciju noteikšanas metodi tā, lai labāk ņemtu vērā atklāto pārkāpumu būtību un nopietnību (sk. 4.30. punktu). |
| --- | --- |

—

6. ieteikums. Komisija turpmāk uzlabo finanšu korekciju noteikšanas metodi tā, lai labāk ņemtu vērā atklāto pārkāpumu būtību un nopietnību (sk. 4.30. punktu).

Kā liecina finanšu korekciju kopējās summas palielinājums pēdējos gados un vienotas likmes korekciju daļas būtiskais samazinājums 2012. gadā, ko atzina arī pati Palāta, Komisija jau ir uzlabojusi savu finanšu korekciju noteikšanas metodi.

Jebkurā gadījumā Komisija vienmēr un savas darbības gaitā cenšas turpināt uzlabot savu finanšu korekciju noteikšanas metodi, it sevišķi saistībā ar KLP reformas īstenošanu.

| 4.45. | Viens ieteikums veselības un patērētāju aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

4.45.

Viens ieteikums veselības un patērētāju aizsardzības jomā.

4.45.

| — | 7. ieteikums. Komisija novērš nepilnības, kas apzinātas ar iepirkumu un dotāciju nolīgumiem saistītajās sistēmās (sk. 4.40. punktu). |
| --- | --- |

—

7. ieteikums. Komisija novērš nepilnības, kas apzinātas ar iepirkumu un dotāciju nolīgumiem saistītajās sistēmās (sk. 4.40. punktu).

Nepilnības risinās, izmantojot labāk dokumentētas pārbaudes un procedūru atjauninājumus, ņemot vērā jaunās Finanšu regulas stāšanos spēkā.

---

(1)  Šī summa ietver maksājumus par agrāku (2000.–2006. gada) programmu pabeigšanu (135 miljoni EUR) un par citiem pasākumiem (ģenētiskie resursi) (1,2 miljoni EUR).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 614/2007 (OV L 149, 9.6.2007., 1. lpp.).

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006 (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde un Eiropas Zāļu aģentūra.

(5)  Čehijas Republika, Vācija (Brandenburga un Berlīne, Šlēsviga-Holšteina), Grieķija, Spānija (Andalūzija), Francija, Itālija (Bazilikata, Bolcāno, Sardīnija), Lietuva, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija un Apvienotā Karaliste (Anglija, Skotija).

(6)  Paraugu veidoja 11 tiešās pārvaldības darījumi un 6 dalītās pārvaldības darījumi Čehijas Republikā, Grieķijā, Spānijā, Polijā un Apvienotajā Karalistē.

(7)  Visas 6.–8. OPP normas (dzīvnieku identifikācija un reģistrācija), kā arī gadījumi, kad nepārprotami nav ievērota 4. OPP (Nitrātu direktīva) un 16. un 18. OPP (dzīvnieku labturība).

(8)  Izņemot gadījumus, kad dalībvalstis jau atklājušas pārkāpumu, nepiemērojot attiecīgu samazinājumu/izslēgšanu.

(9)  16., 17. un 30. pants Komisijas 2011. gada 27. janvāra Regulā (ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 25, 28.1.2011., 8. lpp.).

(10)  Maksājumu aģentūras un galvenos kontroles mehānismus izvēlējās, pamatojoties uz riska analīzi.

(11)  Komisijas Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāts (ĢD SANCO).

(12)  Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI).

(13)  Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts (ĢD MARE).

(14)  Savu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 4,5 % līdz 11,3 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(15)  Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.) 50.a pantā.

(16)  Konstatētie pārkāpumi veido 0,4 procentu punktus kļūdu īpatsvarā, ko Palāta norādīja 4.9. punktā.

(17)  Ar platību saistītiem lauku attīstības pasākumiem, kādi cita starpā ir agrovides pasākumi, daļu svarīgāko elementu, tostarp attiecināmo platību, pārbauda Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā (IAKS), kas aprakstīta 3. nodaļā (3.18. punkts). Citām attiecināmības prasībām ir izstrādāti atsevišķi kontroles mehānismi. Kā aprakstīts 3. nodaļā (
  3.2. pielikumā
  ), Palāta konstatēja, ka IAKS sistēmas vienā maksājumu aģentūrā ir daļēji efektīvas, bet divās citās tās nav efektīvas.

(18)  Regulas (ES) Nr. 65/2011 12. un 25. pants.

(19)  2010. gada pārskats, 3.2.2. pielikums.

(20)  Administratīvo pārbaužu sistemātiskas pārskatīšanas trūkums; nepilnības saņēmēju atlases procedūrā, uz ko attiecas pārbaudes uz vietas; izmaksu pamatotība netiek pārbaudīta; nepietiekamas deklarēto izdevumu pārbaudes.

(21)  Netiek pārbaudīts, kā ir izpildīts attiecināmības nosacījums kompensācijas maksājumos lauksaimniekiem tajos apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi apstākļi.

(22)  2011. gada pārskats, 4. nodaļas 4.24.–4.32. punkts.

(23)  Saskaņā ar Finanšu regulu un īstenošanas kārtību, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

(24)  Uz kvalitātes kontroles un revīzijas dokumentu trūkumu jau tika norādīts 2011. gada pārskatā (4. nodaļā, 4.41. punktā).

(25)  Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.) 31. panta 2. punktā noteikts: “Komisija novērtē summas, kas nav jāatmaksā, ņemot vērā, jo īpaši, konstatētās neatbilstības nopietnību. Komisija attiecīgi ņem vērā pārkāpuma būtību un nopietnību, kā arī Kopienai nodarīto finansiālo kaitējumu.”

(26)  Īpašais ziņojums Nr. 7/2010 “Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīzija”, 68.–73. un 98. punkts.

(27)  Vienotas likmes korekciju summa kā daļa no finanšu korekciju kopsummas samazinājās no 68 % 2011. gadā līdz 12 % 2012. gadā.

(28)  Regulas (EK) Nr. 1122/2009 34. panta 1. punkts.

(29)  Atlikušo kļūdu īpatsvars ir aplēse par kļūdām, kas palikušas pēc tam, kad dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas ir izlabojušas atklātās kļūdas.

(30)  Visas pārbaudītās sistēmas atlasīja, pamatojoties uz riska analīzi.

(31)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

(32)  Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāku izklāstu sk. 1.1. pielikuma 6. punktā).

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

4.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKU ATTĪSTĪBAS, VIDES, ZIVSAIMNIECĪBAS UN VESELĪBAS JOMĀ

| | 2012. gads | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lauku attīstība | Vide, zivsaimniecība un veselība | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits | 160 | 17 | 177 | 178 | 92 | 93 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 37 % | (59) | 41 % | (7) | 37 % | (66) | 43 % | 48 % | 67 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 63 % | (101) | 59 % | (10) | 63 % | (111) | 57 % | 52 % | 33 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 42 % | (42) | 60 % | (6) | 43 % | (48) | 38 % | 48 % | 42 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 58 % | (59) | 40 % | (4) | 57 % | (63) | 62 % | 52 % | 58 % |
| attiecināmības kļūdas | 71 % | (42) | 100 % | (4) | 73 % | (46) | 68 % | 56 % | 22 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 0 % | 6 % |
| precizitātes kļūdas | 29 % | (17) | 0 % | (0) | 27 % | (17) | 30 % | 44 % | 72 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 7,9 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 11,3 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 4,5 % | | | |

2012. gads

2011. gads

2010. gads

2009. gads

Lauku attīstība

Vide, zivsaimniecība un veselība

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits

160

17

177

178

92

93

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

37 %

(59)

41 %

(7)

37 %

(66)

43 %

48 %

67 %

ir viena vai vairākas kļūdas

63 %

(101)

59 %

(10)

63 %

(111)

57 %

52 %

33 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

42 %

(42)

60 %

(6)

43 %

(48)

38 %

48 %

42 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

58 %

(59)

40 %

(4)

57 %

(63)

62 %

52 %

58 %

attiecināmības kļūdas

71 %

(42)

100 %

(4)

73 %

(46)

68 %

56 %

22 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

0 %

6 %

precizitātes kļūdas

29 %

(17)

0 %

(0)

27 %

(17)

30 %

44 %

72 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

7,9 %

Augstākais kļūdu līmenis

11,3 %

Zemākais kļūdu līmenis

4,5 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

4.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUDES REZULTĀTI LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ

Atlasītu pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Dalībvalsts


  (maksājumu aģentūra) | Administratīvās un kontroles procedūras | Pārbaužu uz vietas metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un rezultātu paziņošana | Savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francija

  (tikai iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude) | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Neattiecas | Daļēji efektīvas |
| Zviedrija | Daļēji efektīvas | Efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Vācija

  (Brandenburga un Berlīne) | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Polija | Daļēji efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Bulgārija | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Rumānija

  (Lauksaimniecības maksājumu un intervences aģentūra (APIA) un Lauku attīstības un zivsaimniecības maksājumu aģentūra (PARDF)) | Neefektīvas | Neefektīvas | Neefektīvas | Neefektīvas |

Dalībvalsts

(maksājumu aģentūra)

Administratīvās un kontroles procedūras

Pārbaužu uz vietas metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un rezultātu paziņošana

Savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole

Kopvērtējums

Francija

(tikai iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude)

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Neattiecas

Daļēji efektīvas

Zviedrija

Daļēji efektīvas

Efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Vācija

(Brandenburga un Berlīne)

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Polija

Daļēji efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Daļēji efektīvas

Bulgārija

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Rumānija

(Lauksaimniecības maksājumu un intervences aģentūra (APIA) un Lauku attīstības un zivsaimniecības maksājumu aģentūra (PARDF))

Neefektīvas

Neefektīvas

Neefektīvas

Neefektīvas

4.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE LAUKU ATTĪSTĪBAS, VIDES, ZIVSAIMNIECĪBAS UN VESELĪBAS JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Nav ieviests | Vairs nav aktuāli | Nepietiekami pierādījumi |
| Lielākajā daļā aspektu | Dažos aspektos |
| 2010. | 3.58. d) Apliecinātājiestādes pienācīgi kontrolē pārbaužu kvalitāti un ziņo par to. | | | X | | | | |
| 3.59. Lauku attīstības jomā Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm novērst konstatētās nepilnības, it īpaši uzlabot to pārbaužu efektivitāti, ar kurām pārbauda IAKS neaptvertos pasākumus. | | | X | | | | |
| 3.60. Visbeidzot, Komisijai un dalībvalstīm jāveic efektīvi pasākumi, lai atrisinātu vides, zivsaimniecības, veselības un patērētāju aizsardzības jomā konstatētās problēmas. | | | X | | | | |
| 2009. | 3.74. Palāta atkārtoti uzsver arī to, ka lauku attīstības jomā vēl vairāk jācenšas vienkāršot noteikumus un nosacījumus. | | | X | | | | |
| 3.75. Turklāt Palāta uzskata, ka Komisijas pamatnostādnes par to, kas jādara apliecinātājiestādēm, ir jāpārskata to rakstura, tvēruma un ziņošanas pienākumu aspektā, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu kontroles un pārbaužu statistikas apstiprināšanu. | | | X | | | | |
| 3.76. Visbeidzot, kopā ar attiecīgajām valstu iestādēm efektīvi jārīkojas, lai izvairītos no neattiecināmu izdevumu atmaksāšanas zivsaimniecības projektos. | | | X | | | | |
| 3.76. Iekšējā kontrolē, kas attiecas uz maksājumiem dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmās dalībvalstīs, skaidri jānošķir pienākumi starp Komisijas dienestiem un jāizstrādā pienācīgas oficiālās kontroles procedūras. | | X | | | | | |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Nav ieviests

Vairs nav aktuāli

Nepietiekami pierādījumi

Lielākajā daļā aspektu

Dažos aspektos

2010.

3.58. d) Apliecinātājiestādes pienācīgi kontrolē pārbaužu kvalitāti un ziņo par to.

X

3.59. Lauku attīstības jomā Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm novērst konstatētās nepilnības, it īpaši uzlabot to pārbaužu efektivitāti, ar kurām pārbauda IAKS neaptvertos pasākumus.

X

3.60. Visbeidzot, Komisijai un dalībvalstīm jāveic efektīvi pasākumi, lai atrisinātu vides, zivsaimniecības, veselības un patērētāju aizsardzības jomā konstatētās problēmas.

X

2009.

3.74. Palāta atkārtoti uzsver arī to, ka lauku attīstības jomā vēl vairāk jācenšas vienkāršot noteikumus un nosacījumus.

X

3.75. Turklāt Palāta uzskata, ka Komisijas pamatnostādnes par to, kas jādara apliecinātājiestādēm, ir jāpārskata to rakstura, tvēruma un ziņošanas pienākumu aspektā, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu kontroles un pārbaužu statistikas apstiprināšanu.

X

3.76. Visbeidzot, kopā ar attiecīgajām valstu iestādēm efektīvi jārīkojas, lai izvairītos no neattiecināmu izdevumu atmaksāšanas zivsaimniecības projektos.

X

3.76. Iekšējā kontrolē, kas attiecas uz maksājumiem dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmās dalībvalstīs, skaidri jānošķir pienākumi starp Komisijas dienestiem un jāizstrādā pienācīgas oficiālās kontroles procedūras.

X

---

5. NODAĻA

Reģionālā politika, enerģētika un transports

SATURS

Ievads

Politikas jomu īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Politikas instrumenti

Riski saistībā ar pareizību

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Revīzijas iestādes

Palātas veiktā četru revīzijas iestāžu pārbaude

Komisijas īstenotās revīzijas iestāžu pārraudzības novērtējums

Komisijas gada darbības pārskatu pārbaude

Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts

Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts un Enerģētikas ģenerāldirektorāts

Secinājums un ieteikumi

Secinājums par 2012. gadu

Ieteikumi

| 5.1. pielikums. | Darījumu pārbaužu rezultāti politikas jomā “Reģionālā politika, enerģētika un transports” |
| --- | --- |

5.1. pielikums.

| 5.2. pielikums. | Sistēmu pārbaužu rezultāti kohēzijas politikas fondiem (ERAF/KF/ESF) |
| --- | --- |

5.2. pielikums.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 5.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts īpašais izvērtējums par politikas grupu “Reģionālā politika, enerģētika un transports”, kurā ietilpst tādas politikas jomas kā “Reģionālā politika”, “Mobilitāte un transports” un “Enerģētika”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  5.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

5.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts īpašais izvērtējums par politikas grupu “Reģionālā politika, enerģētika un transports”, kurā ietilpst tādas politikas jomas kā “Reģionālā politika”, “Mobilitāte un transports” un “Enerģētika”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  5.1. tabulā
  .

5.1. tabula.   Reģionālā politika, transports un enerģētika. Galvenā informācija par 2012. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| Reģionālā politika | Eiropas Reģionālās attīstības fonds un citi reģionāli pasākumi | 27 466 | Dalīta |
| Kohēzijas fonds | 9 622 | Dalīta |
| Solidaritātes fonds | 726 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku | 354 | Decentralizēta |
| Administratīvie izdevumi | 86 | Centralizēta tieša |
| | 38 254 | |
| Mobilitāte un transports | Eiropas komunikāciju tīkls (TEN) | 819 | Centralizēta tieša / centralizēta netieša |
| Iekšzemes, gaisa un jūras transports | 158 | Centralizēta tieša / centralizēta netieša |
| Administratīvie izdevumi | 65 | Centralizēta tieša |
| Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu | 63 | Centralizēta tieša |
| | 1 105 | |
| Enerģētika | Tradicionālā un atjaunojamā enerģija | 285 | Centralizēta tieša /
  centralizēta netieša / kopīga pārvaldība |
| Kodolenerģija | 197 | Centralizēta tieša /
  centralizēta netieša / kopīga pārvaldība |
| Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku | 152 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi | 78 | Centralizēta tieša |
| Eiropas komunikāciju tīkls (TEN) | 11 | Centralizēta tieša |
| | 723 | |
| Maksājumi gadā kopā | 40 082 | |
| – administratīvie izdevumi kopā
   (43) | 229 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 39 853 | |
| – avansi
   (44) | 1 871 | |
| + ieskaitītie avansa maksājumi
   (44) | 2 753 | |
| Visa revidētā datu kopa | 40 735 | |
| Saistības gadā kopā | 45 091 | |
| Avots: Eiropas Savienības konsolidētie 2012. gada pārskati. |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

Reģionālā politika

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un citi reģionāli pasākumi

27 466

Dalīta

Kohēzijas fonds

9 622

Dalīta

Solidaritātes fonds

726

Dalīta

Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku

354

Decentralizēta

Administratīvie izdevumi

86

Centralizēta tieša

38 254

Mobilitāte un transports

Eiropas komunikāciju tīkls (TEN)

819

Centralizēta tieša / centralizēta netieša

Iekšzemes, gaisa un jūras transports

158

Centralizēta tieša / centralizēta netieša

Administratīvie izdevumi

65

Centralizēta tieša

Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu

63

Centralizēta tieša

1 105

Enerģētika

Tradicionālā un atjaunojamā enerģija

285

Centralizēta tieša /

centralizēta netieša / kopīga pārvaldība

Kodolenerģija

197

Centralizēta tieša /

centralizēta netieša / kopīga pārvaldība

Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku

152

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi

78

Centralizēta tieša

Eiropas komunikāciju tīkls (TEN)

11

Centralizēta tieša

723

Maksājumi gadā kopā

40 082

– administratīvie izdevumi kopā
   (43)

229

Pamatdarbības izdevumi kopā

39 853

– avansi
   (44)

1 871

- ieskaitītie avansa maksājumi
   (44)

2 753

Visa revidētā datu kopa

40 735

Saistības gadā kopā

45 091

Avots: Eiropas Savienības konsolidētie 2012. gada pārskati.

| 5.2. | Reģionālā politika, ko galvenokārt īsteno ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Kohēzijas fondu (KF) starpniecību, veido 96 % izdevumu politikas jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa, bet atlikušie 4 % attiecas uz transporta un enerģētikas jomām. |
| --- | --- |

5.2.

Reģionālā politika, ko galvenokārt īsteno ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Kohēzijas fondu (KF) starpniecību, veido 96 % izdevumu politikas jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa, bet atlikušie 4 % attiecas uz transporta un enerģētikas jomām.

| 5.3. | Izdevumi no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (27,5 miljardi EUR maksājumos) un Kohēzijas fonda (9,6 miljardi EUR maksājumos) 2012. gadā veidoja 97 % reģionālās politikas izdevumu (1). Maksājumi transporta un enerģētikas jomā 2012. gadā bija aptuveni 1,8 miljardi EUR. Aptuveni 45 % enerģētikas un transporta izdevumu atvēlēja Eiropas komunikāciju tīklu (TEN) programmām, bet 16 % – tradicionālās un atjaunojamās enerģijas projektiem (2). |
| --- | --- |

5.3.

Izdevumi no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (27,5 miljardi EUR maksājumos) un Kohēzijas fonda (9,6 miljardi EUR maksājumos) 2012. gadā veidoja 97 % reģionālās politikas izdevumu (1). Maksājumi transporta un enerģētikas jomā 2012. gadā bija aptuveni 1,8 miljardi EUR. Aptuveni 45 % enerģētikas un transporta izdevumu atvēlēja Eiropas komunikāciju tīklu (TEN) programmām, bet 16 % – tradicionālās un atjaunojamās enerģijas projektiem (2).

Politikas jomu īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Reģionālā politika

| 5.4. | Reģionālās politikas mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā, samazinot atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī. |
| --- | --- |

5.4.

Reģionālās politikas mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā, samazinot atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī.

Transports un enerģētika

| 5.5. | Transporta un enerģētikas politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus ar drošām, ilgtspējīgām un konkurētspējīgām transporta un enerģētikas sistēmām un pakalpojumiem, kā arī izstrādāt inovatīvus risinājumus, kas veicina šīs politikas jomas formulēšanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

5.5.

Transporta un enerģētikas politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus ar drošām, ilgtspējīgām un konkurētspējīgām transporta un enerģētikas sistēmām un pakalpojumiem, kā arī izstrādāt inovatīvus risinājumus, kas veicina šīs politikas jomas formulēšanu un īstenošanu.

Politikas instrumenti

Reģionālā politika

| 5.6. | No ERAF finansē infrastruktūras veidošanu, darbavietu radīšanu vai saglabāšanu, reģionālās ekonomikas attīstības iniciatīvas un darbības mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam. |
| --- | --- |

5.6.

No ERAF finansē infrastruktūras veidošanu, darbavietu radīšanu vai saglabāšanu, reģionālās ekonomikas attīstības iniciatīvas un darbības mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam.

| 5.7. | No Kohēzijas fonda finansē ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūrā tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā rādītāja. |
| --- | --- |

5.7.

No Kohēzijas fonda finansē ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūrā tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā rādītāja.

| 5.8. | Citi reģionālās politikas instrumenti ir ES Solidaritātes fonds, kas sniedz atbalstu dalībvalstīm, ja tajās ir notikušas dabas katastrofas, un Pirmspievienošanās palīdzības instruments, kas palīdz kandidātvalstīm sagatavoties ES reģionālo līdzekļu izmantošanai. |
| --- | --- |

5.8.

Citi reģionālās politikas instrumenti ir ES Solidaritātes fonds, kas sniedz atbalstu dalībvalstīm, ja tajās ir notikušas dabas katastrofas, un Pirmspievienošanās palīdzības instruments, kas palīdz kandidātvalstīm sagatavoties ES reģionālo līdzekļu izmantošanai.

Kohēzijas politikas fondu izdevumu pārvaldība un kontrole, izmantojot dalītu pārvaldību

| 5.9. | Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds un Eiropas Sociālais fonds pieder pie kohēzijas politikas fondiem. Šos fondus pārvalda saskaņā ar vienotiem noteikumiem, izņemot tos gadījumus, kas paredzēti katra fonda īpašajā regulā. Attiecināmības noteikumi ir definēti valstu vai dažkārt reģionālā līmenī. Kohēzijas politikas fondus īsteno ar daudzgadu programmām un to pārvaldību dala Komisija un dalībvalstis. Bieži vien vienas un tās pašas valsts iestādes ir atbildīgas par visu kohēzijas politikas fondu pārvaldību. ESF, kas ir izvērsti apskatīts 6. nodaļā, šajā nodaļā ir pieminēts saistībā ar jautājumiem, kuri ir kopīgi visiem fondiem. |
| --- | --- |

5.9.

Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds un Eiropas Sociālais fonds pieder pie kohēzijas politikas fondiem. Šos fondus pārvalda saskaņā ar vienotiem noteikumiem, izņemot tos gadījumus, kas paredzēti katra fonda īpašajā regulā. Attiecināmības noteikumi ir definēti valstu vai dažkārt reģionālā līmenī. Kohēzijas politikas fondus īsteno ar daudzgadu programmām un to pārvaldību dala Komisija un dalībvalstis. Bieži vien vienas un tās pašas valsts iestādes ir atbildīgas par visu kohēzijas politikas fondu pārvaldību. ESF, kas ir izvērsti apskatīts 6. nodaļā, šajā nodaļā ir pieminēts saistībā ar jautājumiem, kuri ir kopīgi visiem fondiem.

| 5.9. | Attiecināmības noteikumu paredzēšana valsts līmenī (Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 56. pants) bija viens no 2007.–2013. gada plānošanas periodā ieviestās vienkāršošanas galvenajiem elementiem. Šādas rīcības mērķis bija nodrošināt dalībvalstīm lielāku elastību, pielāgojot attiecināmības noteikumus reģionu vai programmu konkrētajām vajadzībām, un saskaņot tos ar noteikumiem, kuri ir spēkā citām, proti, valstu, shēmām. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Katram plānošanas periodam Komisija apstiprina dalībvalstu ierosinātās darbības programmas un orientējošos finanšu plānus, kuros ir iekļauts ES un valstu ieguldījums (3). Projektus, kurus finansē ar darbības programmu starpniecību, īsteno privātpersonas, asociācijas, privāti vai valsts uzņēmumi, kā arī pašvaldības un reģionālās vai valsts iestādes. |
| --- | --- |

5.10.

Katram plānošanas periodam Komisija apstiprina dalībvalstu ierosinātās darbības programmas un orientējošos finanšu plānus, kuros ir iekļauts ES un valstu ieguldījums (3). Projektus, kurus finansē ar darbības programmu starpniecību, īsteno privātpersonas, asociācijas, privāti vai valsts uzņēmumi, kā arī pašvaldības un reģionālās vai valsts iestādes.

| 5.11. | Dalībvalstu iestādes izraugās projektus, lai sasniegtu darbības programmu mērķus. Līdzekļu saņēmēji savām valsts iestādēm deklarē izmaksas, kas radušās par šiem projektiem. Šīs atsevišķās deklarācijas periodiski apkopo katras darbības programmas izdevumu deklarācijās, ko dalībvalsts iestādes apstiprina un iesniedz Komisijai. ES līdzfinansēto daļu pēc tam atlīdzina no ES budžeta. |
| --- | --- |

5.11.

Dalībvalstu iestādes izraugās projektus, lai sasniegtu darbības programmu mērķus. Līdzekļu saņēmēji savām valsts iestādēm deklarē izmaksas, kas radušās par šiem projektiem. Šīs atsevišķās deklarācijas periodiski apkopo katras darbības programmas izdevumu deklarācijās, ko dalībvalsts iestādes apstiprina un iesniedz Komisijai. ES līdzfinansēto daļu pēc tam atlīdzina no ES budžeta.

Dalībvalsts un reģionālajā līmenī

| 5.12. | Par nepareizu izdevumu novēršanu vai atklāšanu, kā arī par to koriģēšanu un paziņošanu Komisijai pirmām kārtām atbild dalībvalstis. Par ikdienas pārvaldību atbild izraudzītās vadošās iestādes un starpniekstruktūras (4). Tās izraugās konkrētus projektus, īstenošanas procedūras un pārbaudes, lai novērstu, konstatētu un izlabotu pārkāpumus, kā arī pārliecinās, vai projekti patiešām ir īstenoti (“pirmā līmeņa pārbaudes”). Apliecinātājiestādes pārbauda, vai “pirmā līmeņa pārbaudes” ir veiktas efektīvi, un atbilstīgos gadījumos veic papildu pārbaudes, pirms izdevumi tiek deklarēti Komisijai, lai saņemtu atlīdzību. Tādējādi vadošās un sertifikācijas iestādes pilda svarīgu lomu, lai nodrošinātu, ka Komisijas atlīdzinātie izdevumi ir pareizi. |
| --- | --- |

5.12.

Par nepareizu izdevumu novēršanu vai atklāšanu, kā arī par to koriģēšanu un paziņošanu Komisijai pirmām kārtām atbild dalībvalstis. Par ikdienas pārvaldību atbild izraudzītās vadošās iestādes un starpniekstruktūras (4). Tās izraugās konkrētus projektus, īstenošanas procedūras un pārbaudes, lai novērstu, konstatētu un izlabotu pārkāpumus, kā arī pārliecinās, vai projekti patiešām ir īstenoti (“pirmā līmeņa pārbaudes”). Apliecinātājiestādes pārbauda, vai “pirmā līmeņa pārbaudes” ir veiktas efektīvi, un atbilstīgos gadījumos veic papildu pārbaudes, pirms izdevumi tiek deklarēti Komisijai, lai saņemtu atlīdzību. Tādējādi vadošās un sertifikācijas iestādes pilda svarīgu lomu, lai nodrošinātu, ka Komisijas atlīdzinātie izdevumi ir pareizi.

| 5.13. | Revīzijas iestādes dalībvalstīs ir atbildīgas par sistēmu un darbību revīzijām, lai varētu sniegt Komisijai pamatotu pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību attiecībā uz konkrētajām programmām un līdz ar to – par katrai darbības programmai apstiprināto izdevumu pareizību. Tās par šīm revīzijām ziņo Komisijai gada kontroles ziņojumos un gada atzinumos. |
| --- | --- |

5.13.

Revīzijas iestādes dalībvalstīs ir atbildīgas par sistēmu un darbību revīzijām, lai varētu sniegt Komisijai pamatotu pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību attiecībā uz konkrētajām programmām un līdz ar to – par katrai darbības programmai apstiprināto izdevumu pareizību. Tās par šīm revīzijām ziņo Komisijai gada kontroles ziņojumos un gada atzinumos.

Komisijas līmenī

| 5.14. | Komisijai ir jāgūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas vadības un kontroles sistēmas, kuras atbilst regulās noteiktajām prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi (5). Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts nav koriģējusi nepareizus izdevumus, kuri ir apliecināti un deklarēti, vai ja vadības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, tad Komisija var pārtraukt vai apturēt maksājumus (6). Ja dalībvalsts neietur nepareizus izdevumus (tos var aizstāt ar tās pašas darbības programmas citu projektu attiecināmiem izdevumiem) un/vai ja tā nenovērš atklātos trūkumus sistēmā, Komisija var piemērot finanšu korekcijas, kas var novest pie ES sniegtā finansējuma neto samazinājuma (7). |
| --- | --- |

5.14.

Komisijai ir jāgūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas vadības un kontroles sistēmas, kuras atbilst regulās noteiktajām prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi (5). Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts nav koriģējusi nepareizus izdevumus, kuri ir apliecināti un deklarēti, vai ja vadības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, tad Komisija var pārtraukt vai apturēt maksājumus (6). Ja dalībvalsts neietur nepareizus izdevumus (tos var aizstāt ar tās pašas darbības programmas citu projektu attiecināmiem izdevumiem) un/vai ja tā nenovērš atklātos trūkumus sistēmā, Komisija var piemērot finanšu korekcijas, kas var novest pie ES sniegtā finansējuma neto samazinājuma (7).

| 5.14. | Komisija savos 2012. gada darbības pārskatos par struktūrfondu ģenerāldirektorātiem sniedza detalizētu novērtējumu par to, kā tā gūst ticamības pārliecību par katras līdzfinansētās programmas pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi un turpmāko darbību, kā arī vispārēju novērtējumu par valstu kontroles sistēmām.

  Sistēmu nepilnību gadījumā Komisija, pildot savu uzraudzības pienākumu, pārtrauc un/vai aptur maksājumus. Komisija par šā pienākuma izpildi ziņo gada darbības pārskatā (skatiet 45. lpp.). Attiecībā uz 2012. gadu Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts (turpmāk – REGIO ĢD) ir paziņojis divus maksājumu apturēšanas gadījumus Eiropas Reģionālās attīstības fonda (turpmāk – ERAF) programmām, 66 apturēšanas brīdinājuma procedūras, 69 maksājumu termiņu pārtraukšanas un 119 preventīvus agrīnus brīdinājumus dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.14.

Sistēmu nepilnību gadījumā Komisija, pildot savu uzraudzības pienākumu, pārtrauc un/vai aptur maksājumus. Komisija par šā pienākuma izpildi ziņo gada darbības pārskatā (skatiet 45. lpp.). Attiecībā uz 2012. gadu Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts (turpmāk – REGIO ĢD) ir paziņojis divus maksājumu apturēšanas gadījumus Eiropas Reģionālās attīstības fonda (turpmāk – ERAF) programmām, 66 apturēšanas brīdinājuma procedūras, 69 maksājumu termiņu pārtraukšanas un 119 preventīvus agrīnus brīdinājumus dalībvalstīm.

Transports un enerģētika

| 5.15. | Eiropas Savienības transporta politikas mērķis ir iekšējā tirgus attīstība, konkurences palielināšana, jauninājumu veicināšana un transporta tīklu integrēšana. Šīs ES politikas jomas sekmē mobilitāti, ilgtspējīgu attīstību un transporta drošību. Eiropas Transporta tīkla programma (TEN-T) ir galvenais finanšu instruments, kas nodrošina līdzekļus lieliem infrastruktūras projektiem. |
| --- | --- |

5.15.

Eiropas Savienības transporta politikas mērķis ir iekšējā tirgus attīstība, konkurences palielināšana, jauninājumu veicināšana un transporta tīklu integrēšana. Šīs ES politikas jomas sekmē mobilitāti, ilgtspējīgu attīstību un transporta drošību. Eiropas Transporta tīkla programma (TEN-T) ir galvenais finanšu instruments, kas nodrošina līdzekļus lieliem infrastruktūras projektiem.

| 5.16. | Enerģētikas politikas mērķis ir palīdzēt nodrošināt iedzīvotājus un uzņēmumus ar pieejamu enerģiju par konkurētspējīgām cenām un ar tehnoloģiski progresīviem enerģētikas pakalpojumiem. Tā veicina ilgtspējīgu enerģijas ražošanu, transportu un patēriņu un drošu enerģijas piegādi Eiropas Savienībā. Galvenais finanšu instruments ir Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), kura finansē projektus, lielākoties dotāciju un subsīdiju veidā. |
| --- | --- |

5.16.

Enerģētikas politikas mērķis ir palīdzēt nodrošināt iedzīvotājus un uzņēmumus ar pieejamu enerģiju par konkurētspējīgām cenām un ar tehnoloģiski progresīviem enerģētikas pakalpojumiem. Tā veicina ilgtspējīgu enerģijas ražošanu, transportu un patēriņu un drošu enerģijas piegādi Eiropas Savienībā. Galvenais finanšu instruments ir Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), kura finansē projektus, lielākoties dotāciju un subsīdiju veidā.

Izdevumu pārvaldība un kontrole transporta un enerģētikas jomā, ko veic ar tiešu, netiešu centralizētu un kopēju pārvaldību

| 5.17. | Komisija (Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD) transporta un enerģētikas izdevumu īstenošanu pārvalda centralizēti tieši un centralizēti netieši (ar divu izpildaģentūru un kopuzņēmuma starpniecību (8)) un arī kopīgi (piemēram, kodoliekārtu slēgšanai paredzētie līdzekļi vai Eiropas energoefektivitātes finanšu mehānisms). |
| --- | --- |

5.17.

Komisija (Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD) transporta un enerģētikas izdevumu īstenošanu pārvalda centralizēti tieši un centralizēti netieši (ar divu izpildaģentūru un kopuzņēmuma starpniecību (8)) un arī kopīgi (piemēram, kodoliekārtu slēgšanai paredzētie līdzekļi vai Eiropas energoefektivitātes finanšu mehānisms).

| 5.18. | Komisija parasti finansē projektus pēc tam, kad tā oficiāli ir izsludinājusi projektu priekšlikumu konkursus. Maksājumus par apstiprinātajiem projektiem Komisija veic tieši saņēmējiem, pamatojoties uz dotāciju nolīgumiem vai Komisijas lēmumiem. Saņēmēji parasti ir dalībvalstu iestādes, taču tie var būt arī valsts vai privāti uzņēmumi. Gandrīz visus maksājumus veic pa daļām – avansa vai priekšfinansējuma maksājumus veic pēc dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanas, tiem seko starpposma un galīgie maksājumi, lai atlīdzinātu saņēmēju paziņotos attiecināmos izdevumus. |
| --- | --- |

5.18.

Komisija parasti finansē projektus pēc tam, kad tā oficiāli ir izsludinājusi projektu priekšlikumu konkursus. Maksājumus par apstiprinātajiem projektiem Komisija veic tieši saņēmējiem, pamatojoties uz dotāciju nolīgumiem vai Komisijas lēmumiem. Saņēmēji parasti ir dalībvalstu iestādes, taču tie var būt arī valsts vai privāti uzņēmumi. Gandrīz visus maksājumus veic pa daļām – avansa vai priekšfinansējuma maksājumus veic pēc dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanas, tiem seko starpposma un galīgie maksājumi, lai atlīdzinātu saņēmēju paziņotos attiecināmos izdevumus.

| 5.19. | Komisija novērtē priekšlikumus saskaņā ar konkrēti noteiktiem atlases un piešķiršanas kritērijiem, sniedz informāciju un norādes saņēmējiem, kā arī uzrauga un pārbauda projektu īstenošanu, balstoties uz saņēmēju iesniegtajiem finanšu pārskatiem un ziņojumiem par tehniskās izpildes gaitu. Ja tas noteikts dotāciju nolīgumā vai Komisijas lēmumos, izdevumu deklarācijas jāapstiprina neatkarīgam revidentam vai attiecīgai valsts iestādei. |
| --- | --- |

5.19.

Komisija novērtē priekšlikumus saskaņā ar konkrēti noteiktiem atlases un piešķiršanas kritērijiem, sniedz informāciju un norādes saņēmējiem, kā arī uzrauga un pārbauda projektu īstenošanu, balstoties uz saņēmēju iesniegtajiem finanšu pārskatiem un ziņojumiem par tehniskās izpildes gaitu. Ja tas noteikts dotāciju nolīgumā vai Komisijas lēmumos, izdevumu deklarācijas jāapstiprina neatkarīgam revidentam vai attiecīgai valsts iestādei.

| 5.20. | Komisija veic arī ex post revīzijas, lai atklātu un izlabotu kļūdas, kuras var nebūt novērstas iepriekšējo pārbaužu laikā. |
| --- | --- |

5.20.

Komisija veic arī ex post revīzijas, lai atklātu un izlabotu kļūdas, kuras var nebūt novērstas iepriekšējo pārbaužu laikā.

Riski saistībā ar pareizību

Reģionālā politika

| 5.21. | ERAF un KF izdevumu galvenie riski ir saistīti ar to, ka tiek finansēti projekti, kuri neatbilst ES un/vai valsts publiskā iepirkuma noteikumiem vai kuros nav ievēroti attiecināmības nosacījumi. Turklāt pastāv arī risks, ka saņēmēji var deklarēt īpašas izmaksas, kuras nav attiecināmas. |
| --- | --- |

5.21.

ERAF un KF izdevumu galvenie riski ir saistīti ar to, ka tiek finansēti projekti, kuri neatbilst ES un/vai valsts publiskā iepirkuma noteikumiem vai kuros nav ievēroti attiecināmības nosacījumi. Turklāt pastāv arī risks, ka saņēmēji var deklarēt īpašas izmaksas, kuras nav attiecināmas.

| 5.21. | Komisija piekrīt šim novērtējumam, kā sīki izklāstīts tās dienestu darba dokumentā “Kļūdu analīze kohēzijas politikā 2006.–2009. gadā” (SEC(2011) 1179, 2011. gada 5. oktobris). Šajā dokumentā Komisija, apņemoties mazināt šos riskus, norāda konkrētus pasākumus (jo īpaši papildu norādījumus un apmācību vadošajām iestādēm par konstatētajiem riskiem, finanšu korekciju savlaicīgu īstenošanu, maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas procedūrām un mērķtiecīgām revīzijām riskantākajās jomās). |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | Darbības programmu īstenošanā dalībvalstu iestādes saskaras ar savstarpēji konkurējošām prioritātēm. Izdevumi ir jāpakļauj attiecīgām pārbaudēm, kas paredzētas, lai nodrošinātu pareizību un līdzekļu lietderīgu izlietojumu. Vienlaikus ir jābūt ieinteresētībai apgūt ES piešķirtos līdzekļus. Praksē tas var traucēt konsekventi piemērot efektīvus kontroles mehānismus. |
| --- | --- |

5.22.

Darbības programmu īstenošanā dalībvalstu iestādes saskaras ar savstarpēji konkurējošām prioritātēm. Izdevumi ir jāpakļauj attiecīgām pārbaudēm, kas paredzētas, lai nodrošinātu pareizību un līdzekļu lietderīgu izlietojumu. Vienlaikus ir jābūt ieinteresētībai apgūt ES piešķirtos līdzekļus. Praksē tas var traucēt konsekventi piemērot efektīvus kontroles mehānismus.

| 5.22. | Šajā saistībā Komisija uzskata, ka laba pārvaldības un kontroles sistēma ir sistēma, kas ļauj apliecināt likumīgus un pareizus izdevumus. |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Turklāt pastāv risks, ka netiek atklāti ES un/vai valstu noteikumu neievērošanas gadījumi un/vai tie netiek izlaboti dažādajos kontroles līmeņos dalībvalstī vai Komisijā, kā rezultātā galu galā no ES budžeta tiek atlīdzināti neattiecināmi izdevumi. |
| --- | --- |

5.23.

Turklāt pastāv risks, ka netiek atklāti ES un/vai valstu noteikumu neievērošanas gadījumi un/vai tie netiek izlaboti dažādajos kontroles līmeņos dalībvalstī vai Komisijā, kā rezultātā galu galā no ES budžeta tiek atlīdzināti neattiecināmi izdevumi.

| 5.23. | Tā kā pārvaldības un kontroles sistēma pēc būtības ir daudzgadu sistēma, Komisijas atlīdzinātā maksājuma pieprasījumā konstatētai pārmaksai apliecināšanas laikā, iespējams, vēl nav piemēroti visi kontroles posmi valsts un ES līmenī. Tāpēc Komisija katru gadu aplēš nepareizu izdevumu kumulatīvo atlikušo risku katrai programmai kopš plānošanas perioda sākuma un īsteno pasākumus, lai mazinātu konstatētos riskus. Ja ir konstatētas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās, Komisija īsteno atbilstīgu rīcību, lai nodrošinātu, ka visiem attiecīgajiem kopējiem izdevumiem tiek piemērotas vajadzīgās finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.23.

Transports un enerģētika

| 5.24. | Izdevumos transporta un enerģētikas jomā galvenais risks ir tāds, ka Komisija pirms izmaksu atlīdzināšanas neatklāj saņēmēju deklarētās neattiecināmās izmaksas. Līdzīgi kā tas ir saistībā ar ERAF un KF, pastāv arī risks, ka nav ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi. |
| --- | --- |

5.24.

Izdevumos transporta un enerģētikas jomā galvenais risks ir tāds, ka Komisija pirms izmaksu atlīdzināšanas neatklāj saņēmēju deklarētās neattiecināmās izmaksas. Līdzīgi kā tas ir saistībā ar ERAF un KF, pastāv arī risks, ka nav ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 5.25. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Reģionālās politikas, transporta un enerģētikas politikas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk aprakstītajiem specifiskajiem jautājumiem.






  a) | Revīzijā pārbaudīja 180 darījumu paraugu (9), kā tas definēts
  1.1. pielikuma
  4.–15. punktā. Sagatavotais paraugs ir attiecīgo politikas jomu visu darījumu reprezentatīvs paraugs. 2012. gadā paraugā ietilpa maksājumi projektiem 17 dalībvalstīs (10). |
| --- | --- | --- |

5.25.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Reģionālās politikas, transporta un enerģētikas politikas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk aprakstītajiem specifiskajiem jautājumiem.

a)

Revīzijā pārbaudīja 180 darījumu paraugu (9), kā tas definēts
  1.1. pielikuma
  4.–15. punktā. Sagatavotais paraugs ir attiecīgo politikas jomu visu darījumu reprezentatīvs paraugs. 2012. gadā paraugā ietilpa maksājumi projektiem 17 dalībvalstīs (10).

| b) | Sistēmu novērtējumā pārbaudīja






  i) | četras revīzijas iestādes (un attiecīgā gadījumā pilnvarotās revīzijas struktūras) trīs kohēzijas politikas fondiem (t.i., ERAF, KF un ESF) 2007.–2013. gada plānošanas periodam četrās dalībvalstīs – Beļģijā (Valonijā), Maltā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā) (11); |
| --- | --- | --- |

b)

Sistēmu novērtējumā pārbaudīja

i)

četras revīzijas iestādes (un attiecīgā gadījumā pilnvarotās revīzijas struktūras) trīs kohēzijas politikas fondiem (t.i., ERAF, KF un ESF) 2007.–2013. gada plānošanas periodam četrās dalībvalstīs – Beļģijā (Valonijā), Maltā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā) (11);

| ii) | Komisijas īstenotos revīzijas iestāžu pārraudzības pasākumus kopumā un |
| --- | --- |

ii)

Komisijas īstenotos revīzijas iestāžu pārraudzības pasākumus kopumā un

| iii) | Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta, Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta un Enerģētikas ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatus. |
| --- | --- |

iii)

Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta, Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta un Enerģētikas ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatus.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 5.26. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  5.1. pielikumā
  . No 180 Palātas revidētajiem darījumiem 88 (49 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka visiespējamākais kļūdu īpatsvars ir 6,8 % (12). |
| --- | --- |

5.26.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  5.1. pielikumā
  . No 180 Palātas revidētajiem darījumiem 88 (49 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka visiespējamākais kļūdu īpatsvars ir 6,8 % (12).

| 5.26. | Komisija norāda, ka 2012. gada iespējamākais kļūdu īpatsvars atbilst Palātas norādītajiem kļūdu īpatsvariem pēdējiem trim gadiem saistībā ar pašreizējo plānošanas periodu. Kļūdu īpatsvara samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējiem periodiem izriet no nostiprinātiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā un no Komisijas stingras pārtraukumu/apturēšanu politikas piemērošanas, ja tiek konstatētas nepilnības. Komisija turpinās savas darbības vērst uz riskantākajām programmām un/vai dalībvalstīm un piemērot ātrus korektīvus pasākumus, ja tiks konstatētas nepilnības (skatiet arī atbildes uz 1.12. un 1.13. punktu).

  Turklāt Komisija 2012. gadā kumulatīvi piemēroja vienotas likmes korekcijas visiem izdevumiem divās programmās Čehijā un Slovākijā. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir izdarījusi visu iespējamo un rīkojusies, pilnībā ņemot vērā spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu tajā pašā finanšu gadā, kuram Palāta ir veikusi revīziju, Palāta, aprēķinot 2012. gada kļūdu īpatsvaru, nav ņēmusi vērā iepriekš minētās vienotas likmes korekcijas.


  Komisija arī norāda uz kļūdu biežuma samazināšanos 2012. gadā līdz 49 % salīdzinājumā ar 59 % 2011. gadā. |
| --- | --- |

5.26.

Turklāt Komisija 2012. gadā kumulatīvi piemēroja vienotas likmes korekcijas visiem izdevumiem divās programmās Čehijā un Slovākijā. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir izdarījusi visu iespējamo un rīkojusies, pilnībā ņemot vērā spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu tajā pašā finanšu gadā, kuram Palāta ir veikusi revīziju, Palāta, aprēķinot 2012. gada kļūdu īpatsvaru, nav ņēmusi vērā iepriekš minētās vienotas likmes korekcijas.

Komisija arī norāda uz kļūdu biežuma samazināšanos 2012. gadā līdz 49 % salīdzinājumā ar 59 % 2011. gadā.

Vairāk nekā pusē no reģionālās politikas darījumiem pārbaudes dalībvalstu līmenī būtu novērsušas dažas no atklātajām kļūdām

| 5.27. | Palāta uzskata, ka dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 56 % reģionālās politikas darījumu, kuros bija kļūdas (skaitļos izsakāmas un/vai neizsakāmas), atklātu un izlabotu vismaz vienu vai vairākas kļūdas pirms izdevumu apliecināšanas Komisijai. |
| --- | --- |

5.27.

Palāta uzskata, ka dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 56 % reģionālās politikas darījumu, kuros bija kļūdas (skaitļos izsakāmas un/vai neizsakāmas), atklātu un izlabotu vismaz vienu vai vairākas kļūdas pirms izdevumu apliecināšanas Komisijai.

| 5.28. | Tāpat kā iepriekšējā gadā nepilnības valsts iestāžu veiktajās pārbaudēs saistībā ar ERAF un KF īpaši atklājās “pirmā līmeņa pārbaudēs”, kuras veic vadošās iestādes un starpniekstruktūras (13). |
| --- | --- |

5.28.

Tāpat kā iepriekšējā gadā nepilnības valsts iestāžu veiktajās pārbaudēs saistībā ar ERAF un KF īpaši atklājās “pirmā līmeņa pārbaudēs”, kuras veic vadošās iestādes un starpniekstruktūras (13).

| 5.27. un 5.28. | Komisija stingri pārbauda šos gadījumus, lai nodrošinātu, ka turpmāk attiecīgās sistēmas garantēs kļūdu labāku novēršanu pirms apliecināšanas.

  Vadošajām iestādēm – pirms tās apliecina izdevumus – ir jāveic dokumentu pārbaudes attiecībā uz visiem atbalsta saņēmēju iesniegtajiem pieprasījumiem. Tomēr darbību pārbaudes uz vietas var tikt veiktas arī projekta īstenošanas vēlākā posmā, pēc apliecināšanas un līdz pat slēgšanas posmam, kas izskaidro to, kādēļ nevarēja konstatēt daļu no kļūdām Palātas paraugā. Kontroles sistēmas ietekme uz kļūdu īpatsvaru samazinājumu parasti ir novērojama tikai nākamajos gados pēc tam, kad ir īstenoti visi kontroles līmeņi.


  Apzinoties vadības pārbaužu ārkārtīgi svarīgo nozīmi, Komisija kopš 2010. gada veic mērķtiecīgas revīzijas attiecībā uz augsta riska programmu vadības pārbaudēm, ja tā ir konstatējusi, ka nepilnības varētu netikt noteiktas laikus vai netikt noteiktas vispār. Šādu līdz 2012. gada beigām veikto revīziju rezultāti ir ietverti REGIO ĢD gada darbības pārskatā (skatiet 39. lpp.). |
| --- | --- |

5.27. un 5.28.

Vadošajām iestādēm – pirms tās apliecina izdevumus – ir jāveic dokumentu pārbaudes attiecībā uz visiem atbalsta saņēmēju iesniegtajiem pieprasījumiem. Tomēr darbību pārbaudes uz vietas var tikt veiktas arī projekta īstenošanas vēlākā posmā, pēc apliecināšanas un līdz pat slēgšanas posmam, kas izskaidro to, kādēļ nevarēja konstatēt daļu no kļūdām Palātas paraugā. Kontroles sistēmas ietekme uz kļūdu īpatsvaru samazinājumu parasti ir novērojama tikai nākamajos gados pēc tam, kad ir īstenoti visi kontroles līmeņi.

Apzinoties vadības pārbaužu ārkārtīgi svarīgo nozīmi, Komisija kopš 2010. gada veic mērķtiecīgas revīzijas attiecībā uz augsta riska programmu vadības pārbaudēm, ja tā ir konstatējusi, ka nepilnības varētu netikt noteiktas laikus vai netikt noteiktas vispār. Šādu līdz 2012. gada beigām veikto revīziju rezultāti ir ietverti REGIO ĢD gada darbības pārskatā (skatiet 39. lpp.).

| 5.29. | Atklātās kļūdas saistībā ar ERAF/KF transporta un enerģētikas politikas jomās galvenokārt attiecās uz






  a) | publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu vai |
| --- | --- | --- |

5.29.

Atklātās kļūdas saistībā ar ERAF/KF transporta un enerģētikas politikas jomās galvenokārt attiecās uz

a)

publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu vai

| b) | neattiecināmu izdevumu deklarēšanu, vai |
| --- | --- |

b)

neattiecināmu izdevumu deklarēšanu, vai

| c) | nepareizu finansējuma starpības aprēķinu ieņēmumus nesošiem projektiem, vai |
| --- | --- |

c)

nepareizu finansējuma starpības aprēķinu ieņēmumus nesošiem projektiem, vai

| d) | neatbilstību valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

neatbilstību valsts atbalsta noteikumiem.

Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana veido gandrīz pusi no Palātas aplēstā kļūdu īpatsvara šīm politikas jomām

| 5.30. | Publiskā iepirkuma noteikumi ir galvenais instruments, lai publiskie līdzekļi tiktu izlietoti ekonomiski un efektīvi un lai ES izveidotu iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

5.30.

Publiskā iepirkuma noteikumi ir galvenais instruments, lai publiskie līdzekļi tiktu izlietoti ekonomiski un efektīvi un lai ES izveidotu iekšējo tirgu.

| 5.31. | Palāta 2012. gadā pārbaudīja 247 publiskā iepirkuma procedūras, kas saistās ar līgumiem būvdarbu un pakalpojumu jomā un bija pamatā izdevumiem 180 darījumos, kurus Palāta pārbaudīja (14). Kopējā aplēstā līgumu vērtība revidētajos publiskajos iepirkumos bija aptuveni 6,3 miljardi EUR (15). |
| --- | --- |

5.31.

Palāta 2012. gadā pārbaudīja 247 publiskā iepirkuma procedūras, kas saistās ar līgumiem būvdarbu un pakalpojumu jomā un bija pamatā izdevumiem 180 darījumos, kurus Palāta pārbaudīja (14). Kopējā aplēstā līgumu vērtība revidētajos publiskajos iepirkumos bija aptuveni 6,3 miljardi EUR (15).

| 5.32. | Tāpat kā iepriekšējos gados publiskā iepirkuma procedūras bija īpaši disponētas uz kļūdām (16). Palāta konstatēja, ka 31 % no 180 revidētajiem darījumiem nebija ievēroti ES un/vai dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumi. |
| --- | --- |

5.32.

Tāpat kā iepriekšējos gados publiskā iepirkuma procedūras bija īpaši disponētas uz kļūdām (16). Palāta konstatēja, ka 31 % no 180 revidētajiem darījumiem nebija ievēroti ES un/vai dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumi.

| 5.32. | Publiskā iepirkuma kļūdas ir saistītas ar neatbilstību iekšējā tirgus noteikumiem un neattiecas tieši uz kohēzijas politiku, kā parādīts šā ziņojuma citās nodaļās. Jebkurā gadījumā Komisija turpina īstenot mērķtiecīgas darbības, lai novērstu un konstatētu neatbilstības gadījumus ar publiskā iepirkuma procedūrām. Komisija patlaban pārskata un saskaņo savus noteikumus dalītas pārvaldības jomā attiecībā uz vienotas likmes korekciju piemērošanu šādos neatbilstības gadījumos. |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | No revidētajiem darījumiem 12 % bija smagi šo noteikumu pārkāpumi (sk. 5.1. izcēlumu). Šīs kļūdas veido 51 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 52 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajās politikas jomās. |
| --- | --- |

5.33.

No revidētajiem darījumiem 12 % bija smagi šo noteikumu pārkāpumi (sk. 5.1. izcēlumu). Šīs kļūdas veido 51 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 52 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajās politikas jomās.

| 5.33. | Komisija norāda, ka 22 no 180 revidētajiem projektiem konstatētās kļūdas veido vairāk nekā pusi no aprēķinātā kļūdu īpatsvara. Komisija uzsver, ka starp šiem projektiem ir divi gadījumi, kuros Komisija uzskata, ka uz Palātas konstatēto kļūdu jau ir attiecināta vienotas likmes finanšu korekcija, ko dalībvalsts piemērojusi programmas līmenī 2012. gadā (skatiet arī atbildi uz 5.26. punktu). |
| --- | --- |

5.33.

Kohēzijas politikā Komisija piemēro vienotas likmes korekcijas saskaņā ar COCOF pamatnostādnēm (39) un tādējādi aizsargā ES budžetu, ņemot vērā proporcionalitātes principu un faktisko konstatēto pārkāpumu būtību un smagumu.

Šīs vienotās likmes Komisija un valstu iestādes izmanto, piemērojot finanšu korekcijas par publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu, tostarp arī pārbaudot Palātas ziņotās kļūdas.

5.1. izcēlums.   Piemēri par publiskā iepirkuma noteikumu smagiem pārkāpumiem

| a) | Mākslīgs būvdarbu dalījums vairākos konkursos. ERAF projekta ietvaros Vācijā modernizēja jūras ostu, un prāmju termināļa rekonstrukciju iedalīja trīs daļās. Taču visas šīs daļas pildīja vienas un tās pašas tehniskās un ekonomiskās funkcijas. Būvdarbus mākslīgi iedalīja sešos līgumos, no kuriem piecus piešķīra, izmantojot vienkāršotu procedūru. Ņemot vērā konkursā izsludināto būvdarbu raksturu, šādam konkurences ierobežojumam nav pamatojuma.
  Līdzīgu gadījumu konstatēja ERAF projektā Polijā. |
| --- | --- |

a)

Mākslīgs būvdarbu dalījums vairākos konkursos. ERAF projekta ietvaros Vācijā modernizēja jūras ostu, un prāmju termināļa rekonstrukciju iedalīja trīs daļās. Taču visas šīs daļas pildīja vienas un tās pašas tehniskās un ekonomiskās funkcijas. Būvdarbus mākslīgi iedalīja sešos līgumos, no kuriem piecus piešķīra, izmantojot vienkāršotu procedūru. Ņemot vērā konkursā izsludināto būvdarbu raksturu, šādam konkurences ierobežojumam nav pamatojuma.

Līdzīgu gadījumu konstatēja ERAF projektā Polijā.

| b) | Nepamatota tieša piešķiršana. Francijā TEN-T projektā par ātrgaitas dzelzceļa līnijas būvniecību divus būvdarbu līgumus piešķīra tieši – uzņēmumam, kas jau iepriekš bija sniedzis līdzīgus pakalpojumus infrastruktūras pārvaldītājam. Šāda tieša piešķiršana neatbilda piemērojamajiem publiskā iepirkuma noteikumiem, un par līgumu bija jārīko konkurss.
  Līdzīgus nepamatotus tiešas piešķiršanas gadījumus konstatēja ERAF projektos Polijā. |
| --- | --- |

b)

Nepamatota tieša piešķiršana. Francijā TEN-T projektā par ātrgaitas dzelzceļa līnijas būvniecību divus būvdarbu līgumus piešķīra tieši – uzņēmumam, kas jau iepriekš bija sniedzis līdzīgus pakalpojumus infrastruktūras pārvaldītājam. Šāda tieša piešķiršana neatbilda piemērojamajiem publiskā iepirkuma noteikumiem, un par līgumu bija jārīko konkurss.

Līdzīgus nepamatotus tiešas piešķiršanas gadījumus konstatēja ERAF projektos Polijā.

| c) | Nepareiza līgumslēgšanas tiesību piešķiršana, jo piešķiršanas kritēriji nav piemēroti pareizi. ERAF projektā Apvienotajā Karalistē par universitātes paplašināšanu un biorafinēšanas demonstrācijas iekārtas piegādi līgumu sadalīja divās daļās. Taču novērtēšanas stadijā abas daļas vērtēja kopīgi, kas ietekmēja konkursa iznākumu. Tā rezultātā minēto līgumu piešķīra nepareizi.
  Līdzīgu gadījumu konstatēja ERAF projektā Ungārijā. |
| --- | --- |

c)

Nepareiza līgumslēgšanas tiesību piešķiršana, jo piešķiršanas kritēriji nav piemēroti pareizi. ERAF projektā Apvienotajā Karalistē par universitātes paplašināšanu un biorafinēšanas demonstrācijas iekārtas piegādi līgumu sadalīja divās daļās. Taču novērtēšanas stadijā abas daļas vērtēja kopīgi, kas ietekmēja konkursa iznākumu. Tā rezultātā minēto līgumu piešķīra nepareizi.

Līdzīgu gadījumu konstatēja ERAF projektā Ungārijā.

| 5.34. | Atklāja arī citas kļūdas konkursa un līgumslēgšanas procedūrās vēl 19 % no 180 revidētajiem darījumiem. Kļūdu piemēri: informēšanas un publicitātes noteikumu neievērošana, trūkumi konkursa specifikācijās un procedūras nepilnības piedāvājumu izvērtēšanā. Šīs kļūdas nav iekļautas Palātas veiktajā iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēsē (sk. 5.26. punktu) (17). |
| --- | --- |

5.34.

Atklāja arī citas kļūdas konkursa un līgumslēgšanas procedūrās vēl 19 % no 180 revidētajiem darījumiem. Kļūdu piemēri: informēšanas un publicitātes noteikumu neievērošana, trūkumi konkursa specifikācijās un procedūras nepilnības piedāvājumu izvērtēšanā. Šīs kļūdas nav iekļautas Palātas veiktajā iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēsē (sk. 5.26. punktu) (17).

| 5.34. | Komisija pārbaudīs visas Palātas ziņotās kļūdas un attiecīgos un juridiskas iespējamības gadījumos piemēros finanšu korekcijas saskaņā ar saviem norādījumiem (skatiet atbildi uz 5.33. punktu). |
| --- | --- |

5.34.

Neattiecināmas izmaksas deklarētas 9 % no visiem Palātas revidētiem projektiem

| 5.35. | Kad Komisijai tiek deklarētas izmaksas, valsts iestādes apstiprina, ka šīs izmaksas ir radušās atbilstīgi vairākiem īpašiem noteikumiem, kas izklāstīti ES regulās, valsts attiecināmības noteikumos, īpašos darbības programmas noteikumos, uzaicinājumos izteikt ieinteresētību, lēmumos, kas apstiprina projektus līdzfinansējumam, vai dotāciju nolīgumos. |
| --- | --- |

5.35.

Kad Komisijai tiek deklarētas izmaksas, valsts iestādes apstiprina, ka šīs izmaksas ir radušās atbilstīgi vairākiem īpašiem noteikumiem, kas izklāstīti ES regulās, valsts attiecināmības noteikumos, īpašos darbības programmas noteikumos, uzaicinājumos izteikt ieinteresētību, lēmumos, kas apstiprina projektus līdzfinansējumam, vai dotāciju nolīgumos.

| 5.36. | Palāta konstatēja, ka neattiecināmas izmaksas ir deklarētas 9 % pārbaudīto darījumu. Šīs kļūdas veido 39 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 19 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajās politikas jomās (sk. 5.2. izcēlumu). |
| --- | --- |

5.36.

Palāta konstatēja, ka neattiecināmas izmaksas ir deklarētas 9 % pārbaudīto darījumu. Šīs kļūdas veido 39 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 19 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajās politikas jomās (sk. 5.2. izcēlumu).

| 5.36. | Komisija norāda, ka ir svarīgi, lai atbalsta saņēmēji un programmu vadošās iestādes konsekventi piemērotu attiecināmības noteikumus. To var panākt ar apmācību un norādēm, kā arī – reģionālās politikas gadījumā – vadošajām iestādēm šīs zināšanas, kas iegūtas apmācībās un no norādēm, būtu jānodod visām struktūrām, kuras atbildīgas par fondu pārvaldību. Attiecībā uz reģionālo politiku, ja Komisija programmas līmenī konstatē sarežģītus noteikumus, tā arī attiecīgajai dalībvalstij sniedz ieteikumus par noteikumu vienkāršošanu.

  Komisija turpinās vērst savas darbības uz programmu iestādēm, kurās ir konstatēti riski. Ņemot vērā 2014.–2020. gada programmas, Komisija dalībvalstīm sniegs ieteikumus par programmu attiecināmības noteikumu vienkāršošanu un regulās paredzēto vienkāršoto izmaksu iespēju efektīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

5.36.

Komisija turpinās vērst savas darbības uz programmu iestādēm, kurās ir konstatēti riski. Ņemot vērā 2014.–2020. gada programmas, Komisija dalībvalstīm sniegs ieteikumus par programmu attiecināmības noteikumu vienkāršošanu un regulās paredzēto vienkāršoto izmaksu iespēju efektīvu izmantošanu.

5.2. izcēlums.   Deklarētu neattiecināmu izmaksu piemēri

| a) | Izdevumi, kas deklarēti ārpus attiecināmības perioda. TEN-T projektā Somijā automaģistrāles apvedceļa būvniecības plāna izstrādē izdevumu deklarācijā bija iekļauti seši rēķini par izdevumiem pirms attiecināmības perioda sākuma. Šos izdevumus Komisijai kļūdaini apstiprināja kā attiecināmus.
  Līdzīgi gadījumi, kad izdevumi nebija attiecināmi, jo nebija ievērots attiecināmības periods, tika konstatēti ERAF projektos Grieķijā, Francijā un Austrijā. |
| --- | --- |

a)

Izdevumi, kas deklarēti ārpus attiecināmības perioda. TEN-T projektā Somijā automaģistrāles apvedceļa būvniecības plāna izstrādē izdevumu deklarācijā bija iekļauti seši rēķini par izdevumiem pirms attiecināmības perioda sākuma. Šos izdevumus Komisijai kļūdaini apstiprināja kā attiecināmus.

Līdzīgi gadījumi, kad izdevumi nebija attiecināmi, jo nebija ievērots attiecināmības periods, tika konstatēti ERAF projektos Grieķijā, Francijā un Austrijā.

| b) | Pārmērīgas pārvaldības maksas. ERAF projektā Apvienotajā Karalistē fondam, kas piešķir dotācijas un aizdevumus sociāliem uzņēmumiem ar ierobežotām finansiālām spējām, izmaksu deklarācijā algas un citi izdevumi bija nepareizi iekļauti kā personāla izmaksas, nevis pieprasīta pārvaldības maksa, (ko aprēķina kā procentu no tiešajām izmaksām), kā tas paredzēts ES regulās. Tā rezultātā izmaksu deklarācijā bija iekļauti pārmērīgi izdevumi. |
| --- | --- |

b)

Pārmērīgas pārvaldības maksas. ERAF projektā Apvienotajā Karalistē fondam, kas piešķir dotācijas un aizdevumus sociāliem uzņēmumiem ar ierobežotām finansiālām spējām, izmaksu deklarācijā algas un citi izdevumi bija nepareizi iekļauti kā personāla izmaksas, nevis pieprasīta pārvaldības maksa, (ko aprēķina kā procentu no tiešajām izmaksām), kā tas paredzēts ES regulās. Tā rezultātā izmaksu deklarācijā bija iekļauti pārmērīgi izdevumi.

Nepareizs finansējuma starpības aprēķins konstatēts gandrīz 8 % Palātas pārbaudīto darījumu

| 5.37. | No ERAF un KF projektam piešķirtās ES palīdzības apmērs bija atkarīgs no projekta ieguldījumu izmaksām un no aplēstā neto ieņēmuma, kas sagaidāms nākotnē. Tālab ieņēmumus nesošiem projektiem (18) pirms projekta apstiprināšanas ir jāanalizē nākotnē sagaidāmie ieņēmumi un ieguldījumu izmaksas. “Finansējuma starpība” ir ieguldījumu izmaksas, no kurām atņem projekta paredzamos neto ieņēmumus konkrētā atsauces laikposmā, un projekta atlikusī vērtība. |
| --- | --- |

5.37.

No ERAF un KF projektam piešķirtās ES palīdzības apmērs bija atkarīgs no projekta ieguldījumu izmaksām un no aplēstā neto ieņēmuma, kas sagaidāms nākotnē. Tālab ieņēmumus nesošiem projektiem (18) pirms projekta apstiprināšanas ir jāanalizē nākotnē sagaidāmie ieņēmumi un ieguldījumu izmaksas. “Finansējuma starpība” ir ieguldījumu izmaksas, no kurām atņem projekta paredzamos neto ieņēmumus konkrētā atsauces laikposmā, un projekta atlikusī vērtība.

| 5.38. | Palāta konstatēja gadījumus, kuros ieņēmumus nesošiem projektiem, finansējuma starpība bija novērtēta nepareizi. Šajos gadījumos nebija ņemti vērā gaidāmie ienākumi no ieguldījuma vai arī tika izmantotas ļoti augstas izmaksu aplēses. Tāpat, iespējams, nebija ņemta vērā atlikusī vērtība. Vadošās iestādes šīs problēmas nebija atklājušas, kad apstiprināja projektu līdzfinansēšanai un/vai apstiprināja maksājumus projektam. |
| --- | --- |

5.38.

Palāta konstatēja gadījumus, kuros ieņēmumus nesošiem projektiem, finansējuma starpība bija novērtēta nepareizi. Šajos gadījumos nebija ņemti vērā gaidāmie ienākumi no ieguldījuma vai arī tika izmantotas ļoti augstas izmaksu aplēses. Tāpat, iespējams, nebija ņemta vērā atlikusī vērtība. Vadošās iestādes šīs problēmas nebija atklājušas, kad apstiprināja projektu līdzfinansēšanai un/vai apstiprināja maksājumus projektam.

| 5.39. | Pārmērīgi augstu izdevumu deklarēšana nepareiza finansējuma starpības aprēķina dēļ tika konstatēta 1 % revidēto darījumu. Šīs kļūdas veido 5 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 5 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajās politikas jomās (sk. 5.3. izcēlumu). Vēl 7 % projektu Palāta kļūdas neizsaka skaitļos. Tas ir tāpēc, ka vai nu projekta apstiprināšanas datumā nebija skaidri Komisijas norādījumi, vai arī tāpēc, ka projekti vēl nebija pabeigti. |
| --- | --- |

5.39.

Pārmērīgi augstu izdevumu deklarēšana nepareiza finansējuma starpības aprēķina dēļ tika konstatēta 1 % revidēto darījumu. Šīs kļūdas veido 5 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 5 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajās politikas jomās (sk. 5.3. izcēlumu). Vēl 7 % projektu Palāta kļūdas neizsaka skaitļos. Tas ir tāpēc, ka vai nu projekta apstiprināšanas datumā nebija skaidri Komisijas norādījumi, vai arī tāpēc, ka projekti vēl nebija pabeigti.

| 5.38. un 5.39. | Attiecībā uz nekvantificējamām kļūdām Komisija uzsver, ka:






  — | ir viens gadījums, kurā tā neuzskata, ka atlīdzināšana no valsts veselības aprūpes sistēmas ir ieņēmumi finansējuma starpības aprēķināšanai, |
| --- | --- | --- |

5.38. un 5.39.

—

ir viens gadījums, kurā tā neuzskata, ka atlīdzināšana no valsts veselības aprūpes sistēmas ir ieņēmumi finansējuma starpības aprēķināšanai,

| — | attiecībā uz Kohēzijas fonda projektiem 2000.–2006. gada periodā, kuri līdzfinansēti pirms 2003. gada, regulā bija paredzēts ieņēmumus ņemt vērā, bet nebija minēta nekāda konkrēta metode šim mērķim, turklāt par vienlīdz svarīgu bija noteikta nepieciešamība arī sekmēt principu “piesārņotājs maksā”, kas netieši norādīja uz lielākiem ieņēmumiem attiecīgajiem projektiem. Turklāt regulā bija minēta nepieciešamība izstrādāt šādas metodes sadarbībā ar katru attiecīgo dalībvalsti. Tāpēc pirms 2003. gada piemērotās metodes, lai ņemtu vērā ieņēmumus, vienlaikus sekmējot principu “piesārņotājs maksā”, var atšķirties no patlaban piemērojamām metodēm, un tas nav piemērojamo noteikumu pārkāpums. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz Kohēzijas fonda projektiem 2000.–2006. gada periodā, kuri līdzfinansēti pirms 2003. gada, regulā bija paredzēts ieņēmumus ņemt vērā, bet nebija minēta nekāda konkrēta metode šim mērķim, turklāt par vienlīdz svarīgu bija noteikta nepieciešamība arī sekmēt principu “piesārņotājs maksā”, kas netieši norādīja uz lielākiem ieņēmumiem attiecīgajiem projektiem. Turklāt regulā bija minēta nepieciešamība izstrādāt šādas metodes sadarbībā ar katru attiecīgo dalībvalsti. Tāpēc pirms 2003. gada piemērotās metodes, lai ņemtu vērā ieņēmumus, vienlaikus sekmējot principu “piesārņotājs maksā”, var atšķirties no patlaban piemērojamām metodēm, un tas nav piemērojamo noteikumu pārkāpums.

5.3. izcēlums.   Piemēri par nepareizu finansējuma starpības aprēķinu projektiem, no kuriem gūst ieņēmumus

Izmantotas nepamatoti augstas izmaksu aplēses. Portugālē KF projektā par pilsētas dzeramā ūdens tīkla rekonstrukciju saņēmējs izmaksu un ieguvumu analīzē gaidāmās personāla izmaksas novērtēja pārāk augstu. Tā rezultātā finansējuma starpība bija nepamatoti liela.

Līdzīgus pārmērīgi augstu izmaksu izmantošanas gadījumus izmaksu un ieguvumu analīzē konstatēja ERAF un KF projektos Apvienotajā Karalistē, Polijā un Spānijā.

Neatbilstība valsts atbalsta noteikumiem 3 % projektu

| 5.40. | Valsts atbalsta noteikumi nodrošina to, ka dalībvalstu intervences pasākumi nerada konkurences un tirdzniecības izkropļojumus Eiropas Savienībā. Projektiem ir jāatbilst šiem valsts atbalsta noteikumiem (19). |
| --- | --- |

5.40.

Valsts atbalsta noteikumi nodrošina to, ka dalībvalstu intervences pasākumi nerada konkurences un tirdzniecības izkropļojumus Eiropas Savienībā. Projektiem ir jāatbilst šiem valsts atbalsta noteikumiem (19).

| 5.41. | No 180 Palātas revidētajiem darījumiem 3 % līdzfinansēto projektu neatbilda valsts atbalsta noteikumiem. Gadījumos, kad Palāta varēja konstatēt, ka tas bija par iemeslu nepareizam ES finansējumam, kļūdas izteica skaitļos. Šīs skaitļos izteiktās kļūdas veido 5 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 9 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajās politikas jomās. Palātas kļūdu īpatsvara aprēķinā nav ņemti vērā pārējie valsts atbalsta noteikumu neievērošanas gadījumi, kuros šajā posmā nebija iespējams izteikt skaitļos ietekmi uz ES finansējumu (sk. 5.4. izcēlumu). Eiropas Savienības Tiesas nolēmums 2011. gadā apstiprināja, ka valsts atbalsta noteikumi attiecas arī uz komerciāli vadītiem infrastruktūras projektiem (20). |
| --- | --- |

5.41.

No 180 Palātas revidētajiem darījumiem 3 % līdzfinansēto projektu neatbilda valsts atbalsta noteikumiem. Gadījumos, kad Palāta varēja konstatēt, ka tas bija par iemeslu nepareizam ES finansējumam, kļūdas izteica skaitļos. Šīs skaitļos izteiktās kļūdas veido 5 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 9 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajās politikas jomās. Palātas kļūdu īpatsvara aprēķinā nav ņemti vērā pārējie valsts atbalsta noteikumu neievērošanas gadījumi, kuros šajā posmā nebija iespējams izteikt skaitļos ietekmi uz ES finansējumu (sk. 5.4. izcēlumu). Eiropas Savienības Tiesas nolēmums 2011. gadā apstiprināja, ka valsts atbalsta noteikumi attiecas arī uz komerciāli vadītiem infrastruktūras projektiem (20).

| 5.41. | Komisija piekrīt, ka atbilstība valsts atbalsta noteikumiem ir programmu attiecināmības nosacījums. Tomēr, kā tas ir arī turpmāk 5.4. izcēlumā sniegtajā Grieķijas piemērā, pienākums paziņot infrastruktūras projektus bija juridiski neskaidrs līdz 2011. gada Tiesas Leipzig/Halle judikatūrai (ko pārsūdzēja ar galīgo spriedumu tikai 2013. gadā). Lai dalībvalstīm un atbalsta saņēmējiem nodrošinātu skaidrojumu attiecībā uz sprieduma praktisko ietekmi, Komisija 2012. gada novembrī izdeva skaidrojošu norādi un iesniedza to COCOF. Komisija uzskata, ka saskaņā ar šīm norādēm infrastruktūras projektu nepaziņošana pirms 2012. gada novembra nav pārkāpums. |
| --- | --- |

5.41.

5.4. izcēlums.   Valsts atbalsta noteikumiem neatbilstošu projektu piemēri

Valsts atbalsts nav paziņots Komisijai. ERAF projektā Grieķijā saistībā ar ostas iekārtu būvi bija izmantots valsts atbalsts (21). Par projektu netika paziņots Komisijai, kā tas prasīts LESD 108. pantā, tādējādi nav novērtēta tā saderība ar iekšējo tirgu.

Līdzīgus gadījumus konstatēja ERAF projektos Vācijā un Apvienotajā Karalistē.

Komisijas noslēguma maksājumos atklātās kļūdas

| 5.42. | Iepriekšējos gados Palāta atzīmēja, ka slēgšanas dokumenti, kas nav uzticami (piemēram, izbeigšanas deklarācija), var radīt nepareizus izdevumus, kas nepamatoti tiek atlīdzināti, ja vien Komisija neveic attiecīgus pasākumus, lai atklātu un atrisinātu problemātiskos jautājumus (22). |
| --- | --- |

5.42.

Iepriekšējos gados Palāta atzīmēja, ka slēgšanas dokumenti, kas nav uzticami (piemēram, izbeigšanas deklarācija), var radīt nepareizus izdevumus, kas nepamatoti tiek atlīdzināti, ja vien Komisija neveic attiecīgus pasākumus, lai atklātu un atrisinātu problemātiskos jautājumus (22).

| 5.42. | Komisija bija konstatējusi un analizējusi nepilnības izbeigšanas deklarācijās vēl pirms Palātas revīzijas, kas tika veikta slēgšanas procesa agrīnā posmā (40). Komisija šīs nepilnības risināja slēgšanas procesa turpmākajos posmos, un ir veikts papildu revīzijas darbs pēc slēgšanas dokumentu sākotnējā novērtējuma. Attiecīgos gadījumos piemēroja finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.42.

| 5.43. | Šā gada atlasītajā paraugā bija iekļauti divu darbības programmu (Austrijā un Polijā) noslēguma maksājumi un septiņi KF projekti (Spānijā) par 2000.–2006. gadu, no kuriem revidēja 22 ERAF un KF projektus. Šajos 22 projektos Palāta 12 projektos konstatēja kļūdas. Vienā ERAF darbības programmā Palāta konstatēja, ka ne visi izdevumi noslēguma maksājumos ir bijuši pareizi (Austrijā). Taču Komisija 2012. gadā šo darbības programmu slēdza, neizdarot nekādas finanšu korekcijas. Attiecībā uz septiņiem KF projektiem Spānijā finanšu korekcijas Palātas atklātajām kļūdām netika piemērotas. |
| --- | --- |

5.43.

Šā gada atlasītajā paraugā bija iekļauti divu darbības programmu (Austrijā un Polijā) noslēguma maksājumi un septiņi KF projekti (Spānijā) par 2000.–2006. gadu, no kuriem revidēja 22 ERAF un KF projektus. Šajos 22 projektos Palāta 12 projektos konstatēja kļūdas. Vienā ERAF darbības programmā Palāta konstatēja, ka ne visi izdevumi noslēguma maksājumos ir bijuši pareizi (Austrijā). Taču Komisija 2012. gadā šo darbības programmu slēdza, neizdarot nekādas finanšu korekcijas. Attiecībā uz septiņiem KF projektiem Spānijā finanšu korekcijas Palātas atklātajām kļūdām netika piemērotas.

| 5.43. | Komisija pārbaudīs slēgtajā programmā konstatētās kļūdas un norāda, ka tā var piemērot finanšu korekcijas trīs gadus pēc programmas oficiālās slēgšanas, ja tiek konstatētas atlikušas kļūdas.

  Komisija 2013. gada aprīlī Eiropas Parlamentam iesniedza pārskata ziņojumu par finanšu korekcijām, ko īstenojusi Komisija un ko paziņojušas dalībvalstis attiecībā uz 2000.–2006. gada perioda programmām. Ziņojumā norādīts, ka korekcijas sasniedza vismaz 5,6 % (EUR 7,3 miljardus) no ERAF piešķīrumiem par plānošanas periodu līdz 2012. gada 31. decembrim (un 6,2 % jeb EUR 8,1 miljardu līdz 2013. gada 31. martam) (41).


  Saistībā ar septiņiem Kohēzijas fonda projektiem, kas minēti Palātas apsvērumā, Komisija norāda uz savu atbildi 5.39. punktā un papildus uzsver, ka nebija piemērojamā tiesiskā regulējuma pārkāpumu, kuri pamatotu jebkādu finanšu korekciju. |
| --- | --- |

5.43.

Komisija 2013. gada aprīlī Eiropas Parlamentam iesniedza pārskata ziņojumu par finanšu korekcijām, ko īstenojusi Komisija un ko paziņojušas dalībvalstis attiecībā uz 2000.–2006. gada perioda programmām. Ziņojumā norādīts, ka korekcijas sasniedza vismaz 5,6 % (EUR 7,3 miljardus) no ERAF piešķīrumiem par plānošanas periodu līdz 2012. gada 31. decembrim (un 6,2 % jeb EUR 8,1 miljardu līdz 2013. gada 31. martam) (41).

Saistībā ar septiņiem Kohēzijas fonda projektiem, kas minēti Palātas apsvērumā, Komisija norāda uz savu atbildi 5.39. punktā un papildus uzsver, ka nebija piemērojamā tiesiskā regulējuma pārkāpumu, kuri pamatotu jebkādu finanšu korekciju.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Revīzijas iestādes

| 5.44. | ERAF/KF un ESF 434 darbības programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodā 27 dalībvalstīs ir izveidotas 112 revīzijas iestādes (sk. 5.10. un 5.13. punktu) (23). |
| --- | --- |

5.44.

ERAF/KF un ESF 434 darbības programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodā 27 dalībvalstīs ir izveidotas 112 revīzijas iestādes (sk. 5.10. un 5.13. punktu) (23).

| 5.45. | Kohēzijas jomā revīzijas iestāžu gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi sniedz informāciju par ES izdevumu pareizību saistībā ar ERAF/KF un ESF par 2007.–2013. gada plānošanas periodu (24). Komisijai 2012. gadā kopā iesniedza 198 gada kontroles ziņojumus un gada atzinumus (25) par 317 ERAF/KF un 117 ESF darbības programmām (26). |
| --- | --- |

5.45.

Kohēzijas jomā revīzijas iestāžu gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi sniedz informāciju par ES izdevumu pareizību saistībā ar ERAF/KF un ESF par 2007.–2013. gada plānošanas periodu (24). Komisijai 2012. gadā kopā iesniedza 198 gada kontroles ziņojumus un gada atzinumus (25) par 317 ERAF/KF un 117 ESF darbības programmām (26).

| 5.45. | Revīzijas iestādēm ir ļoti svarīga nozīme ticamības veidošanas procesā, sākot no plānošanas perioda sākuma un sistēmu izveides. Pēc tam tās katru gadu Komisijai sniedz revīzijas atzinumu par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību, vienmēr saskaņā ar revīzijas stratēģiju pamatojoties uz pārvaldības un kontroles sistēmu revīzijām un uz īstenoto darbību paraugiem. Regulā Komisijai ir paredzēta iespēja paļauties uz revīzijas iestādes darbu, lai konkrētos nosacījumos gūtu ticamības pārliecību (Regulas (EK) Nr. 1083/2006 73. pants).

  Komisija cieši sadarbojas ar revīzijas iestādēm un veic koordināciju ar tām, kā arī ir sākusi pārskatīt to metodikas un revīziju rezultātus jau 2009. gadā. Tas ir veicinājis spēju veidošanu, jo šīs iestādes ar Komisijas atkārtošanas darba starpniecību ir saņēmušas konsultācijas, norādes un ieteikumus.


  Savos 2012. gada darbības pārskatos REGIO ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (turpmāk – EMPL ĢD) detalizēti analizēja revīzijas iestāžu 2012. gada kontroles ziņojumos sniegto revīzijas informāciju un rezultātus (skatiet REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskata 33.–37. lpp. un EMPL ĢD 2012. gada darbības pārskata 35.–39. lpp.). |
| --- | --- |

5.45.

Komisija cieši sadarbojas ar revīzijas iestādēm un veic koordināciju ar tām, kā arī ir sākusi pārskatīt to metodikas un revīziju rezultātus jau 2009. gadā. Tas ir veicinājis spēju veidošanu, jo šīs iestādes ar Komisijas atkārtošanas darba starpniecību ir saņēmušas konsultācijas, norādes un ieteikumus.

Savos 2012. gada darbības pārskatos REGIO ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (turpmāk – EMPL ĢD) detalizēti analizēja revīzijas iestāžu 2012. gada kontroles ziņojumos sniegto revīzijas informāciju un rezultātus (skatiet REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskata 33.–37. lpp. un EMPL ĢD 2012. gada darbības pārskata 35.–39. lpp.).

Palātas īstenotā četru revīzijas iestāžu pārbaude

| 5.46. | Atsevišķu galveno prasību pārbaudes rezultāti un četru pārbaudīto revīzijas iestāžu – Apvienotās Karalistes (Anglijas), Beļģijas (Valonijas), Maltas un Slovākijas – kopvērtējums ir sniegts
  5.2. pielikumā
  . Palāta īpašu uzmanību pievērsa gada kontroles ziņojumiem un gada atzinumiem un tai revīzijas iestāžu darba daļai, kurai bija tieša un nozīmīga ietekme uz to secinājumiem. |
| --- | --- |

5.46.

Atsevišķu galveno prasību pārbaudes rezultāti un četru pārbaudīto revīzijas iestāžu – Apvienotās Karalistes (Anglijas), Beļģijas (Valonijas), Maltas un Slovākijas – kopvērtējums ir sniegts
  5.2. pielikumā
  . Palāta īpašu uzmanību pievērsa gada kontroles ziņojumiem un gada atzinumiem un tai revīzijas iestāžu darba daļai, kurai bija tieša un nozīmīga ietekme uz to secinājumiem.

| 5.46. | Kopš pašreizējā plānošanas perioda sākuma Komisija ir veikusi 269 revīzijas apmeklējumus, lai pilnībā vai daļēji pārbaudītu 41 ERAF/Kohēzijas fonda (turpmāk – KF) revīzijas iestādes darbu, kas ietver 96 % no ERAF/KF kopējā piešķīruma, un 84 Eiropas Sociālā fonda (turpmāk – ESF) revīzijas iestādes, kuras ietver 99 % no ESF kopējā piešķīruma. Šis darbs ietvēra četras Palātas revidētās revīzijas iestādes. Komisija lielāko daļu revidējamo revīzijas iestāžu izvēlējās, pamatojoties uz reizi gadā atjauninātu riska novērtējumu, kas vairāku laika gaitā pārbaudītu riska kritēriju starpā ietver programmu piešķīrumus. |
| --- | --- |

5.46.

| 5.47. | Katrā no pārbaudītajām revīzijas iestādēm Palāta pārbaudīja






  a) | organizatorisko kārtību un revīzijas metodes; |
| --- | --- | --- |

5.47.

Katrā no pārbaudītajām revīzijas iestādēm Palāta pārbaudīja

a)

organizatorisko kārtību un revīzijas metodes;

| b) | darba dokumentus divām sistēmu revīzijām; |
| --- | --- |

b)

darba dokumentus divām sistēmu revīzijām;

| c) | darba dokumentus paraugam, kurā bija iekļautas 20 darbību revīzijas, tostarp Palāta atkārtoti veica vismaz piecas no minētajām 20 revīzijām; |
| --- | --- |

c)

darba dokumentus paraugam, kurā bija iekļautas 20 darbību revīzijas, tostarp Palāta atkārtoti veica vismaz piecas no minētajām 20 revīzijām;

| d) | 2012. gada kontroles ziņojumus un gada atzinumus līdz ar saistītajiem darba dokumentiem. |
| --- | --- |

d)

2012. gada kontroles ziņojumus un gada atzinumus līdz ar saistītajiem darba dokumentiem.

| 5.48. | Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka visu četru revīzijas iestāžu organizatoriskā struktūra pamatos atbilst ES regulām. Tas pats attiecās uz sistēmu revīzijā izmantoto revīzijas metodoloģiju. Tomēr Palāta konstatēja trūkumus veidā, kādā revīzijas iestādes veic darbību un sistēmu revīzijas un/vai attiecīgi ziņo par šiem rezultātiem Komisijai (27). |
| --- | --- |

5.48.

Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka visu četru revīzijas iestāžu organizatoriskā struktūra pamatos atbilst ES regulām. Tas pats attiecās uz sistēmu revīzijā izmantoto revīzijas metodoloģiju. Tomēr Palāta konstatēja trūkumus veidā, kādā revīzijas iestādes veic darbību un sistēmu revīzijas un/vai attiecīgi ziņo par šiem rezultātiem Komisijai (27).

| 5.49. | No četrām pārbaudītajam revīzijas iestādēm Palāta novērtēja trīs kā daļēji efektīvas un vienu kā neefektīvu. Palāta uzskata, ka revīzijas iestādēm, kas tika novērtētas kā daļēji efektīvas, gada kontroles ziņojumi pilnībā neatbilda noteikumiem un/vai ka Palātas atkārtotajās darbību revīzijās ir konstatētas problēmas, ko revīzijas iestādes iepriekš nebija atklājušas. |
| --- | --- |

5.49.

No četrām pārbaudītajam revīzijas iestādēm Palāta novērtēja trīs kā daļēji efektīvas un vienu kā neefektīvu. Palāta uzskata, ka revīzijas iestādēm, kas tika novērtētas kā daļēji efektīvas, gada kontroles ziņojumi pilnībā neatbilda noteikumiem un/vai ka Palātas atkārtotajās darbību revīzijās ir konstatētas problēmas, ko revīzijas iestādes iepriekš nebija atklājušas.

| 5.49. | Pamatojoties uz vairāku gadu laikā apkopotajām revīzijas liecībām, Komisija uzskata, ka tā var paļauties uz šo četru labi funkcionējošo revīzijas iestāžu darbu saistībā ar savu ticamības procesu (skatiet arī Komisija atbildes uz 6.30. un 6.31. punktu). |
| --- | --- |

5.49.

Komisijas īstenotās revīzijas iestāžu pārraudzības novērtējums

| 5.50. | Komisija 2012. gadā turpināja savu aptauju par revīzijas iestāžu darba ticamību un to atbilstību ES regulām (28). Komisija revīzijas iestāžu darbā atklāja Palātas konstatējumiem vai iepriekšējo gadu konstatējumiem līdzīgas nepilnības (sk. 5.48. un 5.49 punktu) (29). |
| --- | --- |

5.50.

Komisija 2012. gadā turpināja savu aptauju par revīzijas iestāžu darba ticamību un to atbilstību ES regulām (28). Komisija revīzijas iestāžu darbā atklāja Palātas konstatējumiem vai iepriekšējo gadu konstatējumiem līdzīgas nepilnības (sk. 5.48. un 5.49 punktu) (29).

| 5.50. | Komisija norāda uz savu atbildi uz 5.46. punktu, kurā tā sniedz informāciju par revīzijas apmeklējumiem, kas veikti kohēzijas politikas jomā kopš 2009. gada. Izziņas darbs attiecībā uz revīzijas iestādēm joprojām ir galvenais izziņas darbs saskaņā ar Komisijas pašreizējo revīzijas stratēģiju. REGIO ĢD un EMPL ĢD turpina savu revīzijas darbu ar 102 papildu revīzijas apmeklējumiem līdz 2014. gada vidum. |
| --- | --- |

5.50.

Komisija norāda uz savu atbildi uz 5.46. punktu, kurā tā sniedz informāciju par revīzijas apmeklējumiem, kas veikti kohēzijas politikas jomā kopš 2009. gada. Izziņas darbs attiecībā uz revīzijas iestādēm joprojām ir galvenais izziņas darbs saskaņā ar Komisijas pašreizējo revīzijas stratēģiju. REGIO ĢD un EMPL ĢD turpina savu revīzijas darbu ar 102 papildu revīzijas apmeklējumiem līdz 2014. gada vidum.

| 5.51. | Turklāt dokumentu pārbaudē par katru ERAF/KF un ESF darbības programmu Komisija pārbaudīja informāciju, kuru revīzijas iestādes bija iekļāvušas savos gada kontroles ziņojumos un gada atzinumos (30). Ja Komisija uzskata, ka revīzijas iestādes paziņotais kļūdu īpatsvars darbības programmai (vai darbības programmu grupai) ir ticams un reprezentatīvs, Komisija to var apstiprināt vai, pamatojoties uz papildu informāciju, pārrēķināt. Ja Komisija uzskata, ka paziņotais kļūdu īpatsvars nav ticams, tā piemēro vienotu kļūdu īpatsvaru (starp 2 % un 25 %), atkarībā no darbības programmai veiktā riska novērtējuma. |
| --- | --- |

5.51.

Turklāt dokumentu pārbaudē par katru ERAF/KF un ESF darbības programmu Komisija pārbaudīja informāciju, kuru revīzijas iestādes bija iekļāvušas savos gada kontroles ziņojumos un gada atzinumos (30). Ja Komisija uzskata, ka revīzijas iestādes paziņotais kļūdu īpatsvars darbības programmai (vai darbības programmu grupai) ir ticams un reprezentatīvs, Komisija to var apstiprināt vai, pamatojoties uz papildu informāciju, pārrēķināt. Ja Komisija uzskata, ka paziņotais kļūdu īpatsvars nav ticams, tā piemēro vienotu kļūdu īpatsvaru (starp 2 % un 25 %), atkarībā no darbības programmai veiktā riska novērtējuma.

| 5.51. | Komisija uzsver, ka gada kontroles ziņojumu un revīzijas atzinumu analīze ir svarīgākā daļa no ticamības veidošanas procesa, kas apliecina iekšējo kontroles deklarāciju gada darbības pārskatā, kurā Komisija ziņo par savas analīzes rezultātiem (skatiet, piemēram, REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskata 33.–35. lpp. un 9. pielikumu, kā arī EMPL ĢD 2012. gada darbības pārskata 35.–38. lpp. un 8. pielikumu).


  Attiecībā uz ziņoto kļūdu īpatsvaru ticamību un reprezentativitāti skatiet atbildi uz 5.52. punkta otro ievilkumu. |
| --- | --- |

5.51.

Komisija uzsver, ka gada kontroles ziņojumu un revīzijas atzinumu analīze ir svarīgākā daļa no ticamības veidošanas procesa, kas apliecina iekšējo kontroles deklarāciju gada darbības pārskatā, kurā Komisija ziņo par savas analīzes rezultātiem (skatiet, piemēram, REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskata 33.–35. lpp. un 9. pielikumu, kā arī EMPL ĢD 2012. gada darbības pārskata 35.–38. lpp. un 8. pielikumu).

Attiecībā uz ziņoto kļūdu īpatsvaru ticamību un reprezentativitāti skatiet atbildi uz 5.52. punkta otro ievilkumu.

| 5.52. | Palātas konstatējumi, kas balstās uz Komisijā pieejamu informāciju un no revīzijas iestādēm pieprasītajiem papildu datiem par visiem trim fondiem (ERAF/KF un ESF), ir šādi (31): |
| --- | --- |

5.52.

Palātas konstatējumi, kas balstās uz Komisijā pieejamu informāciju un no revīzijas iestādēm pieprasītajiem papildu datiem par visiem trim fondiem (ERAF/KF un ESF), ir šādi (31):

5.52.

| — | Komisijas tvērums ir ierobežots, lai apstiprinātu un vajadzības gadījumā pielāgotu kļūdu īpatsvarus, ko revīzijas iestādes norādījušas savos gada kontroles ziņojumos, jo revīzijas iestādēm nav pienākuma sniegt Komisijai informāciju par savām darbību revīzijām (32); |
| --- | --- |

—

Komisijas tvērums ir ierobežots, lai apstiprinātu un vajadzības gadījumā pielāgotu kļūdu īpatsvarus, ko revīzijas iestādes norādījušas savos gada kontroles ziņojumos, jo revīzijas iestādēm nav pienākuma sniegt Komisijai informāciju par savām darbību revīzijām (32);

| — | Komisija katra gada sākumā analizē visus gada kontroles ziņojumus un revīzijas atzinumus, ko iesniegušas valstu revīzijas iestādes. Turklāt Komisija ņem vērā visu valsts revīziju rezultātus, kas no revīzijas iestādēm saņemti gada laikā, kā arī citus Komisijas un Palātas revīziju rezultātus. Lai vēl vairāk uzlabotu ziņoto kļūdu īpatsvaru ticamību, kā arī pamatojoties uz šaubām vai konstatētajiem riskiem, 2013. gadā Komisijas dienesti veica faktu vākšanas misijas uz vietas attiecībā uz ERAF/KF (11 misijas 9 dalībvalstīs) un uz ESF (15 dalībvalstīs), lai apkopotu papildu pierādījumus un iegūtu paskaidrojumus par iesniegtajiem gada kontroles ziņojumiem, it sevišķi par kļūdu īpatsvaru aprēķināšanas metodiku. Dažos gadījumos misijas nodrošināja stabilu pamatu kļūdu īpatsvaru pārrēķināšanai. Komisija arī rakstiski pieprasīja papildu informāciju no dažām revīzijas iestādēm, kuras to sniedza.

  Šīs analīzes rezultāts ir ticamības veidošanas procesa svarīgākais avots, kā paskaidrots gada darbības pārskatos.


  Tādējādi Komisija uzkrāja plašas zināšanas par riskiem, kas saistīti ar katru revīzijas iestādi. |
| --- | --- |

—

Šīs analīzes rezultāts ir ticamības veidošanas procesa svarīgākais avots, kā paskaidrots gada darbības pārskatos.

Tādējādi Komisija uzkrāja plašas zināšanas par riskiem, kas saistīti ar katru revīzijas iestādi.

| — | Palāta konstatēja, ka no 138 pārbaudītajām darbības programmām Komisijai nebija pietiekamas informācijas par 51 programmu, lai apstiprinātu (vai pārrēķinātu) revīzijas iestāžu paziņoto kļūdu īpatsvaru, novērtējot gada kontroles ziņojumus. Piemēram, gadījumos, kad gada kontroles ziņojumā norādītie revidētie izdevumi pilnībā neatbilda darbības programmu izdevumiem gadā vai gada kontroles ziņojumā paziņoto kļūdu īpatsvarus revīzijas iestāde nebija aprēķinājusi precīzi; |
| --- | --- |

—

Palāta konstatēja, ka no 138 pārbaudītajām darbības programmām Komisijai nebija pietiekamas informācijas par 51 programmu, lai apstiprinātu (vai pārrēķinātu) revīzijas iestāžu paziņoto kļūdu īpatsvaru, novērtējot gada kontroles ziņojumus. Piemēram, gadījumos, kad gada kontroles ziņojumā norādītie revidētie izdevumi pilnībā neatbilda darbības programmu izdevumiem gadā vai gada kontroles ziņojumā paziņoto kļūdu īpatsvarus revīzijas iestāde nebija aprēķinājusi precīzi;

| — | Komisija norāda, ka 51 Palātas minētā programma atbilst 9 revīzijas iestāžu darbam no kopā 112 revīzijas iestādēm, kas atbild par ERAF, ESF un KF. Komisija arī norāda, ka tehniskā problēma, kas minēta saistībā ar 31 Francijas programmu, nemaina revīzijas iestādes un Komisijas novērtējumu.

  Komisija uzsver, ka attiecīgā gadījumā piemēroja vienotās likmes, ja Komisija paziņotos kļūdu īpatsvarus nenovērtēja kā ticamus. Attiecībā uz 14 programmām, kuru gadījumā vienoto likmi nepiemēroja, Komisija uzskatīja, ka paziņotais kļūdu īpatsvars ir ticams, un norāda, ka parauga kļūdu īpatsvaru izmantošana, pamatojoties uz nestatistiskiem paraugiem, regulā ir paredzēta nelielu darbību datu kopu gadījumā.


  Tie ir vienīgie pieejamie rādītāji, lai aplēstu vispārējo risku saistībā ar attiecīgajām programmām, tādēļ Komisija tos izmanto ticamības procesam. Šādos gadījumos Komisija arī ņem vērā datu kopas raksturlielumus un revīzijas aptvērumu. Komisija 2012./2013. gadā ir aktīvi veicinājusi statistiskas izlases izmantošanu un 2013. gada aprīlī ir atjauninājusi savas norādes par izlasi, lai statistiskas izlases izmantošana būtu iespējama pat nelielu darbību datu kopu gadījumā nolūkā iegūt reprezentatīvus rezultātus.


  Saistībā ar iepriekš minēto ir svarīgi norādīt, ka tad, kad Komisija apstiprina revīzijas iestāžu paziņotos īpatsvarus, tā izmanto visas ieviestās revīzijas procedūras, ja rodas šaubas par paziņoto kļūdu īpatsvaru precizitāti un/vai ticamību: rakstiski un mutiski jautājumi revīzijas iestādēm, faktu vākšanas misijas un/vai no revīzijas iestādēm saņemtas papildu informācijas analīze, vajadzības gadījumā ietverot atsevišķu revīziju rezultātus. Pamatojoties uz šo informāciju, gada kontroles ziņojumos norādītos kļūdu īpatsvarus koriģēja 21 % no ERAF/KF un 15,4 % no ESF programmām. Turklāt paziņotos kļūdu īpatsvarus attiecībā uz 11 % no ERAF/KF un ESF programmām neuzskatīja par ticamiem, tādēļ Komisija tos aizstāja ar vienotajām likmēm (skatiet REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskata 35. lpp. un EMPL ĢD 2012. gada darbības pārskata 37. lpp.).


  Komisija norāda, ka papildu skaidrojumu attiecībā uz revīzijas iestāžu paziņotajiem kļūdu īpatsvariem saistībā ar ESF tā sniegusi savā atbildē uz 6.40. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

Komisija uzsver, ka attiecīgā gadījumā piemēroja vienotās likmes, ja Komisija paziņotos kļūdu īpatsvarus nenovērtēja kā ticamus. Attiecībā uz 14 programmām, kuru gadījumā vienoto likmi nepiemēroja, Komisija uzskatīja, ka paziņotais kļūdu īpatsvars ir ticams, un norāda, ka parauga kļūdu īpatsvaru izmantošana, pamatojoties uz nestatistiskiem paraugiem, regulā ir paredzēta nelielu darbību datu kopu gadījumā.

Tie ir vienīgie pieejamie rādītāji, lai aplēstu vispārējo risku saistībā ar attiecīgajām programmām, tādēļ Komisija tos izmanto ticamības procesam. Šādos gadījumos Komisija arī ņem vērā datu kopas raksturlielumus un revīzijas aptvērumu. Komisija 2012./2013. gadā ir aktīvi veicinājusi statistiskas izlases izmantošanu un 2013. gada aprīlī ir atjauninājusi savas norādes par izlasi, lai statistiskas izlases izmantošana būtu iespējama pat nelielu darbību datu kopu gadījumā nolūkā iegūt reprezentatīvus rezultātus.

Saistībā ar iepriekš minēto ir svarīgi norādīt, ka tad, kad Komisija apstiprina revīzijas iestāžu paziņotos īpatsvarus, tā izmanto visas ieviestās revīzijas procedūras, ja rodas šaubas par paziņoto kļūdu īpatsvaru precizitāti un/vai ticamību: rakstiski un mutiski jautājumi revīzijas iestādēm, faktu vākšanas misijas un/vai no revīzijas iestādēm saņemtas papildu informācijas analīze, vajadzības gadījumā ietverot atsevišķu revīziju rezultātus. Pamatojoties uz šo informāciju, gada kontroles ziņojumos norādītos kļūdu īpatsvarus koriģēja 21 % no ERAF/KF un 15,4 % no ESF programmām. Turklāt paziņotos kļūdu īpatsvarus attiecībā uz 11 % no ERAF/KF un ESF programmām neuzskatīja par ticamiem, tādēļ Komisija tos aizstāja ar vienotajām likmēm (skatiet REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskata 35. lpp. un EMPL ĢD 2012. gada darbības pārskata 37. lpp.).

Komisija norāda, ka papildu skaidrojumu attiecībā uz revīzijas iestāžu paziņotajiem kļūdu īpatsvariem saistībā ar ESF tā sniegusi savā atbildē uz 6.40. punkta a) apakšpunktu.

| — | 16 no 138 darbības programmām revīzijas iestāžu paziņotie kļūdu īpatsvari nebija reprezentatīvi (t.i., šie īpatsvari, atlasot paraugu, nav balstīti ne uz statistisku, ne uz kādu citu oficiālu pieeju (neietverot statistiku) atbilstīgi Komisijas norādījumiem). Lai šādus kļūdu īpatsvarus neattiecinātu uz visu darbības programmu kopumā, Komisijai nevajadzētu izmantot to savā ticamības nodrošināšanas procesā. Palāta konstatēja, ka no 16 darbības programmām Komisija tikai divos gadījumos ir izmantojusi vienoto likmi atbilstīgi prasībām; |
| --- | --- |

—

16 no 138 darbības programmām revīzijas iestāžu paziņotie kļūdu īpatsvari nebija reprezentatīvi (t.i., šie īpatsvari, atlasot paraugu, nav balstīti ne uz statistisku, ne uz kādu citu oficiālu pieeju (neietverot statistiku) atbilstīgi Komisijas norādījumiem). Lai šādus kļūdu īpatsvarus neattiecinātu uz visu darbības programmu kopumā, Komisijai nevajadzētu izmantot to savā ticamības nodrošināšanas procesā. Palāta konstatēja, ka no 16 darbības programmām Komisija tikai divos gadījumos ir izmantojusi vienoto likmi atbilstīgi prasībām;

| — | Palāta pārrēķināja (ievērojot daudzgadu finanšu korekcijas), ka no 138 darbības programmām piecās kļūdu īpatsvars ir virs 2 %. |
| --- | --- |

—

Palāta pārrēķināja (ievērojot daudzgadu finanšu korekcijas), ka no 138 darbības programmām piecās kļūdu īpatsvars ir virs 2 %.

| — | Komisija atzinīgi vērtē to, ka Palāta ir izdarījusi tādus pašus secinājumus visos gadījumos, izņemot 5 no 138 pārbaudītajiem gadījumiem. Šie gadījumi attiecas uz divām revīzijas iestādēm. Attiecībā uz šiem pieciem gadījumiem Komisija nepiekrīt un apstiprina savu novērtējumu saskaņā ar 2012. gada darbības pārskatā norādīto paskaidrojumu, ko pēc padziļinātas analīzes sniegušas attiecīgās revīzijas iestādes.

  It sevišķi četru Nīderlandes programmu gadījumā, kuras pārgrupētas vienā paraugā, Komisija uzskatīja, ka projekts, kurā 2012. gadā gan revīzijas iestāde, gan pašas Komisijas revīzija konstatēja kļūdu, bija izņēmuma rakstura un to nevajadzēja atlasīt finansēšanai. Valsts iestādes piekrita ieturēt izdevumus, kas saistīti ar visu projektu, un tādējādi arī saistītos nepareizos izdevumus 2012. gada nogalē. Tāpēc Komisija uzskata, ka šie izdevumi nav jāiekļauj paredzamā kļūdu īpatsvara aprēķinā. Attiecībā uz Vācijas programmu Komisija uzskata, ka, ņemot vērā to izdevumu daļu, kuru izslēdza no revidējamās datu kopas, ietekme uz kļūdu īpatsvaru būtu bijusi ļoti ierobežota.


  Tāpēc Komisija uzskata, ka ir pareizi īstenojusi savu uzraudzības uzdevumu attiecībā uz revīzijas iestāžu paziņotajiem kļūdu īpatsvariem. |
| --- | --- |

—

It sevišķi četru Nīderlandes programmu gadījumā, kuras pārgrupētas vienā paraugā, Komisija uzskatīja, ka projekts, kurā 2012. gadā gan revīzijas iestāde, gan pašas Komisijas revīzija konstatēja kļūdu, bija izņēmuma rakstura un to nevajadzēja atlasīt finansēšanai. Valsts iestādes piekrita ieturēt izdevumus, kas saistīti ar visu projektu, un tādējādi arī saistītos nepareizos izdevumus 2012. gada nogalē. Tāpēc Komisija uzskata, ka šie izdevumi nav jāiekļauj paredzamā kļūdu īpatsvara aprēķinā. Attiecībā uz Vācijas programmu Komisija uzskata, ka, ņemot vērā to izdevumu daļu, kuru izslēdza no revidējamās datu kopas, ietekme uz kļūdu īpatsvaru būtu bijusi ļoti ierobežota.

Tāpēc Komisija uzskata, ka ir pareizi īstenojusi savu uzraudzības uzdevumu attiecībā uz revīzijas iestāžu paziņotajiem kļūdu īpatsvariem.

Komisijas gada darbības pārskatu pārbaude

| 5.53. | Palāta novērtēja Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD, Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD 2012. gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas. Konkrēti, saistībā ar 2012. gadā apstiprināto maksājumu pareizību Palāta






  a) | novērtēja atrunas par 2012. gadu un |
| --- | --- | --- |

5.53.

Palāta novērtēja Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD, Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD 2012. gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas. Konkrēti, saistībā ar 2012. gadā apstiprināto maksājumu pareizību Palāta

a)

novērtēja atrunas par 2012. gadu un

| b) | pārbaudīja, cik pamatoti un precīzi Komisija ir aprēķinājusi apdraudētās summas. |
| --- | --- |

b)

pārbaudīja, cik pamatoti un precīzi Komisija ir aprēķinājusi apdraudētās summas.

Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts

| 5.54. | Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts savā 2012. gada darbības pārskatā aplēsa, ka kļūdu riskam bija pakļauti no 2,2 % līdz 5,0 % 2012. gadā apstiprināto starpposma maksājumu un galīgo maksājumu ERAF un KF attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu (33). |
| --- | --- |

5.54.

Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts savā 2012. gada darbības pārskatā aplēsa, ka kļūdu riskam bija pakļauti no 2,2 % līdz 5,0 % 2012. gadā apstiprināto starpposma maksājumu un galīgo maksājumu ERAF un KF attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu (33).

| 5.55. | Šī aplēse, ko Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts aprēķināja un iekļāva savā 2012. gada darbības pārskatā, pamatojas uz kļūdu īpatsvariem, par ko revīzijas iestādes ziņoja saistībā ar 2011. gada izdevumiem (34). Tā pārsniedz Komisijas noteikto būtiskuma slieksni 2 % un atbilst Palātas sniegtajam novērtējumam par 2011. gadu šajā politikas jomā (35). |
| --- | --- |

5.55.

Šī aplēse, ko Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts aprēķināja un iekļāva savā 2012. gada darbības pārskatā, pamatojas uz kļūdu īpatsvariem, par ko revīzijas iestādes ziņoja saistībā ar 2011. gada izdevumiem (34). Tā pārsniedz Komisijas noteikto būtiskuma slieksni 2 % un atbilst Palātas sniegtajam novērtējumam par 2011. gadu šajā politikas jomā (35).

| 5.55. | Komisija piekrīt, ka REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskatā norādītais riska līmenis ir salīdzināms ar Palātas rezultātiem tās 2011. gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

5.55.

Komisija piekrīt, ka REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskatā norādītais riska līmenis ir salīdzināms ar Palātas rezultātiem tās 2011. gada darbības pārskatā.

| 5.56. | Salīdzinājumā ar 2011. gadu 2012. gadā ir samazinājies to darbības programmu skaits, par kurām Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts bija formulējis atrunu, un ir samazinājusies to aplēstā finansiālā ietekme (36). Tas ir galvenokārt tādēļ, ka Komisija noteica mazāku apdraudēto summu, pamatojoties uz revīzijas iestāžu 2012. gada kontroles ziņojumos norādītajiem kļūdu īpatsvariem. |
| --- | --- |

5.56.

Salīdzinājumā ar 2011. gadu 2012. gadā ir samazinājies to darbības programmu skaits, par kurām Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts bija formulējis atrunu, un ir samazinājusies to aplēstā finansiālā ietekme (36). Tas ir galvenokārt tādēļ, ka Komisija noteica mazāku apdraudēto summu, pamatojoties uz revīzijas iestāžu 2012. gada kontroles ziņojumos norādītajiem kļūdu īpatsvariem.

| 5.56. | Kā norādīts REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskata kopsavilkumā, atrunu skaita samazinājumu galvenokārt izskaidro dalībvalstīs veiktie korektīvie pasākumi un Komisijas finanšu korekciju piemērošana (skatiet 2012. gada darbības pārskata 46.–49. lpp.). REGIO ĢD ievērotā stingrā politika attiecībā uz brīdinājumiem, pārtraukumiem, apturēšanu un finanšu korekcijām ir sekmējusi uzlabojumus pārvaldības un kontroles sistēmās. |
| --- | --- |

5.56.

Kā norādīts REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskata kopsavilkumā, atrunu skaita samazinājumu galvenokārt izskaidro dalībvalstīs veiktie korektīvie pasākumi un Komisijas finanšu korekciju piemērošana (skatiet 2012. gada darbības pārskata 46.–49. lpp.). REGIO ĢD ievērotā stingrā politika attiecībā uz brīdinājumiem, pārtraukumiem, apturēšanu un finanšu korekcijām ir sekmējusi uzlabojumus pārvaldības un kontroles sistēmās.

| 5.57. | Palāta uzskata, ka Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam vajadzēja formulēt atrunu par vēl piecām darbības programmām (sk. 5.52. punktu). |
| --- | --- |

5.57.

Palāta uzskata, ka Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam vajadzēja formulēt atrunu par vēl piecām darbības programmām (sk. 5.52. punktu).

| 5.57. | Komisija norāda uz savu atbildi uz 5.52. punktu, kas apstiprina, ka nevienā no pieciem gadījumiem nebija iemesla paredzēt atrunu. Attiecībā uz četrām no šīm programmām, kas pārgrupētas vienā paraugā, kļūdu īpatsvars tika koriģēts 2012. gadā, tādēļ tas nav jāiekļauj paredzamā kļūdu īpatsvara aprēķinā. Attiecībā uz piekto programmu Komisija uzskata, ka, ņemot vērā to izdevumu daļu, kuru izslēdza no revidējamās datu kopas, ietekme uz kļūdu īpatsvaru būtu bijusi ļoti ierobežota. |
| --- | --- |

5.57.

| 5.58. | Novērtējot darbības programmas, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts ņem vērā arī daudzgadu kumulatīvo atlikušo risku (ko aprēķina Komisija, ievērojot veiktās finanšu korekcijas ES un valsts līmenī kopš plānošanas perioda sākuma). Tomēr Komisijai nav pietiekamas informācijas par to, vai dalībvalstu ieviestās sistēmas finanšu korekciju piemērošanai ir efektīvas. Tādējādi ir risks, ka Komisijas gada darbības pārskatā sniegtais novērtējums par atsevišķām darbības programmām nav pietiekami pamatots. |
| --- | --- |

5.58.

Novērtējot darbības programmas, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts ņem vērā arī daudzgadu kumulatīvo atlikušo risku (ko aprēķina Komisija, ievērojot veiktās finanšu korekcijas ES un valsts līmenī kopš plānošanas perioda sākuma). Tomēr Komisijai nav pietiekamas informācijas par to, vai dalībvalstu ieviestās sistēmas finanšu korekciju piemērošanai ir efektīvas. Tādējādi ir risks, ka Komisijas gada darbības pārskatā sniegtais novērtējums par atsevišķām darbības programmām nav pietiekami pamatots.

| 5.58. | Kopš 2011. gada Komisijas dienesti pēc budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieprasījuma ir veikuši uz risku pamatotas revīzijas finanšu korekciju reģistrēšanas un ziņošanas sistēmās. Rezultātā Komisija katru gadu ir vairojusi informāciju par šo sistēmu darbību dalībvalstīs un pieprasījusi vajadzības gadījumā uzlabot attiecīgās sistēmas (skatiet kopsavilkuma ziņojumu, kas nosūtīts budžeta izpildes apstiprinātājiestādei un Eiropas Revīzijas palātai 2013. gadā) (42). Turklāt revīzijas iestādes pašas veic revīzijas attiecībā uz apliecinātājiestāžu darbībām un rezultātus ziņo Komisijai, kas šo informāciju ņem vērā savā novērtējumā. |
| --- | --- |

5.58.

| 5.59. | Palātas pieeja savās revīzijās ņemt vērā finanšu korekcijas ir izklāstīta 1. nodaļas 1.19.–1.35. punktā. |
| --- | --- |

5.59.

Palātas pieeja savās revīzijās ņemt vērā finanšu korekcijas ir izklāstīta 1. nodaļas 1.19.–1.35. punktā.

| 5.59. | Komisija ir veikusi visus vajadzīgos pasākumus saskaņā ar Līgumu un regulām, lai aizsargātu ES budžetu.

  Komisija norāda, ka, lai gan tā ir izdarījusi visu iespējamo un rīkojusies, pilnībā ņemot vērā spēkā esošās regulas tajā pašā finanšu gadā, kuram Palāta ir veikusi revīziju, Čehijas un Slovākijas programmām piemērotās vienotas likmes korekcijas nav ņemtas vērā, nosakot 2012. gada kļūdu īpatsvaru.


  Skatiet Komisijas atbildi uz 5.26. punktu un 1.2. izcēlumu. |
| --- | --- |

5.59.

Komisija norāda, ka, lai gan tā ir izdarījusi visu iespējamo un rīkojusies, pilnībā ņemot vērā spēkā esošās regulas tajā pašā finanšu gadā, kuram Palāta ir veikusi revīziju, Čehijas un Slovākijas programmām piemērotās vienotas likmes korekcijas nav ņemtas vērā, nosakot 2012. gada kļūdu īpatsvaru.

Skatiet Komisijas atbildi uz 5.26. punktu un 1.2. izcēlumu.

Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts un Enerģētikas ģenerāldirektorāts

| 5.60. | Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts un Enerģētikas ģenerāldirektorāts






  — | formulēja atrunas par attiecīgi 23 % un 57 % no visām gada laikā apstiprinātajām maksājumu apropriācijām; |
| --- | --- | --- |

5.60.

Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts un Enerģētikas ģenerāldirektorāts

—

formulēja atrunas par attiecīgi 23 % un 57 % no visām gada laikā apstiprinātajām maksājumu apropriācijām;

| — | aplēsa, ka kļūdas bija apmēram 4,6 % no 2012. gadā apstiprinātajiem maksājumiem saistībā ar Sesto un Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, un |
| --- | --- |

—

aplēsa, ka kļūdas bija apmēram 4,6 % no 2012. gadā apstiprinātajiem maksājumiem saistībā ar Sesto un Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, un

| — | pamatojoties uz atlikušo kļūdu īpatsvaru, šie ģenerāldirektorāti lēš, ka to atrunu ietekme ir 2,5 % no 2012. gadā izdarītajiem maksājumiem saistībā ar pētniecības pamatprogrammām. |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz atlikušo kļūdu īpatsvaru, šie ģenerāldirektorāti lēš, ka to atrunu ietekme ir 2,5 % no 2012. gadā izdarītajiem maksājumiem saistībā ar pētniecības pamatprogrammām.

| 5.61. | Palāta 2012. gadā konstatēja skaitļos izsakāmas kļūdas sešos no astoņiem revidētajiem TEN-T projektiem (75 %). Taču Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts nav formulējis atrunu par TEN-T programmu saistībā ar neatbilstību ES un valsts iepirkuma noteikumiem. Palāta norāda arī uz to, ka Enerģētikas ģenerāldirektorāts ir formulējis šādu atrunu attiecībā uz Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), kur Palāta konstatēja līdzīgas problēmas (37). |
| --- | --- |

5.61.

Palāta 2012. gadā konstatēja skaitļos izsakāmas kļūdas sešos no astoņiem revidētajiem TEN-T projektiem (75 %). Taču Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts nav formulējis atrunu par TEN-T programmu saistībā ar neatbilstību ES un valsts iepirkuma noteikumiem. Palāta norāda arī uz to, ka Enerģētikas ģenerāldirektorāts ir formulējis šādu atrunu attiecībā uz Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), kur Palāta konstatēja līdzīgas problēmas (37).

| 5.61. | Komisija uzskata, ka Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts (turpmāk – MOVE ĢD) šajā saistībā ir ievērojis pastāvīgos norādījumus attiecībā uz 2012. gada darbības pārskatu (ats. ARES(2012) 1240233,7.4. punkts) un ka nebija nekāda iemesla paredzēt atrunu TEN-T programmām. Saistībā ar saviem uzraudzības pienākumiem attiecībā uz Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūru MOVE ĢD ņēma vērā visu tā rīcībā esošo informāciju, arī 2011. gada Revīzijas palātas ziņojumu un šīs izpildaģentūras ticamības apgalvojumus.


  Attiecībā uz ticamības apgalvojumiem var norādīt, ka pabeigtās ex post kontroles darbības 2012. gada 31. decembrī konstatētais kļūdu īpatsvars bija 1,7 %, kas ir zem 2 % būtiskuma līmeņa. Turklāt minētā izpildaģentūra 2012. gadā bija veikusi virkni pasākumu, ņemot vērā Palātas konstatējumus, lai nostiprinātu savu kontroli un vairotu atbalsta saņēmēju informētību par publiskā iepirkuma noteikumiem.


  Savas atrunas izdošanas laikā līdz 2013. gada 31. martam MOVE ĢD bija no Palātas saņēmis trīs sākotnējos konstatējumus par publiskā iepirkuma kļūdām TEN-T projektos, no kuriem divi bija analizēti un apstrīdēti no MOVE ĢD puses 2013. gada februārī. |
| --- | --- |

5.61.

Komisija uzskata, ka Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts (turpmāk – MOVE ĢD) šajā saistībā ir ievērojis pastāvīgos norādījumus attiecībā uz 2012. gada darbības pārskatu (ats. ARES(2012) 1240233,7.4. punkts) un ka nebija nekāda iemesla paredzēt atrunu TEN-T programmām. Saistībā ar saviem uzraudzības pienākumiem attiecībā uz Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūru MOVE ĢD ņēma vērā visu tā rīcībā esošo informāciju, arī 2011. gada Revīzijas palātas ziņojumu un šīs izpildaģentūras ticamības apgalvojumus.

Attiecībā uz ticamības apgalvojumiem var norādīt, ka pabeigtās ex post kontroles darbības 2012. gada 31. decembrī konstatētais kļūdu īpatsvars bija 1,7 %, kas ir zem 2 % būtiskuma līmeņa. Turklāt minētā izpildaģentūra 2012. gadā bija veikusi virkni pasākumu, ņemot vērā Palātas konstatējumus, lai nostiprinātu savu kontroli un vairotu atbalsta saņēmēju informētību par publiskā iepirkuma noteikumiem.

Savas atrunas izdošanas laikā līdz 2013. gada 31. martam MOVE ĢD bija no Palātas saņēmis trīs sākotnējos konstatējumus par publiskā iepirkuma kļūdām TEN-T projektos, no kuriem divi bija analizēti un apstrīdēti no MOVE ĢD puses 2013. gada februārī.

SECINĀJUMS UN IETEIKUMI

Secinājums par 2012. gadu

| 5.62. | Šīs nodaļas aptverto politikas jomu |
| --- | --- |

5.62.

Šīs nodaļas aptverto politikas jomu

5.62.

| — | darījumu pārbaudes norāda, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 6,8 %, un |
| --- | --- |

—

darījumu pārbaudes norāda, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 6,8 %, un

| — | Komisija norāda, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars atbilst Palātas norādītajiem kļūdu īpatsvariem pēdējiem trim gadiem saistībā ar pašreizējo plānošanas periodu.

  Kļūdu īpatsvara samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējiem periodiem izriet no nostiprinātiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā un no Komisijas stingras pārtraukumu/apturēšanu politikas piemērošanas, ja tiek konstatētas nepilnības. Komisija turpinās savas darbības vērst uz riskantākajām programmām un/vai dalībvalstīm un piemērot ātrus korektīvus pasākumus, ja tiks konstatētas nepilnības (skatiet arī atbildes uz 1.12. un 1.13. punktu).


  Divas programmas, kas ietvēra Palātas konstatētās kļūdas tās 2012. gada paraugā (Čehijā un Slovākijā), 2012. gadā tika koriģētas pēc vienotas likmes. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir izdarījusi visu iespējamo un rīkojusies, pilnībā ņemot vērā spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu tajā pašā finanšu gadā, kuram Palāta ir veikusi revīziju, Palāta, aprēķinot 2012. gada kļūdu īpatsvaru, nav ņēmusi vērā iepriekš minēto vienotas likmes korekciju. |
| --- | --- |

—

Kļūdu īpatsvara samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējiem periodiem izriet no nostiprinātiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā un no Komisijas stingras pārtraukumu/apturēšanu politikas piemērošanas, ja tiek konstatētas nepilnības. Komisija turpinās savas darbības vērst uz riskantākajām programmām un/vai dalībvalstīm un piemērot ātrus korektīvus pasākumus, ja tiks konstatētas nepilnības (skatiet arī atbildes uz 1.12. un 1.13. punktu).

Divas programmas, kas ietvēra Palātas konstatētās kļūdas tās 2012. gada paraugā (Čehijā un Slovākijā), 2012. gadā tika koriģētas pēc vienotas likmes. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir izdarījusi visu iespējamo un rīkojusies, pilnībā ņemot vērā spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu tajā pašā finanšu gadā, kuram Palāta ir veikusi revīziju, Palāta, aprēķinot 2012. gada kļūdu īpatsvaru, nav ņēmusi vērā iepriekš minēto vienotas likmes korekciju.

| — | pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas novērtētas kā daļēji efektīvas (38). |
| --- | --- |

—

pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas novērtētas kā daļēji efektīvas (38).

| — | Komisija uzskata, ka ir ieviesusi rūpīgas uzraudzības procesu, lai nodrošinātu revīzijas iestāžu darba vispārējo ticamību savas pārliecības gūšanai.

  Kopš pašreizējā plānošanas perioda sākuma Komisija ir veikusi 269 revīzijas apmeklējumus, lai pilnībā vai daļēji pārbaudītu 41 ERAF/Kohēzijas fonda (turpmāk – KF) revīzijas iestādes darbu, kas ietver 96 % no ERAF/KF kopējā piešķīruma, un 84 Eiropas Sociālā fonda (turpmāk – ESF) revīzijas iestādes, kuras ietver 99 % no ESF kopējā piešķīruma.


  Pamatojoties uz savu novērtējumu, Komisija uzsver, ka revīzijas iestāžu efektivitāte un atbilstība prasībām var būt atšķirīga. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 73. pantu Komisija, sākot no 2012. gada pirmā pusgada, oficiāli paļaujas uz 15 revīzijas iestāžu darbu saistībā ar ERAF/KF (51 programma). Komisija turpinās pārbaudīt revīzijas iestāžu darbu. |
| --- | --- |

—

Kopš pašreizējā plānošanas perioda sākuma Komisija ir veikusi 269 revīzijas apmeklējumus, lai pilnībā vai daļēji pārbaudītu 41 ERAF/Kohēzijas fonda (turpmāk – KF) revīzijas iestādes darbu, kas ietver 96 % no ERAF/KF kopējā piešķīruma, un 84 Eiropas Sociālā fonda (turpmāk – ESF) revīzijas iestādes, kuras ietver 99 % no ESF kopējā piešķīruma.

Pamatojoties uz savu novērtējumu, Komisija uzsver, ka revīzijas iestāžu efektivitāte un atbilstība prasībām var būt atšķirīga. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 73. pantu Komisija, sākot no 2012. gada pirmā pusgada, oficiāli paļaujas uz 15 revīzijas iestāžu darbu saistībā ar ERAF/KF (51 programma). Komisija turpinās pārbaudīt revīzijas iestāžu darbu.

| 5.63. | Visaptveroši revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

5.63.

Visaptveroši revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis.

| 5.63. | Komisija ir īstenojusi īpašas darbības konstatēto risku mazināšanai, kuras it sevišķi ietver preventīvus un korektīvus pasākumus, piemēram, norādījumus, apmācību un vienkāršošanu papildus stingrai politikai attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu/apturēšanu un finanšu korekcijām. |
| --- | --- |

5.63.

Ieteikumi

| 5.64. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti 6. nodaļas
  6.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

5.64.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti 6. nodaļas
  6.2. pielikumā
  .

| 5.64. | Skatiet Komisijas atbildi uz 6.42. punktu un 6.2. pielikumu. |
| --- | --- |

5.64.

| 5.65. | Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

5.65.

Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus.

5.65.

| — | 1. ieteikums. Novērst nepilnības “pirmā līmeņa pārbaudēs”, ko veic vadošās iestādes un starpniekstruktūras ERAF un KF, vajadzības gadījumā nodrošinot mācības un īpašas norādes. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Novērst nepilnības “pirmā līmeņa pārbaudēs”, ko veic vadošās iestādes un starpniekstruktūras ERAF un KF, vajadzības gadījumā nodrošinot mācības un īpašas norādes.

Komisija piekrīt, ka dalībvalstu īstenotās “pirmā līmeņa” pārbaudes ir svarīgas, un piekrīt uzskatam, ka tās būtu vēl vairāk jānostiprina. Komisija dalībvalstīm jau ir sniegusi pamatnostādnes par to, kā vadošajām iestādēm būtu jānosaka un jāīsteno savas vadības pārbaudes.

Turklāt 2009. gadā Komisija izstrādāja vispusīgas pamatnostādnes pirmā līmeņa pārbaudēm un pašnovērtējuma instrumentu vadošajām iestādēm, kuru tās var izmantot, lai uzlabotu savu darbību. Komisija arī 2011. gadā revīzijas iestādēm nosūtīja savus kontrolsarakstus vadības pārbaužu revidēšanai, kurus vadošās iestādes var pašas izmantot kā kritēriju. Vadošās iestādes saņēma īpašu apmācību un ir atbildīgas par šā apmācības materiāla turpmāku izplatīšanu visos iesaistītajos projektu vadības līmeņos. Komisija šajā saistībā turpinās īstenot spēju veidošanas darbības.

Visbeidzot, Komisija kopš 2010. gada īsteno mērķtiecīgas revīzijas attiecībā uz augsta riska programmu vadības pārbaudēm, ja tā ir konstatējusi, ka nepilnības varētu netikt noteiktas vispār vai netikt noteiktas laikus. Līdz 2012. gada beigām veikto šādu revīziju rezultāti ir ietverti REGIO ĢD gada darbības pārskatā (skatiet 39. lpp.).

| — | 2. ieteikums. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta 2007.–2013. gada plānošanas periodā, izvērtēt dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošanu, lai konstatētu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana, un atceltu nevajadzīgi sarežģītus noteikumus (pārmērības). |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta 2007.–2013. gada plānošanas periodā, izvērtēt dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošanu, lai konstatētu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana, un atceltu nevajadzīgi sarežģītus noteikumus (pārmērības).

Komisija pilnībā piekrīt, ka ir jāturpina vienkāršot valstu attiecināmības noteikumi un jāatceļ nevajadzīgi sarežģīti noteikumi, kam ir kaitīga ietekme, jo tie rada slogu atbalsta saņēmējiem un palielina kļūdu īpatsvaru. Tomēr Komisija tikai daļēji pieņem šo ieteikumu, jo visu dalībvalstu attiecināmības noteikumu sistemātiska novērtēšana nav iespējama. Vienmēr, kad Komisija konstatē sarežģītus noteikumus dalībvalstu līmenī, tā tos risina kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm. Komisija sniegs ieteikumus dalībvalstīm attiecībā uz nākamo plānošanas periodu un mudinās tās izmantot regulu projektos piedāvātās vienkāršoto izmaksu iespējas.

| — | 3. ieteikums. Paredzēt skaidrus noteikumus un sniegt konkrētus norādījumus, lai novērtētu projektu attiecināmību un aprēķinātu līdzfinansējumu ieņēmumus nesošiem ERAF un KF projektiem 2014.–2020. gada plānošanas periodā. |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Paredzēt skaidrus noteikumus un sniegt konkrētus norādījumus, lai novērtētu projektu attiecināmību un aprēķinātu līdzfinansējumu ieņēmumus nesošiem ERAF un KF projektiem 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

Komisija ir atzinusi uzlabojumu nepieciešamību šajā jomā un ir attiecīgi rīkojusies. Tiesiskais regulējums, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, ietver attiecināmības noteikumu dažādu aspektu vienkāršojumus un arī paredz vienkāršotu mehānismu attiecībā uz projektiem, kuri gūst ieņēmumus.

| — | 4. ieteikums. Tiekties uzlabot gan revīzijas iestāžu paveikto, gan arī gada kontroles ziņojumos un atzinumos sniegtās informācijas kvalitāti un ticamību. |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Tiekties uzlabot gan revīzijas iestāžu paveikto, gan arī gada kontroles ziņojumos un atzinumos sniegtās informācijas kvalitāti un ticamību.

Komisija piekrīt, ka šis jautājums ir svarīgs, un uzsver, ka revīzijas iestāžu darbs, kā atspoguļots gada kontroles ziņojumos, ir viens no galvenajiem elementiem, uz ko Komisija pamato savu ticamības pārliecību. Papildu norādījumi par kļūdu apstrādi un Komisijas kontrolsaraksti revīzijas iestādēm tika nodrošināti jau 2011. gadā, un Komisija 2012. un 2013. gadā organizēja vairākus seminārus, lai turpinātu uzlabot revīzijas izlases metodiku, ko izmanto gada kontroles ziņojumu sagatavošanā. Komisija turpina strādāt ar revīzijas iestādēm, lai nodrošinātu turpmākus norādījumus, arī par revīzijas konstatējumu paziņošanu (skatiet REGIO ĢD 2012. gada darbības pārskata 87. lpp.).

---

(1)  Divas citas reģionālās politikas galvenās izdevumu kategorijas bija projekti, kas saistīti ar ES Solidaritātes fondu (2 %), un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (1 %).

(2)  Trīs citas galvenās izdevumu kategorijas bija pētniecības projekti, ko galvenokārt finansēja no pētniecības pamatprogrammām (12 %), kodolenerģētikas projekti (11 %) un iekšzemes, gaisa un jūras transporta projekti (9 %).

(3)  Par 2007.–2013. gada plānošanas periodu Komisija kopā ir apstiprinājusi 434 darbības programmas: 317 – ERAF/KF (no tiem 24 darbības programmas ietver KF projektus) un 117 – ESF.

(4)  Starpniekstruktūras ir publiskas vai privātas struktūras, par kuru darbību ir atbildīga vadošā iestāde un kuras šīs iestādes vārdā pilda savus pienākumus.

(5)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 72. pants (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).

(6)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.) 39. panta 2. punkts un Regulas (EK) Nr. 1083/2006 91. un 92. pants.

(7)  Regulas (EK) Nr. 1083/2006 99. pants.

(8)  Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra, Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra, kā arī SESAR kopuzņēmums (Vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpēte).

(9)  Paraugā iekļāva 180 darījumus, kas attiecas uz 168 reģionālās politikas projektiem (138 ERAF un 30 KF), deviņiem transporta un trīs enerģētikas projektiem (sk.
  5.1. pielikumu
  ). No 168 reģionālās politikas darījumiem ERAF/KF projektos, 145 attiecās uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu un 23 – uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu. Paraugu atlasīja no visiem maksājumiem, izņemot avansa maksājumus, kuru kopsumma 2012. gadā bija 1,9 miljardi EUR.

(10)  Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Francija, Grieķija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija.

(11)  Šī revīzijas iestāžu pārbaudes daļa, kas sākās 2010. gadā (sk. 2010. gada pārskata 4.37.–4.44. punktu), turpinājās 2011. gadā (sk. 2011. gada pārskata 5.35.–5.51. punktu). Laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam pavisam revidēja 19 revīzijas iestādes 15 dalībvalstīs.

(12)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 3,7 % līdz 9,9 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(13)  Sk. 2011. gada pārskata. 5.30. punktu.

(14)  Vairāk nekā pusei no Palātas revidētajām 247 publiskā iepirkuma procedūrām līguma vērtība pārsniedza robežvērtību, virs kuras jāievēro ES publiskā iepirkuma noteikumi, kas transponēti valstu tiesību aktos.

(15)  Šī summa ir piešķirto līgumu kopējie izdevumi, daļa no tiem ir apliecināta revidētajās izdevumu deklarācijās.

(16)  Sk. 2010. gada pārskata 4.26.–4.27. punktu un 2011. gada pārskata 5.31.–5.33. punktu.

(17)  Plašāka informācija par Palātas pieeju publiskajos konkursos konstatēto kļūdu kvantitatīvās izteiksmes noteikšanai ir izklāstīta 1.1. pielikuma 9.–11. punktā.

(18)  Sk. Regulas (EK) Nr. 1083/2006 55. pantu: “Projekts, no kura gūst ieņēmumus, ir jebkura darbība, kas ir saistīta ar ieguldījumiem infrastruktūrā, kuras izmantošanas maksu tieši sedz lietotāji, vai jebkura darbība, kas ietver zemes vai ēku pārdošanu vai iznomāšanu vai jebkādu citu pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību.”

(19)  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 1. punkts par valsts atbalstu.

(20)  Lieta T – 443/08 Freistaat Sachsen und Land Sachshen-Anhalt/Komisija un lieta T-455/08 Mitteldeutsche Flughafen AG un Flughafen Leipzig–Halle GmbH/Komisija, kā arī 2011. gada 24. marta spriedums, kuru apstiprina Tiesas 2012. gada 19. decembra spriedums lietā C-288/11P.

(21)  Saskaņā ar LESD 107. pantu.

(22)  Sk. 2011. gada pārskata 5.52.–5.64. punktu.

(23)  No šīm 112 revīzijas iestādēm 63 ir atbildīgas par ERAF / KF un ESF darbības programmu revīziju savās dalībvalstīs vai kādā konkrētā reģionā. Šīs “vairāku fondu” revīzijas iestādes atbild par 344 no 434 attiecīgajām darbības programmām, un finanšu izteiksmē tās revidē 89 % no kopējā budžeta (ES un valsts publiskā un privātā finansējuma kontekstā).

(24)  Katra revīzijas iestāde var sagatavot vienu vai vairākus gada kontroles ziņojumus, kuri savukārt var attiekties uz vienu vai vairākām darbības programmām.

(25)  Gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi balstās uz revīzijas iestāžu konstatējumiem saistībā ar izdevumiem, kas apliecināti Komisijai iepriekšējā ES finanšu gadā (sk. Regulas (EK) Nr. 1083/2006 62. panta 1. punkta d) apakšpunktu).

(26)  Par 13 ERAF darbības programmām revīzijas iestādes līdz 2013. gada martam vēl nebija sniegušas gada kontroles ziņojumus un gada atzinumus par 2012. gadu.

(27)  Sk. 2011. gada pārskata 5.43. punktu.

(28)  Kopumā kopš 2009. gada Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD pārbaudīja 62 no 112 revīzijas iestādēm. Šīs revīzijas iestādes atbild par 257 ERAF/KF darbības programmām no 317 un par 48 ESF darbības programmām no 117. Uz šīm pārbaudītajām revīzijas iestādēm četru gadu laikā attiecas 95 % ERAF/KF un 55 % ESF budžeta (ES un valsts publiskā un privātā finansējuma kontekstā) par 2007.–2013. gada plānošanas periodu.

(29)  Sk. 2010. gada pārskata 4.42. punktu un 2011. gada pārskata 5.45. punktu.

(30)  Īpašos gadījumos, lai iegūtu papildu informāciju, dokumentu pārbaudi papildina revīzijas iestāžu apmeklējumi uz vietas.

(31)  Palāta pārbaudīja 138 ERAF/KF un ESF darbības programmas, lai noskaidrotu, vai Komisijas apstiprinātais kļūdu īpatsvars, par ko paziņoja revīzijas iestādes, bija efektīvs, pārbaudot revīzijas iestāžu sniegtās informācijas precizitāti un ticamību. Par šīm darbības programmām atbild 27 no 62 revīzijas iestādēm, par kurām Komisija pēdējos trīs gadus ir veikusi īpašu aptauju (sk. 5.50. punktu).

(32)  Sk. arī 2011. gada pārskata 5.50. punktu.

(33)  Attiecībā uz 2011. gadu Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts aplēsa, ka starpposma un galīgo maksājumu maksājumu kļūdu risks ir no 3,1 % līdz 6,8 %.

(34)  Saskaņā ar nozaru regulām kļūdu īpatsvari, ko revīzijas iestādes paziņoja Komisijai 2012. gada decembrī, pamatojas uz 2011. gadā deklarētajiem izdevumiem.

(35)  Sk. 2011. gada pārskata 5.28. punktu.

(36)  Atsevišķu atrunu skaits par darbības programmām samazinājās no 146 2011. gadā līdz 85 2012. gadā. Šie skaitļi ietver pilnībā un daļēji skaitļos izteiktas atrunas par darbības programmām, kurās starpposma un galīgos maksājumus apstiprināja gada laikā (2011. gadā 121 un 2012. gadā 61), un par darbības programmām, kurās šādi maksājumi netika veikti (2011. gadā 25 un 2012. gadā 24). Turklāt par 85 agrāk minētām atrunām Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts ir formulējis atrunas četrām darbības programmām saskaņā ar IPA programmu. 2011. gadā tika formulētas divas atrunas saistībā ar IPA programmu.

(37)  Sk. 2011. gada pārskata 5.69. punkta b) apakšpunktu.

(38)  Sk. 1.1. pielikuma 17. punktu.

(39)  Pamatnostādnes finanšu korekciju noteikšanai, kuras par publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu jāveic attiecībā uz struktūrfondu vai Kohēzijas fonda līdzfinansētajiem izdevumiem, COCOF, 2007. gada 29. novembra paziņojums Nr. 07/0037/03.

(40)  Skatiet 2011. gada ziņojumu, Komisijas atbildes uz 5.57. un 5.58. punktu.

(41)  2013. gada 12. aprīļa ARES(2013) 689652 Eiropas Parlamentam un 2013. gada 14. maija ARES(2013) 1044808 Eiropas Revīzijas palātai.

(42)  2013. gada 4. janvāra ARES(2013) 5521.

(43)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

(44)  Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāku izklāstu sk. 1.1. pielikuma 6. punktā).

Avots: Eiropas Savienības konsolidētie 2012. gada pārskati.

5.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI POLITIKAS GRUPĀ “REĢIONĀLĀ POLITIKA, ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS”

| | 2012. gads | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ERAF | Kohēzijas fonds | Enerģētika | Transports | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits: | 138 | 30 | 3 | 9 | 180 | 180 | 177 | 145 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 54 % | (75) | 47 % | (14) | 33 % | (1) | 22 % | (2) | 51 % | (92) | 41 % | 43 % | 60 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 46 % | (63) | 53 % | (16) | 67 % | (2) | 78 % | (7) | 49 % | (88) | 59 % | 57 % | 40 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 52 % | (33) | 75 % | (12) | 50 % | (1) | 14 % | (1) | 53 % | (47) | 64 % | 60 % | 60 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 48 % | (30) | 25 % | (4) | 50 % | (1) | 86 % | (6) | 47 % | (41) | 36 % | 40 % | 40 % |
| attiecināmības kļūdas | 87 % | (26) | 75 % | (3) | 100 % | (1) | 100 % | (6) | 88 % | (36) | 94 % | 97 % | 78 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 3 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 3 % | 0 % | 0 % |
| precizitātes kļūdas | 10 % | (3) | 25 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 10 % | (4) | 3 % | 3 % | 22 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 6,8 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 9,9 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 3,7 % | | | |

2012. gads

2011. gads

2010. gads

2009. gads

ERAF

Kohēzijas fonds

Enerģētika

Transports

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits:

138

30

3

9

180

180

177

145

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

54 %

(75)

47 %

(14)

33 %

(1)

22 %

(2)

51 %

(92)

41 %

43 %

60 %

ir viena vai vairākas kļūdas

46 %

(63)

53 %

(16)

67 %

(2)

78 %

(7)

49 %

(88)

59 %

57 %

40 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

52 %

(33)

75 %

(12)

50 %

(1)

14 %

(1)

53 %

(47)

64 %

60 %

60 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

48 %

(30)

25 %

(4)

50 %

(1)

86 %

(6)

47 %

(41)

36 %

40 %

40 %

attiecināmības kļūdas

87 %

(26)

75 %

(3)

100 %

(1)

100 %

(6)

88 %

(36)

94 %

97 %

78 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

3 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

3 %

0 %

0 %

precizitātes kļūdas

10 %

(3)

25 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

10 %

(4)

3 %

3 %

22 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

6,8 %

Augstākais kļūdu līmenis

9,9 %

Zemākais kļūdu līmenis

3,7 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugu sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu

5.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDIEM (ERAF/KF/ESF)

Atlasītu pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums. Revīzijas iestādes (RI) – atbilstība galvenajām reglamentējošajām prasībām un darbību pareizības nodrošināšanas efektivitāte

| Palātas pārbaudītās galvenās prasības | | Beļģija (Valonija) ERAF/KF RI | Malta ERAF/KF/ESF RI | Slovākija ERAF/KF/ESF RI | Apvienotā Karaliste (Anglija) ESF RI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vispārīgi aspekti | Darbības programmas vadības un kontroles sistēmu izveide paredz to pienācīgu definīciju, funkciju sadali un nošķiršanu pašā revīzijas iestādē un starp revīzijas iestādi un citām kompetentajām pārvaldības un kontroles struktūrām | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Revīzijas rokasgrāmatas tvērums | Ir revīzijas rokasgrāmata (gan sistēmu revīzijām, gan darbību revīzijām), kura atbilst starptautiski atzītiem revīzijas standartiem un kurā skaidri aprakstītas revīzijas procedūras | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Revīzijas metodoloģija sistēmu revīzijai | Revīzijas darbs, ko veic RI, lai novērtētu vadības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti, balstās uz pārbaudes sarakstu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka ir izpildītas galvenās piemērojamo noteikumu prasības (konkrētas vadošajām iestādēm, starpniekstruktūrām un apliecinātājiestādēm) un katrai no šīm prasībām ir atbilstīgi vērtēšanas kritēriji | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Sistēmu revīziju pārskats | RI revīzijas plāns bija īstenots saskaņā ar attiecīgajam periodam apstiprināto revīzijas stratēģiju, sistēmu revīzijas notika saskaņā ar RI izstrādāto metodoloģiju, un visi sistēmu revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas |
| Paraugu atlases metodes darbību revīzijām | Ir noteikta pienācīga paraugu atlases metode darbību revīzijām, lai izveidotu darbību paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Parauga izveide darbību revīzijām | Paraugu atlases metode darbību revīzijām tiek izmantota, kā noteikts, lai izveidotu darbību paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā | daļēji efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas |
| Revīzijas metodoloģija darbību revīzijām | Darbību pareizības pārbaudei veiktais revīzijas darbs balstās uz pārbaudes sarakstu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka pietiekami pamatīgi ir izpildītas piemērojamo noteikumu prasības saistīto risku novēršanai | atbilst | atbilst | atbilst | daļēji atbilst |
| Darbību revīziju pārskats | Darbību revīzijas bija veiktas saskaņā ar konkrētam laikposmam atlasīto paraugu, tās notika saskaņā ar RI izveidoto metodoloģiju, un visi darbību revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti | efektīvas | daļēji efektīvas | efektīvas | Efektīvas |
| Atkārtotas darbību revīzijas | Pēc tam, kad Palāta atkārtoja RI veiktās darbību revīzijas, iegūtie konstatējumi bija līdzīgi kā RI, kā tas ir paziņots Komisijai | efektīvas | daļēji efektīvas | efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums | Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums bija sagatavoti atbilstoši tiesību aktos noteiktajām prasībām un norādījumiem, kas saskaņoti starp Komisiju un dalībvalstīm, un ziņojums un atzinums atbilst rezultātiem, kas iegūti RI veiktajās sistēmu revīzijās un darbību revīzijās | daļēji atbilst | daļēji atbilst | atbilst | atbilst |
| Kopvērtējums
   (1) | | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Efektīvas | Daļēji efektīvas |

Palātas pārbaudītās galvenās prasības

Beļģija (Valonija) ERAF/KF RI

Malta ERAF/KF/ESF RI

Slovākija ERAF/KF/ESF RI

Apvienotā Karaliste (Anglija) ESF RI

Vispārīgi aspekti

Darbības programmas vadības un kontroles sistēmu izveide paredz to pienācīgu definīciju, funkciju sadali un nošķiršanu pašā revīzijas iestādē un starp revīzijas iestādi un citām kompetentajām pārvaldības un kontroles struktūrām

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Revīzijas rokasgrāmatas tvērums

Ir revīzijas rokasgrāmata (gan sistēmu revīzijām, gan darbību revīzijām), kura atbilst starptautiski atzītiem revīzijas standartiem un kurā skaidri aprakstītas revīzijas procedūras

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Revīzijas metodoloģija sistēmu revīzijai

Revīzijas darbs, ko veic RI, lai novērtētu vadības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti, balstās uz pārbaudes sarakstu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka ir izpildītas galvenās piemērojamo noteikumu prasības (konkrētas vadošajām iestādēm, starpniekstruktūrām un apliecinātājiestādēm) un katrai no šīm prasībām ir atbilstīgi vērtēšanas kritēriji

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Sistēmu revīziju pārskats

RI revīzijas plāns bija īstenots saskaņā ar attiecīgajam periodam apstiprināto revīzijas stratēģiju, sistēmu revīzijas notika saskaņā ar RI izstrādāto metodoloģiju, un visi sistēmu revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

Paraugu atlases metodes darbību revīzijām

Ir noteikta pienācīga paraugu atlases metode darbību revīzijām, lai izveidotu darbību paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Parauga izveide darbību revīzijām

Paraugu atlases metode darbību revīzijām tiek izmantota, kā noteikts, lai izveidotu darbību paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā

daļēji efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

Revīzijas metodoloģija darbību revīzijām

Darbību pareizības pārbaudei veiktais revīzijas darbs balstās uz pārbaudes sarakstu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka pietiekami pamatīgi ir izpildītas piemērojamo noteikumu prasības saistīto risku novēršanai

atbilst

atbilst

atbilst

daļēji atbilst

Darbību revīziju pārskats

Darbību revīzijas bija veiktas saskaņā ar konkrētam laikposmam atlasīto paraugu, tās notika saskaņā ar RI izveidoto metodoloģiju, un visi darbību revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti

efektīvas

daļēji efektīvas

efektīvas

Efektīvas

Atkārtotas darbību revīzijas

Pēc tam, kad Palāta atkārtoja RI veiktās darbību revīzijas, iegūtie konstatējumi bija līdzīgi kā RI, kā tas ir paziņots Komisijai

efektīvas

daļēji efektīvas

efektīvas

Daļēji efektīvas

Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums

Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums bija sagatavoti atbilstoši tiesību aktos noteiktajām prasībām un norādījumiem, kas saskaņoti starp Komisiju un dalībvalstīm, un ziņojums un atzinums atbilst rezultātiem, kas iegūti RI veiktajās sistēmu revīzijās un darbību revīzijās

daļēji atbilst

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

Kopvērtējums
   (1)

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Efektīvas

Daļēji efektīvas

---

(1)  Tāpat kā iepriekšējā gadā veiktajā revīzijas iestāžu pārbaudē (sk. 2010. gada pārskata 4.2. pielikumu un 2011. gada pārskata 5.2. pielikumu) RI kopvērtējuma iegūšanai tika izmantoti šādi kritēriji, pamatojoties uz pārbaudītajām galvenajām īpašajām prasībām:

| a) | “efektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir “atbilst” un galveno prasību “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir “efektīvas”; |
| --- | --- |

a)

“efektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir “atbilst” un galveno prasību “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir “efektīvas”;

| b) | “daļēji efektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir vismaz “daļēji atbilst” un galveno prasību “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir vismaz “daļēji efektīvas”; |
| --- | --- |

b)

“daļēji efektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir vismaz “daļēji atbilst” un galveno prasību “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir vismaz “daļēji efektīvas”;

| c) | “neefektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir “neatbilst” vai vismaz vienas no galvenajām prasībām “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir “neefektīvas”. |
| --- | --- |

c)

“neefektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir “neatbilst” vai vismaz vienas no galvenajām prasībām “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir “neefektīvas”.

---

6. NODAĻA

Nodarbinātība un sociālās lietas

SATURS

Ievads

Politikas jomas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Politikas instrumenti

Riski saistībā ar pareizību

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Palātas veiktā revīzijas iestāžu pārbaude

Komisijas īstenotās revīzijas iestāžu pārraudzības novērtējums

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD gada darbības pārskata pārbaude

Secinājums un ieteikumi

Secinājums par 2012. gadu

Ieteikumi

6.1. pielikums. Darījumu pārbaužu rezultāti nodarbinātības un sociālo lietu jomā

6.2. pielikums. Iepriekšējo ieteikumu pēcpārbaude kohēzijas, enerģētikas un transporta izdevumu jomā

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 6.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas jomu “Nodarbinātība un sociālās lietas”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  6.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

6.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas jomu “Nodarbinātība un sociālās lietas”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  6.1. tabulā
  .

| 6.2. | Nodarbinātības un sociālo lietu politiku finansē pārsvarā no Eiropas Sociālā fonda (ESF), kurš līdz ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Kohēzijas fondu (KF) ir daļa no kohēzijas politikas īstenošanai atvēlētā finansējuma un kura darbību reglamentē tie paši noteikumi. Papildu noteikumi par ESF ir izklāstīti atsevišķā regulā (1). Par jautājumiem, kas kopīgi visiem trim minētajiem fondiem, šajā nodaļā norādītas atsauces uz 5. nodaļu. |
| --- | --- |

6.2.

Nodarbinātības un sociālo lietu politiku finansē pārsvarā no Eiropas Sociālā fonda (ESF), kurš līdz ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Kohēzijas fondu (KF) ir daļa no kohēzijas politikas īstenošanai atvēlētā finansējuma un kura darbību reglamentē tie paši noteikumi. Papildu noteikumi par ESF ir izklāstīti atsevišķā regulā (1). Par jautājumiem, kas kopīgi visiem trim minētajiem fondiem, šajā nodaļā norādītas atsauces uz 5. nodaļu.

6.1. tabula.   Nodarbinātība un sociālās lietas. Galvenā informācija par 2012. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| Nodarbinātība un sociālās lietas | Eiropas Sociālais fonds | 11 281 | Dalīta |
| Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība | 120 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi | 93 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds | 83 | Dalīta |
| Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte | 64 | Centralizēta tieša |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 58 | Decentralizēta |
| | 11 699 | |
| Maksājumi gadā kopā | 11 699 | |
| – | administratīvie izdevumi kopā
   (17) |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

Nodarbinātība un sociālās lietas

Eiropas Sociālais fonds

11 281

Dalīta

Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība

120

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi

93

Centralizēta tieša

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds

83

Dalīta

Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte

64

Centralizēta tieša

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

58

Decentralizēta

11 699

Maksājumi gadā kopā

11 699

–

93

Pamatdarbības izdevumi kopā

11 606

| – | avansi
   (18) |
| --- | --- |

–

146

| + | ieskaitītie avansa maksājumi |
| --- | --- |

+

1 944

Visa revidētā datu kopa

13 404

Saistības gadā kopā

11 782

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

Politikas jomas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

| 6.3. | Nodarbinātības un sociālo lietu politikas joma ir daļa no ES kohēzijas politikas, kuras mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju ES, samazinot reģionu attīstības atšķirības. Konkrēti, ES nodarbinātības un sociālās politikas galvenie mērķi ir mazināt bezdarbu, attīstīt cilvēkresursus un veicināt iekļaušanos darba tirgū. |
| --- | --- |

6.3.

Nodarbinātības un sociālo lietu politikas joma ir daļa no ES kohēzijas politikas, kuras mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju ES, samazinot reģionu attīstības atšķirības. Konkrēti, ES nodarbinātības un sociālās politikas galvenie mērķi ir mazināt bezdarbu, attīstīt cilvēkresursus un veicināt iekļaušanos darba tirgū.

Politikas instrumenti

| 6.4. | Eiropas Sociālais fonds ir nodarbinātības un sociālo lietu politikas galvenais īstenošanas rīks, proti, aptuveni 97 % šīs politikas jomas izdevumu 2012. gadā tika finansēti no ESF līdzekļiem. ESF finansē ieguldījumus cilvēkkapitālā – mācībās, lai uzlabotu piekļuvi nodarbinātībai, tostarp palīdzot personām no nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām iegūt darbu, kā arī citos nodarbinātību veicinošos pasākumos (piemēram, subsidējot algas un/vai iemaksas sociālajā apdrošināšanā bezdarbniekiem). |
| --- | --- |

6.4.

Eiropas Sociālais fonds ir nodarbinātības un sociālo lietu politikas galvenais īstenošanas rīks, proti, aptuveni 97 % šīs politikas jomas izdevumu 2012. gadā tika finansēti no ESF līdzekļiem. ESF finansē ieguldījumus cilvēkkapitālā – mācībās, lai uzlabotu piekļuvi nodarbinātībai, tostarp palīdzot personām no nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām iegūt darbu, kā arī citos nodarbinātību veicinošos pasākumos (piemēram, subsidējot algas un/vai iemaksas sociālajā apdrošināšanā bezdarbniekiem).

| 6.5. | Pārējie šīs jomas izdevumi ir subsīdijas un dotācijas organizācijām, kuras īsteno un koordinē darbības sociālajā un nodarbinātības jomā. Tajās ietilpst līdzekļi, kas tiek piešķirti ES aģentūrām (2), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF) (3), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA) (4) un tādiem finanšu instrumentiem kā Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments (5). |
| --- | --- |

6.5.

Pārējie šīs jomas izdevumi ir subsīdijas un dotācijas organizācijām, kuras īsteno un koordinē darbības sociālajā un nodarbinātības jomā. Tajās ietilpst līdzekļi, kas tiek piešķirti ES aģentūrām (2), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF) (3), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA) (4) un tādiem finanšu instrumentiem kā Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments (5).

Izdevumu pārvaldība un kontrole

| 6.6. | Komisija un dalībvalstis īsteno ESF izdevumu dalītu pārvaldību. Uz ESF attiecas kohēzijas politikas izdevumiem kopumā piemērotās vadības un kontroles sistēmas, kā minēts 5. nodaļā (sk. 5.9.–5.14. punktu). |
| --- | --- |

6.6.

Komisija un dalībvalstis īsteno ESF izdevumu dalītu pārvaldību. Uz ESF attiecas kohēzijas politikas izdevumiem kopumā piemērotās vadības un kontroles sistēmas, kā minēts 5. nodaļā (sk. 5.9.–5.14. punktu).

| 6.7. | Arī uz EGF īstenošanu attiecināta dalītā pārvaldība. Saistībā ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu budžeta lēmējiestāde pieņem lēmumu par apropriācijām, bet Komisija izskata finansējuma pieteikumus, ko iesniegušas dalībvalstis, un apstiprina maksājumus. Pirmspievienošanās palīdzības instruments tiek pārvaldīts decentralizēti, turpretī citiem ar sociālo un nodarbinātības jomu saistītiem izdevumiem tiek piemērota tieša centralizēta pārvaldība. |
| --- | --- |

6.7.

Arī uz EGF īstenošanu attiecināta dalītā pārvaldība. Saistībā ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu budžeta lēmējiestāde pieņem lēmumu par apropriācijām, bet Komisija izskata finansējuma pieteikumus, ko iesniegušas dalībvalstis, un apstiprina maksājumus. Pirmspievienošanās palīdzības instruments tiek pārvaldīts decentralizēti, turpretī citiem ar sociālo un nodarbinātības jomu saistītiem izdevumiem tiek piemērota tieša centralizēta pārvaldība.

Riski saistībā ar pareizību

| 6.8. | Galvenie ESF izdevumu riski saistīti ar cilvēkkapitālā veikto ieguldījumu nemateriālo raksturu (piemēram, mācību kursi), līdzfinansēto darbību daudzveidību un daudzu, bieži vien nelielu, partneru iesaisti projektu īstenošanā. Šie faktori var izraisīt neatbilstību ES un/vai valstu attiecināmības noteikumiem un tiesību aktiem, kuras dēļ tiek apstiprināti neattiecināmi izdevumi vai pieļautas kļūdas aprēķinos, un tas ietekmē pieprasījumu pareizību – esošās sistēmas vēlāk nespēj atklāt šīs novirzes. |
| --- | --- |

6.8.

Galvenie ESF izdevumu riski saistīti ar cilvēkkapitālā veikto ieguldījumu nemateriālo raksturu (piemēram, mācību kursi), līdzfinansēto darbību daudzveidību un daudzu, bieži vien nelielu, partneru iesaisti projektu īstenošanā. Šie faktori var izraisīt neatbilstību ES un/vai valstu attiecināmības noteikumiem un tiesību aktiem, kuras dēļ tiek apstiprināti neattiecināmi izdevumi vai pieļautas kļūdas aprēķinos, un tas ietekmē pieprasījumu pareizību – esošās sistēmas vēlāk nespēj atklāt šīs novirzes.

| 6.8. | Komisija ir veikusi īpašas darbības konstatēto risku mazināšanai, kuras it sevišķi ietver preventīvus un korektīvus pasākumus, piemēram, norādījumus, apmācību un vienkāršošanu, kā arī vajadzības gadījumā stingru politiku attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu. Komisija šo risku novērš arī, aktīvi mudinot dalībvalstis izmantot vienkāršoto izmaksu iespējas (skatiet Komisijas atbildes 6.22.–6.25. punktā). |
| --- | --- |

6.8.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 6.9. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Nodarbinātības un sociālo lietu revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk uzskaitītajiem specifiskiem jautājumiem. |
| --- | --- |

6.9.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Nodarbinātības un sociālo lietu revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk uzskaitītajiem specifiskiem jautājumiem.

| a) | Revīzijā pārbaudīja 180 darījumu paraugu (6), kā definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Paraugs ir veidots tā, lai pārstāvētu visu darījumu diapazonu attiecīgajā politikas jomā. 2012. gadā paraugam atlasītie darījumi iekļāva maksājumus (vai ieskaitus) Eiropas Sociālajam fondam, projektus saskaņā ar 21 darbības programmu 15 dalībvalstīs (7) un trīs aģentūrās, kā arī citus projektus un darbības, ko tieši pārvaldīja Komisija. |
| --- | --- |

a)

Revīzijā pārbaudīja 180 darījumu paraugu (6), kā definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Paraugs ir veidots tā, lai pārstāvētu visu darījumu diapazonu attiecīgajā politikas jomā. 2012. gadā paraugam atlasītie darījumi iekļāva maksājumus (vai ieskaitus) Eiropas Sociālajam fondam, projektus saskaņā ar 21 darbības programmu 15 dalībvalstīs (7) un trīs aģentūrās, kā arī citus projektus un darbības, ko tieši pārvaldīja Komisija.

| b) | Sistēmu novērtējumā pārbaudīja: |
| --- | --- |

b)

Sistēmu novērtējumā pārbaudīja:

| i) | attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu divas revīzijas iestādes, kuras bija atbildīgas par ESF izdevumu apsaimniekošanu Apvienotajā Karalistē (Anglijā) un Slovākijā. Tā bija daļa no kopumā četru revīzijas iestāžu pārbaudes saistībā ar trim kohēzijas politikas fondiem (ERAF, KF un ESF), kā norādīts 5. nodaļā (sk. 5.25. punktu); |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu divas revīzijas iestādes, kuras bija atbildīgas par ESF izdevumu apsaimniekošanu Apvienotajā Karalistē (Anglijā) un Slovākijā. Tā bija daļa no kopumā četru revīzijas iestāžu pārbaudes saistībā ar trim kohēzijas politikas fondiem (ERAF, KF un ESF), kā norādīts 5. nodaļā (sk. 5.25. punktu);

| ii) | Komisijas īstenoto revīzijas iestāžu pārraudzību un īpaši – Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD novērtējumu par informācijas ticamību un gada kontroles ziņojumu secinājumus, kā arī revīzijas iestāžu sagatavotos revīzijas atzinumus; |
| --- | --- |

ii)

Komisijas īstenoto revīzijas iestāžu pārraudzību un īpaši – Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD novērtējumu par informācijas ticamību un gada kontroles ziņojumu secinājumus, kā arī revīzijas iestāžu sagatavotos revīzijas atzinumus;

| iii) | Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD gada darbības pārskatu. |
| --- | --- |

iii)

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD gada darbības pārskatu.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 6.10. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  6.1. pielikumā
  . No 180 Palātas revidētajiem darījumiem 63 (35 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz 31 darījumā skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka visiespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,2 % (8). |
| --- | --- |

6.10.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  6.1. pielikumā
  . No 180 Palātas revidētajiem darījumiem 63 (35 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz 31 darījumā skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka visiespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,2 % (8).

| 6.10. | Komisija norāda uz savu atbildi uz 1.12. punktu, kurā tā paskaidro, kāda ietekme ir darbības programmu īstenošanas daudzgadu shēmai. Komisijas iekšējās kontroles sistēmas darbības rezultātā tā nodarbinātības un sociālo lietu politikas jomā 2012. gadā ir veikusi finanšu korekcijas un atguvusi summu EUR 442 miljonu apmērā (it sevišķi skatiet arī situāciju Rumānijā, kas aprakstīta Komisijas atbildē uz 6.39. punkta a) apakšpunktu un 1.2. izcēlumu). Komisija norāda uz Palātas konstatēto kļūdu biežuma samazināšanos nodarbinātības un sociālo lietu politikas jomā 2012. gadā (35 %) salīdzinājumā ar 2011. gadu (40 %). |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Palātas veiktās revīzijas rezultāti liecina par nepilnībām, īpaši izdevumu pirmā līmeņa pārbaudēs, ar kurām paredzēts novērst, atklāt un izlabot nepareizības un pārbaudīt projektu faktisko īstenošanu. Par tām ir atbildīgas dalībvalstu vadošās iestādes un starpniekstruktūras. |
| --- | --- |

6.11.

Palātas veiktās revīzijas rezultāti liecina par nepilnībām, īpaši izdevumu pirmā līmeņa pārbaudēs, ar kurām paredzēts novērst, atklāt un izlabot nepareizības un pārbaudīt projektu faktisko īstenošanu. Par tām ir atbildīgas dalībvalstu vadošās iestādes un starpniekstruktūras.

| 6.11. | Vadošajām iestādēm, pirms tās apliecina izdevumus, ir jāveic dokumentu pārbaudes attiecībā uz visiem atbalsta saņēmēju iesniegtajiem pieprasījumiem. Tomēr darbību pārbaudes uz vietas var tikt veiktas arī projekta īstenošanas vēlākā posmā, pēc apliecināšanas un līdz pat slēgšanai, kas izskaidro to, kādēļ dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas vēl nevarēja konstatēt daļu no kļūdām Palātas paraugā. Šo sistēmu ietekme uz kļūdu īpatsvaru samazinājumu parasti ir novērojama tikai nākamajos gados pēc tam, kad ir īstenoti visi kontroles līmeņi. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta uzskata, ka dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 67 % darījumu, kuros bija kļūdas (gan skaitļos izsakāmas, gan neizsakāmas), atklātu un izlabotu vismaz vienu vai vairākas no tām pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai. |
| --- | --- |

6.12.

Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta uzskata, ka dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 67 % darījumu, kuros bija kļūdas (gan skaitļos izsakāmas, gan neizsakāmas), atklātu un izlabotu vismaz vienu vai vairākas no tām pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai.

| 6.12. | Komisija rūpīgi pārbauda šos gadījumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgās dalībvalstis īsteno atbilstīgus rīcības plānus, lai turpmāk novērstu kļūdas pirms izdevumu apliecināšanas. Turklāt, apzinoties vadības pārbaužu ļoti svarīgo nozīmi un nepieciešamību tās uzlabot, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (turpmāk — EMPL ĢD) 2012. gada novembrī visām vadošajām iestādēm nosūtīja paziņojumu, vēršot to uzmanību uz nepieciešamību vēl vairāk nostiprināt vadības pārbaužu ticamību un rūpību un paziņojot par tematisku revīziju attiecībā uz vadības pārbaudēm, kuru veiks 2013. gadā 7 izraudzītām darbības programmām 6 dalībvalstīs. Šī tematiskā revīzija patlaban tiek veikta. Pēc tās pabeigšanas Komisija sagatavos pārskata ziņojumu, rezumējot tās rezultātus un gūto pieredzi, lai par to informētu visas dalībvalstis. |
| --- | --- |

6.12.

Komisija rūpīgi pārbauda šos gadījumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgās dalībvalstis īsteno atbilstīgus rīcības plānus, lai turpmāk novērstu kļūdas pirms izdevumu apliecināšanas. Turklāt, apzinoties vadības pārbaužu ļoti svarīgo nozīmi un nepieciešamību tās uzlabot, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (turpmāk — EMPL ĢD) 2012. gada novembrī visām vadošajām iestādēm nosūtīja paziņojumu, vēršot to uzmanību uz nepieciešamību vēl vairāk nostiprināt vadības pārbaužu ticamību un rūpību un paziņojot par tematisku revīziju attiecībā uz vadības pārbaudēm, kuru veiks 2013. gadā 7 izraudzītām darbības programmām 6 dalībvalstīs. Šī tematiskā revīzija patlaban tiek veikta. Pēc tās pabeigšanas Komisija sagatavos pārskata ziņojumu, rezumējot tās rezultātus un gūto pieredzi, lai par to informētu visas dalībvalstis.

| 6.13. | Lielāka daļa šajā politikas jomā konstatēto kļūdu ir vai nu neattiecināmi projekti vai izdevumi, publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana vai neattiecināmu dalībnieku iekļaušana projektos, kurus līdzfinansē no ESF. |
| --- | --- |

6.13.

Lielāka daļa šajā politikas jomā konstatēto kļūdu ir vai nu neattiecināmi projekti vai izdevumi, publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana vai neattiecināmu dalībnieku iekļaušana projektos, kurus līdzfinansē no ESF.

Neattiecināmi projekti un izdevumi

| 6.14. | Palāta konstatēja neattiecināmus projektus vai neattiecināmu izmaksu atlīdzināšanu [20] darījumos jeb 11 % no 180 pārbaudītajiem darījumiem. No šiem darījumiem 17 bija saistīti ar Eiropas Sociālā fonda projektiem. Šādas kļūdas veido 65 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un aptuveni 72 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas jomā (sk. 6.1. izcēlumu). |
| --- | --- |

6.14.

Palāta konstatēja neattiecināmus projektus vai neattiecināmu izmaksu atlīdzināšanu [20] darījumos jeb 11 % no 180 pārbaudītajiem darījumiem. No šiem darījumiem 17 bija saistīti ar Eiropas Sociālā fonda projektiem. Šādas kļūdas veido 65 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un aptuveni 72 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas jomā (sk. 6.1. izcēlumu).

| 6.14. | Palātas konstatētās kļūdas Rumānijā veido būtisku daļu no vispārējā kļūdu īpatsvara nodarbinātības un sociālo lietu politikas jomā. Komisija iepriekš bija konstatējusi līdzīgas kļūdas. Tāpēc Komisija 2012. gadā darbības programmas līmenī piemēroja 25 % vienotas likmes finanšu korekciju. Skatiet atbildi uz 6.39. punkta a) apakšpunktu un 1.2. izcēlumu. |
| --- | --- |

6.14.

6.1. izcēlums.   Neattiecināmu projektu un izdevumu piemēri

| a) | Saņēmējs nav tiesīgs saņemt ESF finansējumu. Rumānijas tiesību akti nosaka, ka katram profesionālo mācību sniedzējam ir vajadzīga atļauja. Projektu, kura mērķis bija integrēt neaktīvās lauku sievietes darba tirgū, īstenoja saņēmējs, kuram šādas atļaujas nebija. Tādējādi visa atmaksai pieprasītā summa nebija attiecināma. |
| --- | --- |

a)

Saņēmējs nav tiesīgs saņemt ESF finansējumu. Rumānijas tiesību akti nosaka, ka katram profesionālo mācību sniedzējam ir vajadzīga atļauja. Projektu, kura mērķis bija integrēt neaktīvās lauku sievietes darba tirgū, īstenoja saņēmējs, kuram šādas atļaujas nebija. Tādējādi visa atmaksai pieprasītā summa nebija attiecināma.

| b) | Nepareizi aprēķinātas personāla izmaksas. Komisijas tieši līdzfinansētā projekta mērķis bija stiprināt arodbiedrību koordināciju Eiropas Uzņēmumu padomē. Palāta konstatēja, ka personāla izmaksās ir pieļautas aprēķina kļūdas 3,2 % apmērā no revidētās summas. |
| --- | --- |

b)

Nepareizi aprēķinātas personāla izmaksas. Komisijas tieši līdzfinansētā projekta mērķis bija stiprināt arodbiedrību koordināciju Eiropas Uzņēmumu padomē. Palāta konstatēja, ka personāla izmaksās ir pieļautas aprēķina kļūdas 3,2 % apmērā no revidētās summas.

| c) | Nepareizs pieskaitāmo izmaksu aprēķins. Saskaņā ar ES attiecināmības noteikumiem (9) pieskaitāmām izmaksām jābūt iedalītām “proporcionāli darbībai saskaņā ar pienācīgi pamatotu godīgu un objektīvu metodi”. Spānijā šīs izmaksas mācību projektā tika iedalītas, izmantojot metodi, kas neatbilda šīm prasībām. Palāta uzskata, ka revidētajā summā tās tika nepamatoti novērtētas par 2,3 % augstāk. |
| --- | --- |

c)

Nepareizs pieskaitāmo izmaksu aprēķins. Saskaņā ar ES attiecināmības noteikumiem (9) pieskaitāmām izmaksām jābūt iedalītām “proporcionāli darbībai saskaņā ar pienācīgi pamatotu godīgu un objektīvu metodi”. Spānijā šīs izmaksas mācību projektā tika iedalītas, izmantojot metodi, kas neatbilda šīm prasībām. Palāta uzskata, ka revidētajā summā tās tika nepamatoti novērtētas par 2,3 % augstāk.

Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi

| 6.15. | Lai gan darījumu īpatsvars saistībā ar publiskā iepirkuma procedūrām nodarbinātības un sociālo lietu jomā ir mazāks nekā reģionālās politikas, transporta un enerģētikas jomā, Palāta konstatēja ES un/vai valsts publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumus 24 no 180 revidētajiem darījumiem. Nopietnus pārkāpumus atklāja deviņos gadījumos jeb 5 % revidēto darījumu, un šie pārkāpumi izraisīja skaitļos izsakāmas kļūdas. Šīs kļūdas veidoja 29 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 26 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas jomā. |
| --- | --- |

6.15.

Lai gan darījumu īpatsvars saistībā ar publiskā iepirkuma procedūrām nodarbinātības un sociālo lietu jomā ir mazāks nekā reģionālās politikas, transporta un enerģētikas jomā, Palāta konstatēja ES un/vai valsts publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumus 24 no 180 revidētajiem darījumiem. Nopietnus pārkāpumus atklāja deviņos gadījumos jeb 5 % revidēto darījumu, un šie pārkāpumi izraisīja skaitļos izsakāmas kļūdas. Šīs kļūdas veidoja 29 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 26 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas jomā.

| 6.15. | Kohēzijas politikā Komisija piemēro proporcionālas vienotas likmes korekcijas saskaņā ar COCOF pamatnostādnēm un tādējādi aizsargā ES budžetu, ņemot vērā proporcionalitātes principu un konstatēto pārkāpumu būtību un smagumu.

  Komisija un valstu iestādes šīs vienotas likmes korekcijas izmanto, piemērojot finanšu korekcijas par publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu, arī pārbaudot visas Palātas ziņotās publiskā iepirkuma kļūdas. |
| --- | --- |

6.15.

Komisija un valstu iestādes šīs vienotas likmes korekcijas izmanto, piemērojot finanšu korekcijas par publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu, arī pārbaudot visas Palātas ziņotās publiskā iepirkuma kļūdas.

| 6.16. | Visos gadījumos attiecīgās summas bija mazākas par tām, uz kurām tieši jāattiecina ES iepirkuma noteikumi (10). Tādējādi galvenokārt tie bija valsts noteikumu pārkāpumi (sk. 6.2. izcēlumu). |
| --- | --- |

6.16.

Visos gadījumos attiecīgās summas bija mazākas par tām, uz kurām tieši jāattiecina ES iepirkuma noteikumi (10). Tādējādi galvenokārt tie bija valsts noteikumu pārkāpumi (sk. 6.2. izcēlumu).

| 6.16. | Komisija pārbaudīs visas Plātas ziņotās kļūdas un attiecīgos un juridiskas iespējamības gadījumos piemēros finanšu korekcijas. Komisija norāda, ka dažos gadījumos ESF finansētiem izdevumiem piemērotie valsts vai reģionālie noteikumi ir stingrāki par noteikumiem, kas valsts tiesību aktos paredzēti attiecībā uz līdzīgiem izdevumiem, kurus finansē valsts. Tāpēc šīs papildu prasības var uzskatīt par pārmērīgu reglamentēšanu un labprātīgu, bet nevajadzīgu administratīvo slogu un sarežģītību, ko piemēro ESF finansētiem izdevumiem. |
| --- | --- |

6.16.

6.2. izcēlums.   Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu piemēri

| a) | Nepareizi piešķirts līgums. Itālijā saņēmējs piemēroja iepirkuma procedūru ceļojuma un izglītojošu pakalpojumu komplekta iegādei skolas ekskursijas vajadzībām. Saņēmējs publicēja paziņojumu par konkursu tikai uz skolas ziņojumu dēļa, nevis reģionālā laikrakstā, kā to nosaka valsts tiesību akti. Turklāt termiņš pieteikumu iesniegšanai bija tikai trīs darba dienas. Šie apstākļi ierobežoja konkurenci un potenciālo dalībnieku piekļuvi. Tādējādi visa līgumsumma uzskatāma par neattiecināmu. Tā veidoja 84,9 % no revidētajām izmaksām konkrētajā izmaksu pieprasījumā. Šis projekts ietilpa pieprasījumā, kuru atmaksāja pēc tam, kad Komisija bija atsākusi maksājumus darbības programmām pēc Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta noteiktā pārtraukuma.
  Līdzīgus gadījumus, kad līgumi bija piešķirti nepareizi, Palāta konstatēja arī ESF projektā Rumānijā. |
| --- | --- |

a)

Nepareizi piešķirts līgums. Itālijā saņēmējs piemēroja iepirkuma procedūru ceļojuma un izglītojošu pakalpojumu komplekta iegādei skolas ekskursijas vajadzībām. Saņēmējs publicēja paziņojumu par konkursu tikai uz skolas ziņojumu dēļa, nevis reģionālā laikrakstā, kā to nosaka valsts tiesību akti. Turklāt termiņš pieteikumu iesniegšanai bija tikai trīs darba dienas. Šie apstākļi ierobežoja konkurenci un potenciālo dalībnieku piekļuvi. Tādējādi visa līgumsumma uzskatāma par neattiecināmu. Tā veidoja 84,9 % no revidētajām izmaksām konkrētajā izmaksu pieprasījumā. Šis projekts ietilpa pieprasījumā, kuru atmaksāja pēc tam, kad Komisija bija atsākusi maksājumus darbības programmām pēc Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta noteiktā pārtraukuma.

Līdzīgus gadījumus, kad līgumi bija piešķirti nepareizi, Palāta konstatēja arī ESF projektā Rumānijā.

| b) | Tiesību aktiem neatbilstoša līgumu tieša piešķiršana. Kādā ESF projektā Igaunijā grāmatvedības pakalpojumu līgums tika piešķirts bez iepirkuma procedūras, un tas ir valsts iepirkuma noteikumu pārkāpums. Kļūda atbilda 1,5 % no revidētajām izmaksām.
  Palāta konstatēja līdzīgus gadījumus citos ESF projektos Francijā. |
| --- | --- |

b)

Tiesību aktiem neatbilstoša līgumu tieša piešķiršana. Kādā ESF projektā Igaunijā grāmatvedības pakalpojumu līgums tika piešķirts bez iepirkuma procedūras, un tas ir valsts iepirkuma noteikumu pārkāpums. Kļūda atbilda 1,5 % no revidētajām izmaksām.

Palāta konstatēja līdzīgus gadījumus citos ESF projektos Francijā.

Neattiecināmi dalībnieki

| 6.17. | Palāta konstatēja, ka divos no 180 revidētajiem darījumiem dalībnieki konkrētās darbībās, kuras finansētas no ESF, neatbilst atbilstības kritērijiem, tāpēc radās skaitļos izsakāmas kļūdas. Šādi gadījumi veido 6 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām, un to dēļ šajā politikas jomā aplēstais kļūdu īpatsvars sasniedz aptuveni 2 % (sk. 6.3. izcēlumu). |
| --- | --- |

6.17.

Palāta konstatēja, ka divos no 180 revidētajiem darījumiem dalībnieki konkrētās darbībās, kuras finansētas no ESF, neatbilst atbilstības kritērijiem, tāpēc radās skaitļos izsakāmas kļūdas. Šādi gadījumi veido 6 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām, un to dēļ šajā politikas jomā aplēstais kļūdu īpatsvars sasniedz aptuveni 2 % (sk. 6.3. izcēlumu).

| 6.17. | Komisija pārbaudīs visus Palātas konstatētos gadījumus, lai īstenotu vajadzīgās finanšu korekcijas. Tomēr 6.3. izcēluma piemērā minētās prasības ir vēl viens pārmērīgas reglamentēšanas gadījums, kas tiek pilnīgi labprātīgi piemērotas saskaņā ar valsts attiecināmības noteikumiem, kuros neņem vērā, ka šāds ilgstošs izpildes periods nereti ir neiespējams. Šajā konkrētajā gadījumā 2012. gadā ievērojami tika uzlabotas nodarbinātības atbalsta prasības un pārvaldība saskaņā ar Komisijas ieteikumiem. |
| --- | --- |

6.17.

6.3. izcēlums.   Neattiecināmu dalībnieku piemēri

Neattiecināmi dalībnieki. ESF atbalsts tika piešķirts Spānijas uzņēmumiem, kas pieņem darbā bezdarbniekus. Viens no attiecināmības kritērijiem dalībniekiem bija tāds, ka darba devējiem bija jaunpieņemtie darbinieki jānodarbina vismaz trīs, bet dažos gadījumos – piecus gadus. Tas netika ievērots attiecībā uz 12 personām. Izmaksas, kuru atlīdzināšanu bija pieprasījuši neattiecināmi dalībnieki, veidoja 39,2 % no pārbaudītās summas.

Palāta konstatēja līdzīgus gadījumus arī ESF projektā Itālijā.

Daudzi procedūras prasību neievērošanas gadījumi

| 6.18. | Gandrīz visas konstatētās skaitļos neizsakāmas kļūdas bija saistītas ar dažādiem procedūras prasību pārkāpumiem, kurus vadošās iestādes un saņēmēji pieļāva ESF projektu pārvaldībā un ieviešanā. Palāta astoņos gadījumos šādus pārkāpumus uzskatījusi par nopietniem neatbilstības gadījumiem. 6.4. izcēlumā ir uzskaitīti izplatītākie skaitļos neizsakāmu kļūdu veidi. |
| --- | --- |

6.18.

Gandrīz visas konstatētās skaitļos neizsakāmas kļūdas bija saistītas ar dažādiem procedūras prasību pārkāpumiem, kurus vadošās iestādes un saņēmēji pieļāva ESF projektu pārvaldībā un ieviešanā. Palāta astoņos gadījumos šādus pārkāpumus uzskatījusi par nopietniem neatbilstības gadījumiem. 6.4. izcēlumā ir uzskaitīti izplatītākie skaitļos neizsakāmu kļūdu veidi.

| 6.18. | Komisija pārbaudīs visas Palātas ziņotās kļūdas un nodrošinās, ka tiek veikti korektīvi pasākumi. |
| --- | --- |

6.18.

6.4. izcēlums.   Procedūras noteikumu pārkāpumu piemēri

| a) | Būtiski mainīts projekta tvērums un mērķi, bet dotācijas nolīgums nav grozīts. ESF projekts Slovākijā līdzfinansēja mācību pasākumus divās pašvaldībās. Palāta konstatēja, ka liela daļa šo pasākumu bija adresēti kādas skolas darbiniekiem trešajā pašvaldībā citā reģionā. Lai gan saņēmējs bija ieguvis rakstisku atļauju no starpniekstruktūras, šāda modifikācija paredz grozīt arī dotācijas nolīgumu. Tas nebija izdarīts. |
| --- | --- |

a)

Būtiski mainīts projekta tvērums un mērķi, bet dotācijas nolīgums nav grozīts. ESF projekts Slovākijā līdzfinansēja mācību pasākumus divās pašvaldībās. Palāta konstatēja, ka liela daļa šo pasākumu bija adresēti kādas skolas darbiniekiem trešajā pašvaldībā citā reģionā. Lai gan saņēmējs bija ieguvis rakstisku atļauju no starpniekstruktūras, šāda modifikācija paredz grozīt arī dotācijas nolīgumu. Tas nebija izdarīts.

| b) | Paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu ir izsūtīts novēloti vai nav nosūtīts. Saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem līgumslēdzējām iestādēm ir pienākums nosūtīt paziņojumu par līguma piešķiršanas procedūras rezultātiem ne vēlāk kā 48 dienu laikā pēc līguma piešķiršanas. Palāta konstatēja, ka Grieķijā trīs gadījumos šis noteikums nebija ievērots.
  Palāta konstatēja līdzīgus gadījumus citos ESF projektos Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

b)

Paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu ir izsūtīts novēloti vai nav nosūtīts. Saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem līgumslēdzējām iestādēm ir pienākums nosūtīt paziņojumu par līguma piešķiršanas procedūras rezultātiem ne vēlāk kā 48 dienu laikā pēc līguma piešķiršanas. Palāta konstatēja, ka Grieķijā trīs gadījumos šis noteikums nebija ievērots.

Palāta konstatēja līdzīgus gadījumus citos ESF projektos Apvienotajā Karalistē.

| c) | Nepareiza valsts atbalsta noteikumu piemērošana. Saskaņā ar ESF projektu Portugālē tika sniegts atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, subsidējot personāla izmaksas par jaunpieņemtajiem bezdarbniekiem, kurus pieņēma darbā kā praktikantus uz 12 mēnešiem. Šāds atbalsts būtu pieņemams, ja tas būtu īstenots kā "de minimis" atbalsts vai saskaņā ar izņēmuma atbalsta shēmu. Tomēr dalībvalsts neizmantoja nevienu no šīm iespējām.
  Palāta konstatēja līdzīgus gadījumus citā ESF projektā Vācijā. |
| --- | --- |

c)

Nepareiza valsts atbalsta noteikumu piemērošana. Saskaņā ar ESF projektu Portugālē tika sniegts atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, subsidējot personāla izmaksas par jaunpieņemtajiem bezdarbniekiem, kurus pieņēma darbā kā praktikantus uz 12 mēnešiem. Šāds atbalsts būtu pieņemams, ja tas būtu īstenots kā "de minimis" atbalsts vai saskaņā ar izņēmuma atbalsta shēmu. Tomēr dalībvalsts neizmantoja nevienu no šīm iespējām.

Palāta konstatēja līdzīgus gadījumus citā ESF projektā Vācijā.

Vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanas ietekme

| 6.19. | Iepriekšējos gada pārskatos Palāta ieteica Komisijai nevis atmaksāt faktiskās izmaksas, bet plašāk piemērot vienreizējus maksājumus un vienotas likmes maksājumus, lai samazinātu kļūdu rašanās iespēju un administratīvo slogu projektu iniciatoriem (11). |
| --- | --- |

6.19.

Iepriekšējos gada pārskatos Palāta ieteica Komisijai nevis atmaksāt faktiskās izmaksas, bet plašāk piemērot vienreizējus maksājumus un vienotas likmes maksājumus, lai samazinātu kļūdu rašanās iespēju un administratīvo slogu projektu iniciatoriem (11).

| 6.19. | Kopš vienkāršoto izmaksu iespēju ieviešanas Komisija ir aktīvi strādājusi, lai pakāpeniski paplašinātu to izmantošanu, un uzskata, ka šie centieni jau ir snieguši pozitīvus rezultātus. Komisija turpinās aktīvi veicināt vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanu. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Likumdevējs 2009. gadā paplašināja vienkāršoto izmaksu piemērošanas iespējas (12). Kopš tā laika izmaksas projektiem vai darbībām, ko tieši īsteno dotāciju veidā, var deklarēt, |
| --- | --- |

6.20.

Likumdevējs 2009. gadā paplašināja vienkāršoto izmaksu piemērošanas iespējas (12). Kopš tā laika izmaksas projektiem vai darbībām, ko tieši īsteno dotāciju veidā, var deklarēt,

| — | piemērojot vienotu likmi netiešām izmaksām – līdz 20 % no tiešajām darbības izmaksām, |
| --- | --- |

—

piemērojot vienotu likmi netiešām izmaksām – līdz 20 % no tiešajām darbības izmaksām,

| — | veicot vienotas likmes izmaksas, kas aprēķinātas, piemērojot standarta shēmas vienības izmaksām, |
| --- | --- |

—

veicot vienotas likmes izmaksas, kas aprēķinātas, piemērojot standarta shēmas vienības izmaksām,

| — | veicot vienreizēju maksājumu līdz EUR 50 000 par visām darbības izmaksām vai daļu no tām. |
| --- | --- |

—

veicot vienreizēju maksājumu līdz EUR 50 000 par visām darbības izmaksām vai daļu no tām.

| 6.21. | Pamatojoties uz aptaujas rezultātiem, Komisija lēš, ka aptuveni 60 % ESF darbības programmu ir izmantota vismaz viena no trim vienkāršoto izmaksu iespējām, lai deklarētu daļu no 2012. gadā atlīdzinātajām izmaksām. |
| --- | --- |

6.21.

Pamatojoties uz aptaujas rezultātiem, Komisija lēš, ka aptuveni 60 % ESF darbības programmu ir izmantota vismaz viena no trim vienkāršoto izmaksu iespējām, lai deklarētu daļu no 2012. gadā atlīdzinātajām izmaksām.

| 6.22. | Palātas atlasītajā paraugā 43 darījumiem 12 darbības programmās no 21 programmas izmaksu deklarācijās bija iekļautas vienkāršotas izmaksas. 24 darījumiem vienotas likmes izmaksas bija aprēķinātas, piemērojot standarta shēmas vienības izmaksas, un 15 darījumos netiešām izmaksām tika piemērota vienota likme. Vienreizēju maksājumu izmantošana bija vērojama retāk (četri darījumi). |
| --- | --- |

6.22.

Palātas atlasītajā paraugā 43 darījumiem 12 darbības programmās no 21 programmas izmaksu deklarācijās bija iekļautas vienkāršotas izmaksas. 24 darījumiem vienotas likmes izmaksas bija aprēķinātas, piemērojot standarta shēmas vienības izmaksas, un 15 darījumos netiešām izmaksām tika piemērota vienota likme. Vienreizēju maksājumu izmantošana bija vērojama retāk (četri darījumi).

| 6.22. | Komisija uzskata, ka Palātas apsvērums apstiprina ietekmi, kas bijusi Komisijas nemitīgajiem centieniem kopš pašreizējā plānošanas perioda sākuma mudināt dalībvalstis efektīvi īstenot vienkāršoto izmaksu iespējas, ko ir būtiski nostiprinājuši īpaši vienkāršošanas semināri, kuri tikuši īstenoti kopš 2011. gada un kuros līdz šim ir iesaistījušās 17 dalībvalstis. |
| --- | --- |

6.22.

| 6.23. | Palāta neatklāja nevienu (skaitļos izsakāmu vai skaitļos neizsakāmu) kļūdu saistībā ar vienkāršoto izmaksu iespēju konkrēto izmantojumu. Tas norāda, ka projektos, kuru izmaksas deklarē, izmantojot vienkāršotas izmaksas iespējas, ir mazāk kļūdu. Tādējādi šo iespēju vēl plašākai izmantošanai būtu pozitīvi jāietekmē kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

6.23.

Palāta neatklāja nevienu (skaitļos izsakāmu vai skaitļos neizsakāmu) kļūdu saistībā ar vienkāršoto izmaksu iespēju konkrēto izmantojumu. Tas norāda, ka projektos, kuru izmaksas deklarē, izmantojot vienkāršotas izmaksas iespējas, ir mazāk kļūdu. Tādējādi šo iespēju vēl plašākai izmantošanai būtu pozitīvi jāietekmē kļūdu līmenis.

| 6.23. | Komisija atzinīgi vērtē to, ka Palātas revīzijas darbs apstiprina vienkāršoto izmaksu iespēju pozitīvo ietekmi, efektīvi samazinot kļūdas.

  Viens no galvenajiem vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanas iemesliem papildus administratīvā sloga samazināšanai atbalsta saņēmējiem, it sevišķi maziem atbalsta saņēmējiem, kādi bieži ir ESF programmās, ir kļūdu īpatsvara turpmāka samazināšana nodarbinātības un sociālo lietu politikas jomā. |
| --- | --- |

6.23.

Viens no galvenajiem vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanas iemesliem papildus administratīvā sloga samazināšanai atbalsta saņēmējiem, it sevišķi maziem atbalsta saņēmējiem, kādi bieži ir ESF programmās, ir kļūdu īpatsvara turpmāka samazināšana nodarbinātības un sociālo lietu politikas jomā.

| 6.24. | Viens no galvenajiem šķēršļiem, kas attur vadošās iestādes un starpniekstruktūras ieviest vienkāršotās izmaksas, ir bailes noteikt likmes, kuras neatbilst prasībām, kas izteiktas Regulas (EK) Nr. 1081/2006 11. panta 3. punktā (13), proti, likmes “nosaka iepriekš uz taisnīga, objektīva un pierādāma aprēķina pamata”. Komisija ir izdevusi norādes par to, kā šīs prasības jāsaprot (14). Šīs norādes ir skaidras un sniedz labus ilustratīvus piemērus, un tad, ja Komisija aktīvi mudinās izmantot vienkāršotas izmaksas iespējas un regulāri ex ante apstiprinās aprēķinātās vienotās likmes, ļoti ticams, ka vadošās iestādes un starpniekstruktūras šīs iespējas sāks izmantot plašāk. Tas ir īpaši nozīmīgi, ņemot vērā pašlaik notiekošo gatavošanos nākamajam 2014.–2020. gada programmu posmam. |
| --- | --- |

6.24.

Viens no galvenajiem šķēršļiem, kas attur vadošās iestādes un starpniekstruktūras ieviest vienkāršotās izmaksas, ir bailes noteikt likmes, kuras neatbilst prasībām, kas izteiktas Regulas (EK) Nr. 1081/2006 11. panta 3. punktā (13), proti, likmes “nosaka iepriekš uz taisnīga, objektīva un pierādāma aprēķina pamata”. Komisija ir izdevusi norādes par to, kā šīs prasības jāsaprot (14). Šīs norādes ir skaidras un sniedz labus ilustratīvus piemērus, un tad, ja Komisija aktīvi mudinās izmantot vienkāršotas izmaksas iespējas un regulāri ex ante apstiprinās aprēķinātās vienotās likmes, ļoti ticams, ka vadošās iestādes un starpniekstruktūras šīs iespējas sāks izmantot plašāk. Tas ir īpaši nozīmīgi, ņemot vērā pašlaik notiekošo gatavošanos nākamajam 2014.–2020. gada programmu posmam.

| 6.24. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas novērojumu un pausto atbalstu vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanai. Komisija uzskata, ka tas ir pamudinājums īstenot tās vērienīgo vienkāršošanas rīcības plānu, kas ietver vienkāršošanas semināru organizēšanu vairākumā dalībvalstu līdz 2013. gada beigām. |
| --- | --- |

6.24.

Maksājumu atsākšana problemātiskajām darbības programmām paaugstināja risku datu kopā 2012. gadā

| 6.25. | Komisija 2012. gadā atsāka maksājumus vairākām darbības programmām, kuras iepriekš tika pārtrauktas vai apturētas. Kaut gan pēc Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD veiktajām revīzijām sistēmas var būt uzlabotas un finanšu korekcijas veiktas, dažus deklarētos izdevumus, kuriem maksājumi bija pārtraukti, pēc maksājumu atjaunošanas var pilnībā atlīdzināt. Tas ietver risku, ka šajās deklarācijās joprojām ir projekti ar neattiecināmiem izdevumiem, kuru dēļ maksājumi iepriekš tika pārtraukti vai anulēti (sk. a) piemēru 6.2. izcēlumā). |
| --- | --- |

6.25.

Komisija 2012. gadā atsāka maksājumus vairākām darbības programmām, kuras iepriekš tika pārtrauktas vai apturētas. Kaut gan pēc Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD veiktajām revīzijām sistēmas var būt uzlabotas un finanšu korekcijas veiktas, dažus deklarētos izdevumus, kuriem maksājumi bija pārtraukti, pēc maksājumu atjaunošanas var pilnībā atlīdzināt. Tas ietver risku, ka šajās deklarācijās joprojām ir projekti ar neattiecināmiem izdevumiem, kuru dēļ maksājumi iepriekš tika pārtraukti vai anulēti (sk. a) piemēru 6.2. izcēlumā).

| 6.25. | Komisijas maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas stingrā politika mazina risku Kopienas budžetam, jo, tiklīdz tiek konstatētas būtiskas nepilnības, kas nereti notiek Komisijas revīzijas darba laikā, maksājumi tiek apturēti. Pirms starpposma maksājumu atsākšanas Komisija pieprasa efektīvi īstenot vajadzīgās finanšu korekcijas un saskaņotu rīcības plānu, lai novērstu šo nepilnību atkārtošanos nākotnē. Komisija pārbaudīs Palātas konstatēto konkrēto gadījumu, lai īstenotu jebkādas vajadzīgās papildu finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

6.25.

Slēgtajās darbības programmās atrastās kļūdas

| 6.26. | Palātas atlasītajā paraugā bija 16 galīgo maksājumu darījumi, kas attiecās uz divu 2000.–2006. gada darbības programmu slēgšanu. Palāta konstatēja skaitļos izsakāmas kļūdas piecos darījumos tādā programmā, kura tika slēgta bez jebkādām finanšu korekcijām (15). |
| --- | --- |

6.26.

Palātas atlasītajā paraugā bija 16 galīgo maksājumu darījumi, kas attiecās uz divu 2000.–2006. gada darbības programmu slēgšanu. Palāta konstatēja skaitļos izsakāmas kļūdas piecos darījumos tādā programmā, kura tika slēgta bez jebkādām finanšu korekcijām (15).

| 6.26. | Kā parādīts Eiropas Parlamentam 2013. gada 23. aprīlī iesniegtajā pārskata ziņojumā par 2000.–2006. gada plānošanas periodam īstenotajām finanšu korekcijām, EMPL ĢD attiecībā uz slēgšanu piemērojis piesardzīgu pieeju, ko atspoguļo tas, ka pārskata ziņojuma sagatavošanas datumā slēgšanas process joprojām tika īstenots attiecībā uz 61 ESF programmu un 5 slēgšanas revīzijas vēl bija plānotas 2013. gadā. Pārskata ziņojums parāda, ka, ņemot vērā jau īstenotās finanšu korekcijas un papildu korekcijas, kas izriet no atlikušās 61 ESF programmas slēgšanas, tiek lēsts, ka kopā attiecībā uz ESF programmām ir īstenotas finanšu korekcijas EUR 2,4 miljardu apmērā. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija pieņem zināšanai Palātas konstatētās piecas konkrētās kļūdas vienā slēgtā darbības programmā un īstenos vajadzīgās papildu korekcijas. |
| --- | --- |

6.26.

Kā parādīts Eiropas Parlamentam 2013. gada 23. aprīlī iesniegtajā pārskata ziņojumā par 2000.–2006. gada plānošanas periodam īstenotajām finanšu korekcijām, EMPL ĢD attiecībā uz slēgšanu piemērojis piesardzīgu pieeju, ko atspoguļo tas, ka pārskata ziņojuma sagatavošanas datumā slēgšanas process joprojām tika īstenots attiecībā uz 61 ESF programmu un 5 slēgšanas revīzijas vēl bija plānotas 2013. gadā. Pārskata ziņojums parāda, ka, ņemot vērā jau īstenotās finanšu korekcijas un papildu korekcijas, kas izriet no atlikušās 61 ESF programmas slēgšanas, tiek lēsts, ka kopā attiecībā uz ESF programmām ir īstenotas finanšu korekcijas EUR 2,4 miljardu apmērā. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija pieņem zināšanai Palātas konstatētās piecas konkrētās kļūdas vienā slēgtā darbības programmā un īstenos vajadzīgās papildu korekcijas.

| 6.27. | Tas apstiprina secinājumus, kas izteikti par slēgšanas sistēmu revīziju un iekļauti iepriekšējā gada pārskatā (16), proti, ja nav ticamu slēgšanas dokumentu, galīgajos maksājumos var tikt iekļauta nepareizu izdevumu atmaksa, ja vien turpmākajos posmos Komisija neveic vajadzīgās koriģējošās darbības. |
| --- | --- |

6.27.

Tas apstiprina secinājumus, kas izteikti par slēgšanas sistēmu revīziju un iekļauti iepriekšējā gada pārskatā (16), proti, ja nav ticamu slēgšanas dokumentu, galīgajos maksājumos var tikt iekļauta nepareizu izdevumu atmaksa, ja vien turpmākajos posmos Komisija neveic vajadzīgās koriģējošās darbības.

| 6.27. | Komisija piekrīt, ka 2000.–2006. gada slēgšana ir sarežģīts process, kas ietver konkrētus riskus, kuri izriet no reizēm nepilnīgi ticamiem slēgšanas dokumentiem, ko iesniegušas dalībvalstis par konkrētām īpašām darbības programmām. Tāpēc EMPL ĢD ir ieviesis vajadzīgos pasākumus šo risku mazināšanai, kuri ietver būtiskas finanšu korekcijas un piecas 2013. gadā plānotas slēgšanas revīzijas (skatiet arī atbildi uz 6.27. punktu). Jānorāda arī, ka pat pēc slēgšanas Komisija joprojām var piemērot finanšu korekcijas, ja tiek atklāti jauni fakti, piemēram, tādi, kādus konstatējusi Palāta. Atzīstot iepriekš minēto riskus, Komisija uzsver, ka 2000.–2006. gada slēgšanas process joprojām tiek īstenots. |
| --- | --- |

6.27.

Komisija piekrīt, ka 2000.–2006. gada slēgšana ir sarežģīts process, kas ietver konkrētus riskus, kuri izriet no reizēm nepilnīgi ticamiem slēgšanas dokumentiem, ko iesniegušas dalībvalstis par konkrētām īpašām darbības programmām. Tāpēc EMPL ĢD ir ieviesis vajadzīgos pasākumus šo risku mazināšanai, kuri ietver būtiskas finanšu korekcijas un piecas 2013. gadā plānotas slēgšanas revīzijas (skatiet arī atbildi uz 6.27. punktu). Jānorāda arī, ka pat pēc slēgšanas Komisija joprojām var piemērot finanšu korekcijas, ja tiek atklāti jauni fakti, piemēram, tādi, kādus konstatējusi Palāta. Atzīstot iepriekš minēto riskus, Komisija uzsver, ka 2000.–2006. gada slēgšanas process joprojām tiek īstenots.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Palātas veiktā revīzijas iestāžu pārbaude

| 6.28. | Rezultāti, ko Palāta ieguva par ERAF, KF un ESF atbildīgo revīzijas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  5.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

6.28.

Rezultāti, ko Palāta ieguva par ERAF, KF un ESF atbildīgo revīzijas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  5.2. pielikumā
  .

| 6.28. | Komisija norāda, ka revīzijas iestādēm ir ļoti svarīga nozīme ticamības veidošanas procesā, sākot no plānošanas perioda sākuma un sistēmu izveides. Pēc tam tās katru gadu Komisijai sniedz revīzijas atzinumu par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību, vienmēr saskaņā ar revīzijas stratēģiju pamatojoties uz pārvaldības un kontroles sistēmu revīzijām un uz īstenoto darbību paraugiem. Tādēļ Komisija cieši sadarbojas ar revīzijas iestādēm un veic koordināciju ar tām, kā arī sāka pārskatīt to metodikas un revīziju rezultātus jau 2009. gadā. Tas ir veicinājis spēju veidošanu, jo revīzijas iestādes ir saņēmušas konsultācijas, norādes un ieteikumus. Regulā Komisijai ir paredzēta iespēja paļauties uz revīzijas iestādes darbu, lai konkrētos nosacījumos gūtu ticamības pārliecību (73. pants). |
| --- | --- |

6.28.

| 6.29. | Palāta izvērtēja divu revīzijas iestāžu darbu divās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē – Anglijas revīzijas iestādē un Slovākijas revīzijas iestādē). Šis darbs bija daļa no četru revīzijas iestāžu pārbaudes saistībā ar ERAF, KF un ESF. Divās revīzijas iestādēs, kurās Palāta pārbaudīja to darbu un atkārtoti veica darbību revīzijas, galvenā uzmanība tika pievērsta ESF izdevumiem. |
| --- | --- |

6.29.

Palāta izvērtēja divu revīzijas iestāžu darbu divās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē – Anglijas revīzijas iestādē un Slovākijas revīzijas iestādē). Šis darbs bija daļa no četru revīzijas iestāžu pārbaudes saistībā ar ERAF, KF un ESF. Divās revīzijas iestādēs, kurās Palāta pārbaudīja to darbu un atkārtoti veica darbību revīzijas, galvenā uzmanība tika pievērsta ESF izdevumiem.

| 6.29. un 6.30. | EMPL ĢD 2012. gada beigās veica revīzijas, lai pārbaudītu 84 ESF revīzijas iestāžu darbu, ietverot AK un Slovākijas revīzijas iestādes. Komisijas novērtējums par šīm revīzijas iestādēm ir pozitīvs. |
| --- | --- |

6.29. un 6.30.

EMPL ĢD 2012. gada beigās veica revīzijas, lai pārbaudītu 84 ESF revīzijas iestāžu darbu, ietverot AK un Slovākijas revīzijas iestādes. Komisijas novērtējums par šīm revīzijas iestādēm ir pozitīvs.

| 6.30. | Kaut arī Slovākijas revīzijas iestāde ir novērtēta kā efektīva, Apvienotās Karalistes revīzijas iestāde tiek vērtēta kā daļēji efektīva attiecība uz galveno reglamentējošo prasību ievērošanu un darījumu pareizības nodrošināšanu. Saistībā ar visiem trim fondiem (ERAF, KF un ESF) veiktās revīzijas iestāžu pārbaudes tvērums un konkrētie rezultāti ir sniegti 5. nodaļā (5.46.–5.49. punktā). |
| --- | --- |

6.30.

Kaut arī Slovākijas revīzijas iestāde ir novērtēta kā efektīva, Apvienotās Karalistes revīzijas iestāde tiek vērtēta kā daļēji efektīva attiecība uz galveno reglamentējošo prasību ievērošanu un darījumu pareizības nodrošināšanu. Saistībā ar visiem trim fondiem (ERAF, KF un ESF) veiktās revīzijas iestāžu pārbaudes tvērums un konkrētie rezultāti ir sniegti 5. nodaļā (5.46.–5.49. punktā).

Komisijas īstenotās revīzijas iestāžu pārraudzības novērtējums

| 6.31. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā Komisija pārraudzīja revīzijas iestādes, ir izklāstīti 5. nodaļā (sk. 5.50.–5.52. punktu). |
| --- | --- |

6.31.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā Komisija pārraudzīja revīzijas iestādes, ir izklāstīti 5. nodaļā (sk. 5.50.–5.52. punktu).

| 6.32. | Komisija aprēķina kļūdu īpatsvaru katrā darbības programmā, balstoties uz gada kontroles ziņojumiem, kurus tai iesniedz revīzijas iestādes. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD koriģēja vai neuzskatīja par ticamu kļūdu īpatsvaru, kas norādīts 31 no 117 gada kontroles ziņojumiem par 2012. gadu (2011. gadā – 42 no 117 gada kontroles ziņojumiem). |
| --- | --- |

6.32.

Komisija aprēķina kļūdu īpatsvaru katrā darbības programmā, balstoties uz gada kontroles ziņojumiem, kurus tai iesniedz revīzijas iestādes. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD koriģēja vai neuzskatīja par ticamu kļūdu īpatsvaru, kas norādīts 31 no 117 gada kontroles ziņojumiem par 2012. gadu (2011. gadā – 42 no 117 gada kontroles ziņojumiem).

| 6.32. | Pirms Komisija apstiprina revīzijas iestāžu paziņotos īpatsvarus, tā izmanto visas ieviestās revīzijas procedūras, ja ir radušās šaubas par paziņoto kļūdu īpatsvaru precizitāti un/vai ticamību: rakstiski un mutiski jautājumi revīzijas iestādēm, faktu vākšanas misijas un/vai no revīzijas iestādēm saņemtas papildu informācijas analīze, vajadzības gadījumā ietverot atsevišķu revīziju rezultātus. Pamatojoties uz šo informāciju, gada kontroles ziņojumos norādītos kļūdu īpatsvarus koriģēja 18 (15,4 %) ESF darbības programmām. Turklāt paziņotos kļūdu īpatsvarus 13 (11,1 %) ESF darbības programmām neuzskatīja par ticamiem, tādēļ Komisija tos aizstāja ar vienotām likmēm. |
| --- | --- |

6.32.

| 6.33. | Visos gadījumos, kad Komisija dalībvalstīs veiktajās pārbaudēs atklāja konkrētas nepilnības, dalībvalstīm tika ziņots par veicamo koriģējošo pasākumu. Palāta konstatēja dažas nesakritības Komisijas veiktajā gada kontroles ziņojumu analīzē. Komisija nebija atklājusi vai izlabojusi dažus trūkumus, ko revīzijas iestādes bija pieļāvušas kļūdu īpatsvara aprēķinos. Tomēr šīs problēmas neliek apšaubīt Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD 2012. gadā formulēto atrunu skaitu un ietekmi. |
| --- | --- |

6.33.

Visos gadījumos, kad Komisija dalībvalstīs veiktajās pārbaudēs atklāja konkrētas nepilnības, dalībvalstīm tika ziņots par veicamo koriģējošo pasākumu. Palāta konstatēja dažas nesakritības Komisijas veiktajā gada kontroles ziņojumu analīzē. Komisija nebija atklājusi vai izlabojusi dažus trūkumus, ko revīzijas iestādes bija pieļāvušas kļūdu īpatsvara aprēķinos. Tomēr šīs problēmas neliek apšaubīt Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD 2012. gadā formulēto atrunu skaitu un ietekmi.

| 6.33. | Komisija uzskata, ka ir ieviesusi rūpīgas uzraudzības procesu, lai nodrošinātu gada kontroles ziņojumu vispārējo ticamību sava ticamības pārliecības procesa vajadzībām un lai atbalstītu gada darbības pārskatā ietverto atrunu noteikšanu un kvantificēšanu (skatiet atbildi uz 6.40. punkta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

6.33.

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD gada darbības pārskata pārbaude

| 6.34. | Palāta izvērtēja Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD 2012. gada darbības pārskatu un pievienoto ģenerāldirektora deklarāciju. Konkrēti, saistībā ar 2012. gadā apstiprināto maksājumu pareizību Palāta |
| --- | --- |

6.34.

Palāta izvērtēja Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD 2012. gada darbības pārskatu un pievienoto ģenerāldirektora deklarāciju. Konkrēti, saistībā ar 2012. gadā apstiprināto maksājumu pareizību Palāta

| a) | novērtēja gada darbības pārskatos formulētās atrunas; |
| --- | --- |

a)

novērtēja gada darbības pārskatos formulētās atrunas;

| b) | pārbaudīja, cik pamatoti un precīzi Komisija ir aprēķinājusi “apdraudētās summas”. |
| --- | --- |

b)

pārbaudīja, cik pamatoti un precīzi Komisija ir aprēķinājusi “apdraudētās summas”.

| 6.35. | Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD ir aplēsis, ka 2012. gada starpposma maksājumos saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posmu kopējais kļūdu īpatsvars ir no 2,3 % līdz 3,2 %. Apmēram 30 % maksājumu bija būtiskas kļūdas (2 % vai vairāk saskaņā ar Komisijas noteikto būtiskuma slieksni). |
| --- | --- |

6.35.

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD ir aplēsis, ka 2012. gada starpposma maksājumos saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posmu kopējais kļūdu īpatsvars ir no 2,3 % līdz 3,2 %. Apmēram 30 % maksājumu bija būtiskas kļūdas (2 % vai vairāk saskaņā ar Komisijas noteikto būtiskuma slieksni).

| 6.35. | Komisija uzskata, ka tas, ka trīs gadus pēc kārtas Komisijas pašas aplēstais kļūdu īpatsvars, kā norādīts EMPL ĢD gada darbības pārskatā, atbilst Palātas iespējamākam kļūdu īpatsvaram, apstiprina Komisijas pieejas derīgumu un ticamību (skatiet atbildi uz 6.40. punkta a) apakšpunktu). Turklāt šie rezultāti parāda, ka Komisija ir ieviesusi pareizu procesu, lai uzraudzītu revīzijas iestāžu sniegto informāciju to gada kontroles ziņojumos.


  Kā minēts tās 2012. gada darbības pārskatā (37. lpp.), Komisija uzsver, ka no tās 2012. gada starpposma maksājumiem tikai 19,7 % tika veikti darbības programmām ar kļūdu īpatsvaru, kāds norādīts 2012. gada decembrī iesniegtajos 2012. gada kontroles ziņojumos, proti, 2–5 %, un tikai 9,8 % tika veikti darbības programmām ar ziņoto kļūdu īpatsvaru virs 5 %. Tas nepārprotami atspoguļo EMPL ĢD sistemātiski īstenoto stingro maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas politiku, jo attiecībā uz darbības programmām ar kumulatīvajiem kļūdu īpatsvariem (visā periodā kopš 2007. gada) virs 2 % Komisija ir piemērojusi attiecīgu finanšu korekciju vai pārtraukusi maksājumus līdz šādas korekcijas piemērošanai. |
| --- | --- |

6.35.

Komisija uzskata, ka tas, ka trīs gadus pēc kārtas Komisijas pašas aplēstais kļūdu īpatsvars, kā norādīts EMPL ĢD gada darbības pārskatā, atbilst Palātas iespējamākam kļūdu īpatsvaram, apstiprina Komisijas pieejas derīgumu un ticamību (skatiet atbildi uz 6.40. punkta a) apakšpunktu). Turklāt šie rezultāti parāda, ka Komisija ir ieviesusi pareizu procesu, lai uzraudzītu revīzijas iestāžu sniegto informāciju to gada kontroles ziņojumos.

Kā minēts tās 2012. gada darbības pārskatā (37. lpp.), Komisija uzsver, ka no tās 2012. gada starpposma maksājumiem tikai 19,7 % tika veikti darbības programmām ar kļūdu īpatsvaru, kāds norādīts 2012. gada decembrī iesniegtajos 2012. gada kontroles ziņojumos, proti, 2–5 %, un tikai 9,8 % tika veikti darbības programmām ar ziņoto kļūdu īpatsvaru virs 5 %. Tas nepārprotami atspoguļo EMPL ĢD sistemātiski īstenoto stingro maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas politiku, jo attiecībā uz darbības programmām ar kumulatīvajiem kļūdu īpatsvariem (visā periodā kopš 2007. gada) virs 2 % Komisija ir piemērojusi attiecīgu finanšu korekciju vai pārtraukusi maksājumus līdz šādas korekcijas piemērošanai.

| 6.36. | Ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā ir iekļauta atruna par maksājumiem 68 miljonu EUR apmērā 2007.–2013. gada programmu posmā attiecībā uz 27 no 117 darbības programmām un viena atruna bez finansiālas ietekmes par 12 darbības programmām 2000.–2006. gada programmu posmā. |
| --- | --- |

6.36.

Ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā ir iekļauta atruna par maksājumiem 68 miljonu EUR apmērā 2007.–2013. gada programmu posmā attiecībā uz 27 no 117 darbības programmām un viena atruna bez finansiālas ietekmes par 12 darbības programmām 2000.–2006. gada programmu posmā.

| 6.37. | 2011. gadā Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD izmantoja kumulatīvā finanšu riska aprēķinu 2007.–2013. gada programmu posmam tām darbības programmām, kurās ir apstiprināts kļūdu īpatsvars no 2 % līdz 5 %, lai noteiktu, vai attiecībā uz konkrēto programmu formulējama atruna. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD 2012. gadā paplašināja šo pieeju, iekļaujot 20 darbības programmas, kur apstiprinātā kļūda pārsniedz 5 %. Lai gan kopējais Komisijas aprēķinātais finanšu risks 13 darbības programmām bija 2 %, astoņas no tām bija iekļautas atrunā par piesardzības principa piemērošanu. Par atlikušajām piecām darbības programmām atrunu nebija. Tikai par vienu no šiem pieciem gadījumiem 2012. gada darbības pārskatā bija paskaidroti iemesli atrunas neformulēšanai. Palāta uzskata, ka Komisijai šāda veida informācija būtu jāizklāsta arī par pārējām piecām darbības programmām. |
| --- | --- |

6.37.

2011. gadā Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD izmantoja kumulatīvā finanšu riska aprēķinu 2007.–2013. gada programmu posmam tām darbības programmām, kurās ir apstiprināts kļūdu īpatsvars no 2 % līdz 5 %, lai noteiktu, vai attiecībā uz konkrēto programmu formulējama atruna. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD 2012. gadā paplašināja šo pieeju, iekļaujot 20 darbības programmas, kur apstiprinātā kļūda pārsniedz 5 %. Lai gan kopējais Komisijas aprēķinātais finanšu risks 13 darbības programmām bija 2 %, astoņas no tām bija iekļautas atrunā par piesardzības principa piemērošanu. Par atlikušajām piecām darbības programmām atrunu nebija. Tikai par vienu no šiem pieciem gadījumiem 2012. gada darbības pārskatā bija paskaidroti iemesli atrunas neformulēšanai. Palāta uzskata, ka Komisijai šāda veida informācija būtu jāizklāsta arī par pārējām piecām darbības programmām.

| 6.37. | Saskaņā ar Komisijas pastāvīgajiem norādījumiem attiecībā uz 2012. gada darbības pārskatu, (kvantificēta) atruna ir vajadzīga tikai tad, ja kumulatīvais finanšu risks ir virs 2 %, kā tas nebija nevienas no Palātas minēto 5 darbības programmu gadījumā, jo vajadzīgās finanšu korekcijas jau bija īstenotas pirms gada darbības pārskata izdošanas. Turklāt bija ieviesti atbilstīgi rīcības plāni, lai novērstu šo problēmu atkārtošanos attiecīgajās piecās darbības programmās. Komisija ņem vērā Palātas apsvērumu, lai turpmākos gada darbības pārskatos šajā saistībā sniegtu pilnīgāku informāciju. |
| --- | --- |

6.37.

| 6.38. | Informācija par finanšu korekciju apstrādi ir iekļauta 1. nodaļā (sk. 1.19.–1.37. punktu). |
| --- | --- |

6.38.

Informācija par finanšu korekciju apstrādi ir iekļauta 1. nodaļā (sk. 1.19.–1.37. punktu).

| 6.38. | Komisija ir veikusi visus vajadzīgos pasākumus saskaņā ar Līgumu un regulām, lai aizsargātu ES budžetu. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir izdarījusi visu iespējamo un rīkojusies, pilnībā ņemot vērā spēkā esošās regulas tajā pašā finanšu gadā, kuram Palāta ir veikusi revīziju, Rumānijai piemērotā 25 % vienotas likmes korekcija nav ņemta vērā, nosakot 2012. gada kļūdu īpatsvaru. Skatiet atbildes uz 6.39. punkta a) apakšpunktu un 1.2. izcēlumu. |
| --- | --- |

6.38.

SECINĀJUMS UN IETEIKUMI

Secinājums par 2012. gadu

| 6.39. | Nodarbinātības un sociālo lietu politikas jomā |
| --- | --- |

6.39.

Nodarbinātības un sociālo lietu politikas jomā

6.39.

| a) | darījumu pārbaudes apliecina, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,2 %, un |
| --- | --- |

a)

darījumu pārbaudes apliecina, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,2 %, un

| a) | Komisija ir ieviesusi rūpīgu procesu, lai apliecinātu gada darbības pārskatā sniegtās informācijas ticamību. Komisija uzskata, ka tas, ka trīs gadus pēc kārtas Komisijas pašas aplēstais kļūdu īpatsvars, kā norādīts EMPL ĢD gada darbības pārskatā, atbilst Palātas iespējamākam kļūdu īpatsvaram, apstiprina Komisijas pieejas derīgumu un ticamību. Attiecībā uz 2012. gadu EMPL ĢD aplēstais kļūdu īpatsvars tā gada darbības pārskatā bija 2,3–3,2 % diapazonā. Komisija norāda, ka kļūdas vienā pašā darbības programmā Rumānijā veido būtisku daļu no Palātas noteiktā iespējamākā kļūdu īpatsvara. Komisija uzsver, ka tā 2012. gada decembrī īstenoja 25 % vienotas likmes korekciju visiem Rumānijas iestāžu apliecinātajiem izdevumiem šīs darbības programmas ietvaros. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir izdarījusi visu iespējamo un rīkojusies, pilnībā ņemot vērā spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu tajā pašā finanšu gadā, kuram Palāta ir veikusi revīziju, nosakot 2012. gada kļūdu īpatsvaru, nav ņemta vērā iepriekš minētā vienotas likmes korekcija. Skatiet atbildi uz 1.2. izcēlumu. |
| --- | --- |

a)

Komisija ir ieviesusi rūpīgu procesu, lai apliecinātu gada darbības pārskatā sniegtās informācijas ticamību. Komisija uzskata, ka tas, ka trīs gadus pēc kārtas Komisijas pašas aplēstais kļūdu īpatsvars, kā norādīts EMPL ĢD gada darbības pārskatā, atbilst Palātas iespējamākam kļūdu īpatsvaram, apstiprina Komisijas pieejas derīgumu un ticamību. Attiecībā uz 2012. gadu EMPL ĢD aplēstais kļūdu īpatsvars tā gada darbības pārskatā bija 2,3–3,2 % diapazonā. Komisija norāda, ka kļūdas vienā pašā darbības programmā Rumānijā veido būtisku daļu no Palātas noteiktā iespējamākā kļūdu īpatsvara. Komisija uzsver, ka tā 2012. gada decembrī īstenoja 25 % vienotas likmes korekciju visiem Rumānijas iestāžu apliecinātajiem izdevumiem šīs darbības programmas ietvaros. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir izdarījusi visu iespējamo un rīkojusies, pilnībā ņemot vērā spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu tajā pašā finanšu gadā, kuram Palāta ir veikusi revīziju, nosakot 2012. gada kļūdu īpatsvaru, nav ņemta vērā iepriekš minētā vienotas likmes korekcija. Skatiet atbildi uz 1.2. izcēlumu.

| b) | pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darbību pareizību 2007.–2013. gada programmu posmā. |
| --- | --- |

b)

pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darbību pareizību 2007.–2013. gada programmu posmā.

| b) | Komisija uzskata, ka ir ieviesusi rūpīgas uzraudzības procesu, lai nodrošinātu revīzijas iestāžu darba vispārējo ticamību savas pārliecības gūšanai. Pamatojoties uz savu novērtējumu, Komisija uzsver, ka revīzijas iestāžu efektivitāte un atbilstība prasībām var būt atšķirīga. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 73. pantu Komisija, sākot no 2012. gada jūnija, oficiāli paļaujas uz 9 revīzijas iestāžu darbu saistībā ar ESF (10 darbības programmas). Komisija turpinās pārbaudīt revīzijas iestāžu darbu. |
| --- | --- |

b)

| 6.40. | Visaptveroši revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

6.40.

Visaptveroši revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis.

| 6.40. | Komisija ir īstenojusi īpašas darbības konstatēto risku mazināšanai, kuras it sevišķi ietver preventīvus un korektīvus pasākumus, piemēram, norādījumus, apmācību un vienkāršošanu, kā arī stingru politiku attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu un finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

6.40.

Ieteikumi

| 6.41. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  6.2. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta ir sniegusi 10 ieteikumus attiecībā uz kohēziju, transportu un enerģētiku. No šiem ieteikumiem viens konkrētajā gadījumā neattiecas. Komisija ir pilnībā ieviesusi vienu ieteikumu, piecus – lielākajā daļā aspektu, vienu – tikai dažos aspektos, bet viens nebija īstenots nemaz. Vienā gadījumā nebija iespējams iegūt pietiekamus pierādījumus par veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

6.41.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  6.2. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta ir sniegusi 10 ieteikumus attiecībā uz kohēziju, transportu un enerģētiku. No šiem ieteikumiem viens konkrētajā gadījumā neattiecas. Komisija ir pilnībā ieviesusi vienu ieteikumu, piecus – lielākajā daļā aspektu, vienu – tikai dažos aspektos, bet viens nebija īstenots nemaz. Vienā gadījumā nebija iespējams iegūt pietiekamus pierādījumus par veiktajiem pasākumiem.

| 6.41. | Pamatojoties uz savu novērtējumu, Komisija uzskata, ka no desmit 2009. un 2010. gada ieteikumiem divi būtu jāuzskata par pilnībā ieviestiem, savukārt pieci – par ieviestiem lielākajā daļā aspektu. Komisija uzskata, ka pārējie trīs ieteikumi “nav attiecināmi”. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

6.42.

Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus.

6.42.

| — | 1. ieteikums. Komisijai ir jānovērš nepilnības pirmā līmeņa pārbaudēs, ko veic vadošās iestādes un starpniekstruktūras, un jāsagatavo īpašas metodiskas norādes un, ja vajadzīgs, jārīko mācību pasākumi. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Komisijai ir jānovērš nepilnības pirmā līmeņa pārbaudēs, ko veic vadošās iestādes un starpniekstruktūras, un jāsagatavo īpašas metodiskas norādes un, ja vajadzīgs, jārīko mācību pasākumi.

Komisija piekrīt, ka dalībvalstu īstenotās “pirmā līmeņa” pārbaudes ir svarīgas, un piekrīt uzskatam, ka tās būtu vēl vairāk jānostiprina. Tāpēc Komisija dalībvalstīm ir sniegusi pamatnostādnes par to, kā vadošajām iestādēm būtu jānosaka un jāīsteno savas vadības pārbaudes. Turklāt Komisija 2009. gadā izstrādāja vispusīgas pamatnostādnes par “pirmā līmeņa” pārbaudēm un pašnovērtējuma instrumentu vadošajām iestādēm. Komisija arī 2011. gadā revīzijas iestādēm nosūtīja kontrolsarakstus vadības pārbaužu revidēšanai, kurus vadošās iestādes var izmantot kā kritēriju. Papildus iepriekš minētajām darbībām, apzinoties vadības pārbaužu ļoti svarīgo nozīmi, EMPL ĢD 2012. gada novembrī visām vadošajām iestādēm nosūtīja paziņojumu, vēršot to uzmanību uz nepieciešamību vēl vairāk nostiprināt vadības pārbaužu ticamību un rūpību un paziņojot par tematisku revīziju attiecībā uz vadības pārbaudēm, kuru veiks 2013. gadā 7 izraudzītām darbības programmām 6 dalībvalstīs. Šī tematiskā revīzija patlaban tiek veikta. Pēc tās pabeigšanas Komisija sagatavos pārskata ziņojumu, rezumējot tās rezultātus un gūto pieredzi, lai par to informētu visas dalībvalstis.

| — | 2. ieteikums. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta 2007.–2013. gada programmu posmā, Komisijai jāizvērtē dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošana, lai konstatētu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana, un atceltu nevajadzīgi sarežģītus noteikumus. |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta 2007.–2013. gada programmu posmā, Komisijai jāizvērtē dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošana, lai konstatētu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana, un atceltu nevajadzīgi sarežģītus noteikumus.

Komisija pilnībā piekrīt, ka ir vel vairāk jāvienkāršo valstu attiecināmības noteikumi un jāatceļ nevajadzīgi sarežģīti noteikumi, kam ir kaitīga ietekme, jo tie rada slogu atbalsta saņēmējiem un palielina kļūdu īpatsvaru. Komisija uzsver, ka, lai gan visu valstu attiecināmības noteikumu sistemātiska novērtēšana nav iespējama, jebkādi konstatēti pārmērīgas reglamentēšanas gadījumi tiek risināti kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm (skatiet atbildi uz 6.18. punktu). Komisija ir apņēmusies 2013. gada oktobrī iesniegt ziņojumu budžeta apstiprinātājiestādei par pārmērīgu reglamentēšanu saistībā ar ESF darbības programmām. Komisija arī turpinās mudināt un atbalstīt valstu iestādes to vienkāršošanas centienos. EMPL ĢD 2011.–2013. gadā organizēja vairākus seminārus, lai palīdzētu vadošajām iestādēm saistībā ar šiem centieniem (skatiet arī Komisijas atbildi uz 3. ieteikumu).

| — | 3. ieteikums. Komisijai jāpopularizē vienkāršoto izmaksu iespēju plašs lietojums, lai pazeminātu kļūdu risku maksājumu pieprasījumos un samazinātu saņēmēju administratīvo slogu. Vienkāršoto izmaksu iespēju vienotās likmes Komisijai ir jāapstiprina/jāapliecina iepriekš, lai nodrošinātu to atbilsmi normatīvajām prasībām (taisnīgs, objektīvs un pierādāms aprēķins). |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Komisijai jāpopularizē vienkāršoto izmaksu iespēju plašs lietojums, lai pazeminātu kļūdu risku maksājumu pieprasījumos un samazinātu saņēmēju administratīvo slogu. Vienkāršoto izmaksu iespēju vienotās likmes Komisijai ir jāapstiprina/jāapliecina iepriekš, lai nodrošinātu to atbilsmi normatīvajām prasībām (taisnīgs, objektīvs un pierādāms aprēķins).

Komisija piekrīt Palātai, ka ir svarīgi efektīvi īstenot vienkāršoto izmaksu iespējas visās dalībvalstīs. Tieši tādēļ papildus vienkāršoto izmaksu iespēju ieviešanai pašreizējā tiesiskajā regulējumā Komisija 2007.–2013. gada plānošanas periodā ir ļoti aktīvi veicinājusi šo iespēju efektīvu īstenošanu, organizējot arī vienkāršošanas seminārus, kuros līdz šim ir iesaistījušās 17 dalībvalstis. Tas, ka patlaban 60 % no ESF darbības programmām izmanto vismaz vienu no šīm iespējām, šajā saistībā apliecina zināmu sekmīgu rezultātu. Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu vienkāršoto izmaksu iespējas ir vēl vairāk nostiprinātas, cita starpā ietverot iespēju izmantot regulās jau paredzētās vienotās likmes.

| — | 4. ieteikums. Komisijai jāmeklē iespējas uzlabot revīzijas iestāžu darbu un gada darbības pārskatos un revīzijas atzinumos ietvertās informācijas kvalitāti un ticamību. |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Komisijai jāmeklē iespējas uzlabot revīzijas iestāžu darbu un gada darbības pārskatos un revīzijas atzinumos ietvertās informācijas kvalitāti un ticamību.

Komisija piekrīt šīs problēmas nozīmīgumam. Gada kontroles ziņojumos atspoguļotais revīzijas iestāžu darbs ir viens no galvenajiem elementiem, kas ir pamatā Komisijas ticamības pārliecības gūšanai. Papildu norādījumi par kļūdu apstrādi revīzijas iestādēm tika nodrošināti 2011. gadā, un Komisija 2012. gadā organizēja vairākus seminārus, lai turpinātu uzlabot revīzijas izlases metodiku, ko izmanto gada kontroles ziņojumu sagatavošanā.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.).

(2)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam un Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūrai.

(3)  EGF sniedz atbalstu tiem darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, kuri atlaisti no darba tāpēc, ka pasaules tirdzniecības modeļos notikušas lielas strukturālas izmaiņas, un finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā.

(4)  Nodarbinātības un sociālo lietu politikas budžetā ir iekļauti tikai tie maksājumi, kas attiecas uz IPA cilvēkresursu attīstības komponenti. Cita starpā IPA sniedz atbalstu kandidātvalstīm, lai tās varētu sagatavoties ESF ieviešanai un pārvaldībai.

(5)  Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments, kurš sāka darbību 2010. gadā, padara pieejamāku mikrokredītu (aizdevumus līdz EUR 25 000) mazo uzņēmumu izveidei un attīstībai. Finansējums šādām darbībām no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim tika noteikts 683,25 miljonu EUR apmērā.

(6)  Attiecībā uz ESF un IPA Palāta iekļāva paraugā 168 starpposma vai galīgos maksājumus projektiem. Attiecībā uz EGF un citiem ar nodarbinātību un sociālo jomu saistītiem pasākumiem paraugs ietvēra 12 maksājumus vai izdevumu ieskaitus.

(7)  Beļģijā, Vācijā, Igaunijā, Grieķijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Lietuvā, Nīderlandē, Polijā, Portugālē, Rumānijā, Slovēnijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē.

(8)  Savu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 1,3 % līdz 5,1 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(9)  Komisijas 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 448/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1685/2000, kas nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 attiecībā uz izdevumu piemērotību struktūrfondu līdzfinansētās darbībās, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1145/2003 (OV L 72, 11.3.2004., 66. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (OV L 134, 30.4.2004.).

(11)  2006. gada pārskats, 6.45. punkts, 2007. gada pārskats, 6.34. punkts.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 396/2009, ar ko Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu groza, lai paplašinātu to izmaksu veidus, kuras ir atbilstīgas atbalstam no ESF (OV L 126, 21.5.2009., 1. lpp.).

(13)  Ar grozījumiem, kas izdarīti ar Regulas (EK) Nr. 396/2009 1. pantu.

(14)  Eiropas Komisijas Metodiskās norādes COCOF 09/0025/04-EN par netiešajām izmaksām, kas deklarētas, piemērojot vienotu likmi, vienotas likmes izmaksām, kuras aprēķinātas, piemērojot standarta shēmas vienības izmaksām, un par vienreizējiem maksājumiem, galīgā versija, 2010. gada 28. janvāris.

(15)  Spānija (Valensija).

(16)  Sk. 2011. gada pārskata 5.52.–5.64. punktu.

(17)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

(18)  Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāku izklāstu sk.1. nodaļas 1.6. un 1.7. punktā).

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

6.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI NODARBINĀTĪBAS UN SOCIĀLO LIETU JOMĀ

| | 2012. g. | 2011. g. | 2010. g. | 2009. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ESF un IPA | Pārējie sociālie jautājumi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits: | 168 | 12 | 180 | 180 | 66 | 44 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 65 % | (109) | 67 % | (8) | 65 % | (117) | 60 % | 73 % | 75 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 35 % | (59) | 33 % | (4) | 35 % | (63) | 40 % | 27 % | 25 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 54 % | (32) | 0 % | (0) | 51 % | (32) | 58 % | 39 % | 0 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 46 % | (27) | 100 % | (4) | 49 % | (31) | 42 % | 61 % | 100 % |
| attiecināmības kļūdas | 89 % | (24) | 100 % | (4) | 90 % | (28) | 77 % | 91 % | 64 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 7 % | (2) | 0 % | (0) | 7 % | (2) | 3 % | 9 % | 0 % |
| precizitātes kļūdas | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 20 % | 0 % | 36 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 3,2 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 5,1 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 1,3 % | | | |

2012. g.

2011. g.

2010. g.

2009. g.

ESF un IPA

Pārējie sociālie jautājumi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits:

168

12

180

180

66

44

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

65 %

(109)

67 %

(8)

65 %

(117)

60 %

73 %

75 %

ir viena vai vairākas kļūdas

35 %

(59)

33 %

(4)

35 %

(63)

40 %

27 %

25 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

54 %

(32)

0 %

(0)

51 %

(32)

58 %

39 %

0 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

46 %

(27)

100 %

(4)

49 %

(31)

42 %

61 %

100 %

attiecināmības kļūdas

89 %

(24)

100 %

(4)

90 %

(28)

77 %

91 %

64 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

7 %

(2)

0 %

(0)

7 %

(2)

3 %

9 %

0 %

precizitātes kļūdas

4 %

(1)

0 %

(0)

3 %

(1)

20 %

0 %

36 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

3,2 %

Augstākais kļūdu līmenis

5,1 %

Zemākais kļūdu līmenis

1,3 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

6.2. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE KOHĒZIJAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA IZDEVUMU JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Nav ieviests | Konkrētajā gadījumā neattiecas | Pierādījumi nav pietiekami |
| Lielākajā daļā aspektu | Daļā aspektu |
| 2010. | 1. ieteikums. Arī turpmāk uzraudzīt, vai tiek ievērotas prasības ES finansējuma saņemšanai, tostarp īpaši uzraugot, vai tiek pareizi piemēroti ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumi. | | X | | | | | |
| 2. ieteikums. Mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošus mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai. Ikreiz, kad valstu vai ES struktūras konstatē nozīmīgus trūkumus pārvaldes un kontroles sistēmu darbībā, Komisijai arī turpmāk ir jāaptur vai jāpārtrauc maksājumi darbības programmām, kamēr dalībvalstis nav veikušas koriģējošas darbības. | | X (1) | | | | | |
| 3. ieteikums. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta 2007.–2013. gada programmu posma pirmajos gados, izvērtēt dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošanu, lai konstatētu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana un potenciālo kļūdu avotu novēršana laikposmam pēc 2013. gada. | | | | X | | | Visu valstu attiecināmības noteikumu sistemātiska novērtēšana nav iespējama. Komisija uzskata, ka efektīvākais veids, kā virzīties tālāk, ir aktīvi veicinot vienkāršoto izmaksu iespējas. |
| 4. ieteikums. Ierosināt grozījumus struktūrfondu regulām pašreizējā programmu posmā, lai dalībvalstīm noteiktu pienākumu ziņot par finansēšanas vadības instrumentu finanšu īstenošanu. Komisijas uzdevums ir arī regulāri pārbaudīt fondu īstenošanu. | X | | | | | | |
| 5. ieteikums. Sniegt vairāk norāžu revīzijas iestādēm pašreizējā programmu posmā, īpaši attiecībā uz paraugu ņemšanu, projektu revīzijas veikšanai nepieciešamo pārbaužu tvērumu un informēšanu saistībā ar revīzijas konstatējumiem. | | X (2) | | | | | |
| 2010 | 6. ieteikums. Ierosināt, lai struktūrfondu regulās būtu noteikts, ka pēc 2013. gada ir jāsaskaņo gada kontroles ziņojumu atskaites periodi ar ES finanšu gadu. Ierosināt arī to, lai tiktu izstrādāta saskaņota pieeja, kas ļautu apkopot revīzijas iestāžu revīzijas atzinumus par katru fondu dalībvalsts un ES līmenī. | | | | | X | | Komisija šo ieteikumu aplūkoja savos priekšlikumos 2014.–2020. gadam. |
| 2009. | 1. ieteikums. Mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošus mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai. | | X (3) | | | | | |
| 2. ieteikums. Komisijai jānodrošina, lai, dalībvalstīm aizstājot neattiecināmos izdevumus ar jauniem izdevumiem (atsaukšana), netiktu deklarēti jauni nepareizi izdevumi. | | | | | | X | |
| 3. ieteikums. Ar pārraudzības sistēmu palīdzību nodrošināt, lai 2007.–2013. gada programmu posmā dalībvalstīs izveidotās pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi. | | | X | | | | Komisija stingri īsteno savu uzraudzības uzdevumu, attiecīgos gadījumos pārtraucot un apturot maksājumus, kā arī piemērojot finanšu korekcijas. |
| 4. ieteikums. Ciešāk uzraudzīt publiskā iepirkuma ES direktīvu pareizu piemērošanu dalībvalstīs. | | X | | | | | |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Nav ieviests

Konkrētajā gadījumā neattiecas

Pierādījumi nav pietiekami

Lielākajā daļā aspektu

Daļā aspektu

2010.

1. ieteikums. Arī turpmāk uzraudzīt, vai tiek ievērotas prasības ES finansējuma saņemšanai, tostarp īpaši uzraugot, vai tiek pareizi piemēroti ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumi.

X

2. ieteikums. Mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošus mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai. Ikreiz, kad valstu vai ES struktūras konstatē nozīmīgus trūkumus pārvaldes un kontroles sistēmu darbībā, Komisijai arī turpmāk ir jāaptur vai jāpārtrauc maksājumi darbības programmām, kamēr dalībvalstis nav veikušas koriģējošas darbības.

X (1)

3. ieteikums. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta 2007.–2013. gada programmu posma pirmajos gados, izvērtēt dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošanu, lai konstatētu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana un potenciālo kļūdu avotu novēršana laikposmam pēc 2013. gada.

X

Visu valstu attiecināmības noteikumu sistemātiska novērtēšana nav iespējama. Komisija uzskata, ka efektīvākais veids, kā virzīties tālāk, ir aktīvi veicinot vienkāršoto izmaksu iespējas.

4. ieteikums. Ierosināt grozījumus struktūrfondu regulām pašreizējā programmu posmā, lai dalībvalstīm noteiktu pienākumu ziņot par finansēšanas vadības instrumentu finanšu īstenošanu. Komisijas uzdevums ir arī regulāri pārbaudīt fondu īstenošanu.

X

5. ieteikums. Sniegt vairāk norāžu revīzijas iestādēm pašreizējā programmu posmā, īpaši attiecībā uz paraugu ņemšanu, projektu revīzijas veikšanai nepieciešamo pārbaužu tvērumu un informēšanu saistībā ar revīzijas konstatējumiem.

X (2)

2010

6. ieteikums. Ierosināt, lai struktūrfondu regulās būtu noteikts, ka pēc 2013. gada ir jāsaskaņo gada kontroles ziņojumu atskaites periodi ar ES finanšu gadu. Ierosināt arī to, lai tiktu izstrādāta saskaņota pieeja, kas ļautu apkopot revīzijas iestāžu revīzijas atzinumus par katru fondu dalībvalsts un ES līmenī.

X

Komisija šo ieteikumu aplūkoja savos priekšlikumos 2014.–2020. gadam.

2009.

1. ieteikums. Mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošus mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai.

X (3)

2. ieteikums. Komisijai jānodrošina, lai, dalībvalstīm aizstājot neattiecināmos izdevumus ar jauniem izdevumiem (atsaukšana), netiktu deklarēti jauni nepareizi izdevumi.

X

3. ieteikums. Ar pārraudzības sistēmu palīdzību nodrošināt, lai 2007.–2013. gada programmu posmā dalībvalstīs izveidotās pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi.

X

Komisija stingri īsteno savu uzraudzības uzdevumu, attiecīgos gadījumos pārtraucot un apturot maksājumus, kā arī piemērojot finanšu korekcijas.

4. ieteikums. Ciešāk uzraudzīt publiskā iepirkuma ES direktīvu pareizu piemērošanu dalībvalstīs.

X

---

(1)  Būtu jāuzskata, ka Komisija šo ieteikumu ir pilnībā īstenojusi, tomēr dalībvalstu līmenī vēl ir iespējami uzlabojumi.

(2)  Šis ieteikums ir īstenots attiecībā uz norādījumu sniegšanu par paraugiem un par apstiprinājuma pārbaužu tvērumu. Tomēr attiecībā uz ziņošanu par revīzijas konstatējumiem vēl ir jāpanāk progress.

(3)  Sk. 2010. gada pārskata 2. ieteikumu.

---

7. NODAĻA

Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Riski saistībā ar pareizību

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Paplašināšanās ĢD

EuropeAid

Secinājumi un ieteikumi

Secinājums par 2012. gadu

Ieteikumi

| 7.1. pielikums. | Darījumu pārbaužu rezultāti ārējo attiecību, atbalsta un paplašināšanās jomā |
| --- | --- |

7.1. pielikums.

| 7.2. pielikums. | Sistēmu pārbaužu rezultāti ārējo attiecību, atbalsta un paplašināšanās jomā |
| --- | --- |

7.2. pielikums.

| 7.3. pielikums. | Iepriekšējo ieteikumu pēcpārbaude ārējo attiecību, atbalsta un paplašināšanās jomā |
| --- | --- |

7.3. pielikums.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 7.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “Ārējās attiecības”, “Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm” (1), “Humānā palīdzība” un “Paplašināšanās”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  7.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

7.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “Ārējās attiecības”, “Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm” (1), “Humānā palīdzība” un “Paplašināšanās”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  7.1. tabulā
  .

7.1. tabula.   Galvenā informācija par ārējām attiecībām, atbastu un paplašināšanos 2012. gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| Ārējās attiecības | Eiropas kaimiņattiecību politika un attiecības ar Krieviju | 1 420 | Centralizēta tieša / decentralizēta |
| Attiecības ar Āzijas, Vidusāzijas un Tuvo Austrumu valstīm | 595 | Centralizēta tieša / decentralizēta / kopīga |
| Attiecības ar Latīņameriku | 292 | Centralizēta tieša / decentralizēta |
| Reakcija krīzes situācijās un globālie draudi drošībai | 278 | Centralizēta tieša / kopīga |
| Kopējā ārpolitika un drošības politika | 265 | Centralizēta tieša / netieša / kopīga |
| Administratīvie izdevumi | 157 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) | 140 | Centralizēta tieša |
| Sadarbība ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā | 43 | Centralizēta tieša |
| Politiskā stratēģija un koordinācija | 24 | Centralizēta tieša |
| Attiecības un sadarbība ar industrializētām trešām valstīm | 19 | Centralizēta tieša |
| | 3 233 | |
| Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | Administratīvie izdevumi | 340 | Centralizēta tieša |
| Ģeogrāfiska sadarbība ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm | 288 | Centralizēta tieša / decentralizēta / kopīga |
| Attīstības nevalstiskie dalībnieki | 224 | Centralizēta tieša |
| Nodrošinātība ar pārtiku | 218 | Centralizēta tieša |
| Humānā un sociālā attīstība | 157 | Centralizēta tieša / kopīga |
| Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība | 155 | Centralizēta tieša |
| Attīstības sadarbība un ad hoc programmas | 31 | Centralizēta tieša |
| Politiskā stratēģija un koordinācija | 16 | Centralizēta tieša |
| | 1 429 | |
| Humānā palīdzība | Humānā palīdzība | 1 073 | Centralizēta tieša / kopīga |
| Administratīvie izdevumi | 35 | Centralizēta tieša |
| Civilās aizsardzības finanšu instruments | 20 | Centralizēta tieša |
| | 1 128 | |
| Paplašināšanās | Paplašināšanās process un stratēģija | 851 | Centralizēta tieša / netieša / decentralizēta / kopīga |
| Administratīvie izdevumi | 92 | Centralizēta tieša |
| | 943 | |
| Maksājumi gadā kopā | 6 733 | |
| – administratīvie izdevumi kopā
   (8) | 624 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 6 109 | |
| – avansi
   (9) | 4 009 | |
| + ieskaitītie avansa maksājumi
   (9) | 4 516 | |
| Visa revidētā datu kopa | 6 616 | |
| Saistības gadā kopā | 9 021 | |
| Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati. |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

Ārējās attiecības

Eiropas kaimiņattiecību politika un attiecības ar Krieviju

1 420

Centralizēta tieša / decentralizēta

Attiecības ar Āzijas, Vidusāzijas un Tuvo Austrumu valstīm

595

Centralizēta tieša / decentralizēta / kopīga

Attiecības ar Latīņameriku

292

Centralizēta tieša / decentralizēta

Reakcija krīzes situācijās un globālie draudi drošībai

278

Centralizēta tieša / kopīga

Kopējā ārpolitika un drošības politika

265

Centralizēta tieša / netieša / kopīga

Administratīvie izdevumi

157

Centralizēta tieša

Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR)

140

Centralizēta tieša

Sadarbība ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā

43

Centralizēta tieša

Politiskā stratēģija un koordinācija

24

Centralizēta tieša

Attiecības un sadarbība ar industrializētām trešām valstīm

19

Centralizēta tieša

3 233

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

Administratīvie izdevumi

340

Centralizēta tieša

Ģeogrāfiska sadarbība ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm

288

Centralizēta tieša / decentralizēta / kopīga

Attīstības nevalstiskie dalībnieki

224

Centralizēta tieša

Nodrošinātība ar pārtiku

218

Centralizēta tieša

Humānā un sociālā attīstība

157

Centralizēta tieša / kopīga

Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība

155

Centralizēta tieša

Attīstības sadarbība un ad hoc programmas

31

Centralizēta tieša

Politiskā stratēģija un koordinācija

16

Centralizēta tieša

1 429

Humānā palīdzība

Humānā palīdzība

1 073

Centralizēta tieša / kopīga

Administratīvie izdevumi

35

Centralizēta tieša

Civilās aizsardzības finanšu instruments

20

Centralizēta tieša

1 128

Paplašināšanās

Paplašināšanās process un stratēģija

851

Centralizēta tieša / netieša / decentralizēta / kopīga

Administratīvie izdevumi

92

Centralizēta tieša

943

Maksājumi gadā kopā

6 733

– administratīvie izdevumi kopā
   (8)

624

Pamatdarbības izdevumi kopā

6 109

– avansi
   (9)

4 009

- ieskaitītie avansa maksājumi
   (9)

4 516

Visa revidētā datu kopa

6 616

Saistības gadā kopā

9 021

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 7.2. | ES ārējās darbības aptver četras plašas politikas jomas: “Ārējās attiecības”, “Attīstības palīdzība”, “Paplašināšanās” un “Humānā palīdzība”. Ārējo attiecību un attīstības palīdzības jomās Eiropas Savienība tiecas aizstāvēt Eiropas intereses, popularizēt Eiropas vērtības un dot ieguldījumu mieram, drošībai un ilgtspējīgai attīstībai. Šo mērķu sasniegšanai ES īsteno Eiropas kaimiņattiecību politiku, aizstāv cilvēktiesības, sekmē brīvu un godīgu tirdzniecību un atbalsta savu partneru sociālo un ekonomisko attīstību. Attīstības palīdzība ir virzīta uz tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu, nabadzības izskaušanu un jaunattīstības valstu integrēšanu pasaules ekonomikā. Paplašināšanās mērķis ir palīdzēt kandidātvalstīm un iespējamajām kandidātvalstīm veidot spēju izmantot tiesības, kuras tām piedāvātu dalība Eiropas Savienībā, un ievērot attiecīgos pienākumus. Humānās palīdzības nolūks ir palīdzēt valstīm, reģioniem un iedzīvotājiem, kurus skārušas dabas vai cilvēku izraisītās katastrofas. |
| --- | --- |

7.2.

ES ārējās darbības aptver četras plašas politikas jomas: “Ārējās attiecības”, “Attīstības palīdzība”, “Paplašināšanās” un “Humānā palīdzība”. Ārējo attiecību un attīstības palīdzības jomās Eiropas Savienība tiecas aizstāvēt Eiropas intereses, popularizēt Eiropas vērtības un dot ieguldījumu mieram, drošībai un ilgtspējīgai attīstībai. Šo mērķu sasniegšanai ES īsteno Eiropas kaimiņattiecību politiku, aizstāv cilvēktiesības, sekmē brīvu un godīgu tirdzniecību un atbalsta savu partneru sociālo un ekonomisko attīstību. Attīstības palīdzība ir virzīta uz tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu, nabadzības izskaušanu un jaunattīstības valstu integrēšanu pasaules ekonomikā. Paplašināšanās mērķis ir palīdzēt kandidātvalstīm un iespējamajām kandidātvalstīm veidot spēju izmantot tiesības, kuras tām piedāvātu dalība Eiropas Savienībā, un ievērot attiecīgos pienākumus. Humānās palīdzības nolūks ir palīdzēt valstīm, reģioniem un iedzīvotājiem, kurus skārušas dabas vai cilvēku izraisītās katastrofas.

| 7.3. | Izdevumu īstenošanā tiek izmantotas šādas programmas un instrumenti:






  a) | ģeogrāfiskās programmas, kas aptver kaimiņattiecības, paplašināšanos un jaunattīstības valstis (3 477 miljoni EUR); |
| --- | --- | --- |

7.3.

Izdevumu īstenošanā tiek izmantotas šādas programmas un instrumenti:

a)

ģeogrāfiskās programmas, kas aptver kaimiņattiecības, paplašināšanos un jaunattīstības valstis (3 477 miljoni EUR);

| b) | tematiskās programmas, kas attiecas uz nodrošinātību ar pārtiku, nevalstisko sektoru un vietējām pārvaldes iestādēm, vides aizsardzību, veselību un izglītību, kā arī uz demokrātiju un cilvēktiesībām (977 miljoni EUR); |
| --- | --- |

b)

tematiskās programmas, kas attiecas uz nodrošinātību ar pārtiku, nevalstisko sektoru un vietējām pārvaldes iestādēm, vides aizsardzību, veselību un izglītību, kā arī uz demokrātiju un cilvēktiesībām (977 miljoni EUR);

| c) | ārpolitikas darbība kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros, Stabilitātes instruments, vēlēšanu novērošanas misijas un Industrializēto valstu instruments (562 miljoni EUR); |
| --- | --- |

c)

ārpolitikas darbība kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros, Stabilitātes instruments, vēlēšanu novērošanas misijas un Industrializēto valstu instruments (562 miljoni EUR);

| d) | humānā palīdzība un Eiropas Civilās aizsardzības mehānisms (1 093 miljoni EUR). |
| --- | --- |

d)

humānā palīdzība un Eiropas Civilās aizsardzības mehānisms (1 093 miljoni EUR).

| 7.4. | Tēriņus pārvalda Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts – EuropeAid, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts – ĢD ELARG, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts – ĢD ECHO un Ārpolitikas instrumentu dienests – FPI. |
| --- | --- |

7.4.

Tēriņus pārvalda Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts – EuropeAid, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts – ĢD ELARG, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts – ĢD ECHO un Ārpolitikas instrumentu dienests – FPI.

Riski saistībā ar pareizību

| 7.5. | Šajā nodaļā aplūkotie izdevumi ir veikti, izmantojot plašu sadarbības instrumentu un piegādes metožu spektru, kas darbojas vairāk nekā 150 valstīs. Noteikumi un procedūras bieži ir sarežģītas, tostarp attiecībā uz konkursiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu. Palāta risku ir novērtējusi kā objektīvi augstu. |
| --- | --- |

7.5.

Šajā nodaļā aplūkotie izdevumi ir veikti, izmantojot plašu sadarbības instrumentu un piegādes metožu spektru, kas darbojas vairāk nekā 150 valstīs. Noteikumi un procedūras bieži ir sarežģītas, tostarp attiecībā uz konkursiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu. Palāta risku ir novērtējusi kā objektīvi augstu.

| 7.6. | Divās jomās – budžeta atbalsts (2) un ES ieguldījums vairāku līdzekļu devēju projektos, kurus īsteno starptautiskas organizācijas (3), piemēram, ANO, – instrumentu specifika un maksājumu nosacījumi ierobežo to, cik liela kļūdu iespējamība ir darījumos, kā definēts Palātas pareizības revīzijā. |
| --- | --- |

7.6.

Divās jomās – budžeta atbalsts (2) un ES ieguldījums vairāku līdzekļu devēju projektos, kurus īsteno starptautiskas organizācijas (3), piemēram, ANO, – instrumentu specifika un maksājumu nosacījumi ierobežo to, cik liela kļūdu iespējamība ir darījumos, kā definēts Palātas pareizības revīzijā.

| 7.7. | Budžeta atbalstu maksā valsts vispārējā budžeta atbalstam vai konkrētas politikas vai mērķa budžeta atbalstam. Palāta pārbauda, vai Komisija ir ievērojusi attiecīgās partnervalsts budžeta atbalsta maksājuma veikšanai izvirzītos īpašos nosacījumus un ir parādījusi, ka ir ievēroti vispārējie attiecināmības nosacījumi (piemēram, publiskā sektora finanšu pārvaldība ir uzlabojusies). |
| --- | --- |

7.7.

Budžeta atbalstu maksā valsts vispārējā budžeta atbalstam vai konkrētas politikas vai mērķa budžeta atbalstam. Palāta pārbauda, vai Komisija ir ievērojusi attiecīgās partnervalsts budžeta atbalsta maksājuma veikšanai izvirzītos īpašos nosacījumus un ir parādījusi, ka ir ievēroti vispārējie attiecināmības nosacījumi (piemēram, publiskā sektora finanšu pārvaldība ir uzlabojusies).

| 7.8. | Komisijai tomēr ir ievērojami elastīga pieeja, kad tā lemj, vai šie vispārējie nosacījumi ir ievēroti. Palātas veiktā pareizības revīzija nevar iet tālāk par posmu, kurā atbalstu samaksā partnervalstij. Pārskaitītos līdzekļus pēc tam apvieno ar saņēmējvalsts budžeta resursiem. Jebkuras nepilnības tās finanšu pārvaldībā nebūs par pamatu kļūdām Palātas pareizības revīzijā. |
| --- | --- |

7.8.

Komisijai tomēr ir ievērojami elastīga pieeja, kad tā lemj, vai šie vispārējie nosacījumi ir ievēroti. Palātas veiktā pareizības revīzija nevar iet tālāk par posmu, kurā atbalstu samaksā partnervalstij. Pārskaitītos līdzekļus pēc tam apvieno ar saņēmējvalsts budžeta resursiem. Jebkuras nepilnības tās finanšu pārvaldībā nebūs par pamatu kļūdām Palātas pareizības revīzijā.

| 7.9. | Komisijas ieguldījumus vairāku līdzekļu devēju projektos apvieno ar citu līdzekļu devēju iemaksām un tos neparedz kādiem īpašiem nosakāmiem izdevumu posteņiem. |
| --- | --- |

7.9.

Komisijas ieguldījumus vairāku līdzekļu devēju projektos apvieno ar citu līdzekļu devēju iemaksām un tos neparedz kādiem īpašiem nosakāmiem izdevumu posteņiem.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 7.10. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ārējo attiecību, atbalsta un paplašināšanās jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem.






  a) | Revīzijā pārbaudīja 174 darījumu paraugu, kā tas definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Sagatavotais paraugs ir attiecīgās politikas grupas visa darījumu klāsta reprezentatīvs paraugs. 2012. gadā paraugā ietilpa 56 darījumi, kurus bija apstiprinājuši Komisijas centrālie dienesti, un 118 darījumi, kurus bija apstiprinājušas ES delegācijas (4). |
| --- | --- | --- |

7.10.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ārējo attiecību, atbalsta un paplašināšanās jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem.

a)

Revīzijā pārbaudīja 174 darījumu paraugu, kā tas definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Sagatavotais paraugs ir attiecīgās politikas grupas visa darījumu klāsta reprezentatīvs paraugs. 2012. gadā paraugā ietilpa 56 darījumi, kurus bija apstiprinājuši Komisijas centrālie dienesti, un 118 darījumi, kurus bija apstiprinājušas ES delegācijas (4).

| b) | Sistēmu novērtējumā bija iekļautas EuropeAid un Paplašināšanās ĢD pārraudzības un kontroles sistēmas centrālajos dienestos, tostarp šādi aspekti:






  i) | ex ante pārbaudes un iekšējās kontroles standarti; |
| --- | --- | --- |

b)

Sistēmu novērtējumā bija iekļautas EuropeAid un Paplašināšanās ĢD pārraudzības un kontroles sistēmas centrālajos dienestos, tostarp šādi aspekti:

i)

ex ante pārbaudes un iekšējās kontroles standarti;

| ii) | regulārā kontrole un pārraudzība un |
| --- | --- |

ii)

regulārā kontrole un pārraudzība un

| iii) | iekšējās revīzijas. |
| --- | --- |

iii)

iekšējās revīzijas.

Ja tika konstatētas kļūdas, attiecīgās kontroles sistēmas analizēja, lai atklātu konkrēto nepilnību.

| c) | Palāta pārbaudīja Paplašināšanās ĢD un EuropeAid gada darbības pārskatus. |
| --- | --- |

c)

Palāta pārbaudīja Paplašināšanās ĢD un EuropeAid gada darbības pārskatus.

| d) | Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir ņēmusi vērā 2009. gada un 2010. gada pārskatos sniegtos ieteikumus (sk.
  7.3. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

d)

Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir ņēmusi vērā 2009. gada un 2010. gada pārskatos sniegtos ieteikumus (sk.
  7.3. pielikumu
  ).

| 7.11. | EuropeAid, kas pārvalda 60 % izdevumu šajā politikas grupā, pārvalda arī gandrīz visus Eiropas Attīstības fonda (EAF) izdevumus. Palātas 2012. gada pārskatā par EAF pilnībā izklāstīti Palātas pārbaužu rezultāti par EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmām un gada darbības pārskatu, tostarp attiecībā uz tiem izdevumiem no vispārējā budžeta, par kuriem EuropeAid ir atbildīgs. Šo rezultātu kopsavilkums ir izklāstīts 7.2. izcēlumā. |
| --- | --- |

7.11.

EuropeAid, kas pārvalda 60 % izdevumu šajā politikas grupā, pārvalda arī gandrīz visus Eiropas Attīstības fonda (EAF) izdevumus. Palātas 2012. gada pārskatā par EAF pilnībā izklāstīti Palātas pārbaužu rezultāti par EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmām un gada darbības pārskatu, tostarp attiecībā uz tiem izdevumiem no vispārējā budžeta, par kuriem EuropeAid ir atbildīgs. Šo rezultātu kopsavilkums ir izklāstīts 7.2. izcēlumā.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 7.12. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  7.1. pielikumā
  . No 174 Palātas revidētajiem darījumiem 40 (23 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,3 % (5). |
| --- | --- |

7.12.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  7.1. pielikumā
  . No 174 Palātas revidētajiem darījumiem 40 (23 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,3 % (5).

| 7.12. | Komisija atzīmē, ka 2012. gadā kļūdu biežums ir samazinājies salīdzinājumā ar iepriekšējiem diviem finanšu gadiem (41 % 2011. gadā un 38 % 2010. gadā). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Aplēstais kļūdu īpatsvars šajā politikas grupā ir augstāks, nekā tas bija aplēsts 2011. gadam (1,1 %). Šī starpība būtu jāinterpretē, ievērojot izmaiņas Palātas pieejā, kas izmantota parauga atlasē (sk. 1. nodaļas 1.6., 1.7. un 1.15. punktu). |
| --- | --- |

7.13.

Aplēstais kļūdu īpatsvars šajā politikas grupā ir augstāks, nekā tas bija aplēsts 2011. gadam (1,1 %). Šī starpība būtu jāinterpretē, ievērojot izmaiņas Palātas pieejā, kas izmantota parauga atlasē (sk. 1. nodaļas 1.6., 1.7. un 1.15. punktu).

| 7.13. | Komisija ar gandarījumu atzīmē, ka aplēstā kļūdu īpatsvara palielinājums ir attiecināms nevis uz kontroles sistēmas pasliktināšanos, bet gan uz paraugu atlases pieejas pilnveidošanu. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Iepriekšējos gados darījumu paraugā Palāta ietvēra avansa maksājumus atbalsta saņēmējiem. Taču 2012. gadā Palātas paraugā ietilpa tikai starpposma maksājumi, galīgie maksājumi un avansu noskaidrošana. Visam minētajam nepieciešams Komisijas lēmums par to, ka darbības ir notikušas vai ir bijuši izdevumi un ka maksājumi no ES budžeta ir attaisnojami; tas ļauj Palātai gūt patiesu priekšstatu par to, vai darījumi ir bijuši pareizi. |
| --- | --- |

7.14.

Iepriekšējos gados darījumu paraugā Palāta ietvēra avansa maksājumus atbalsta saņēmējiem. Taču 2012. gadā Palātas paraugā ietilpa tikai starpposma maksājumi, galīgie maksājumi un avansu noskaidrošana. Visam minētajam nepieciešams Komisijas lēmums par to, ka darbības ir notikušas vai ir bijuši izdevumi un ka maksājumi no ES budžeta ir attaisnojami; tas ļauj Palātai gūt patiesu priekšstatu par to, vai darījumi ir bijuši pareizi.

| 7.15. | Avansu noskaidrošana – jauns elements 2012. gadam atlasītajā paraugā, un šis elements vērtības izteiksmē veido 68 % no revidētās kopas – deva 3,2 procentpunktus no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara attiecīgajā izvērtējumā. |
| --- | --- |

7.15.

Avansu noskaidrošana – jauns elements 2012. gadam atlasītajā paraugā, un šis elements vērtības izteiksmē veido 68 % no revidētās kopas – deva 3,2 procentpunktus no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara attiecīgajā izvērtējumā.

| 7.16. | Atrasto skaitļos izsakāmo kļūdu veidi bija šādi (sk. 7.1. izcēlumu):






  a) | 17 darījumos bija attiecināmības kļūdas, kad bija veikti maksājumi par izdevumiem, kas bija radušies ārpus īstenošanas perioda (trīs darījumi), par pasākumiem, kuri nebija paredzēti līgumā (pieci darījumi), vai par pasākumiem, kuri bija citādi neattiecināmi (deviņi darījumi); |
| --- | --- | --- |

7.16.

Atrasto skaitļos izsakāmo kļūdu veidi bija šādi (sk. 7.1. izcēlumu):

a)

17 darījumos bija attiecināmības kļūdas, kad bija veikti maksājumi par izdevumiem, kas bija radušies ārpus īstenošanas perioda (trīs darījumi), par pasākumiem, kuri nebija paredzēti līgumā (pieci darījumi), vai par pasākumiem, kuri bija citādi neattiecināmi (deviņi darījumi);

| b) | 10 darījumos bija reālas pastāvēšanas kļūdas – nebija rēķinu vai citu apliecinošo dokumentu par izdevumiem; |
| --- | --- |

b)

10 darījumos bija reālas pastāvēšanas kļūdas – nebija rēķinu vai citu apliecinošo dokumentu par izdevumiem;

| c) | trijos darījumos bija precizitātes kļūdas. |
| --- | --- |

c)

trijos darījumos bija precizitātes kļūdas.

7.1. izcēlums.   Skaitļos izsakāmo kļūdu piemēri

Neattiecināmi izdevumi

Komisija izmaksāja EUR 90 000 nevalstiskai organizācijai Gvatemalā. Tā atlīdzināja PVN, kas nebija attiecināms, un algas darbiniekiem, kuri strādāja ārpus dotācijas perioda. Aptuveni 18 % atlīdzināto izdevumu bija neattiecināmi.

Apliecinošo dokumentu trūkums

Komisija izmaksāja 16,7 miljonus EUR programmai, ar kuru tika atbalstītas skolotājas sievietes lauku vidusskolās Bangladešā. Komisijai apstiprināšanas brīdī nebija dokumentu par 8,6 miljoniem EUR, arī Palātai revīzijas laikā šo dokumentu nebija. Turklāt kā izmaksas Komisija apstiprināja 0,5 miljonus EUR, kas nebija izmantoti un par kuriem tā nebija izdevusi iekasēšanas rīkojumu.

Komisija 2012. gadā apstiprināja EUR 29 000 000 izdevumu, kurus 2003.–2005. gada posmā īstenoja starptautiska organizācija un par kuriem nebija pietiekamu dokumentāru pierādījumu. Arī revidenti tos nevarēju iegūt, jo bija beidzies periods, par kuru saņēmējorganizācijai bija jāglabā dokumenti un grāmatvedības informācija.

Divu aprakstīto kļūdu kopīga iezīme ir Komisijas ilgstoša kavēšanās ar izdevumu galīgo apstiprināšanu.

| 7.17. | Visas šīs kļūdas bija darījumos, kurus Komisija principā pārbaudīja; neviena no tām netika novērsta vai atklāta. Palāta 12 darījumos atrada kļūdas, kuras nebija atklājuši saņēmēju ieceltie revidenti. |
| --- | --- |

7.17.

Visas šīs kļūdas bija darījumos, kurus Komisija principā pārbaudīja; neviena no tām netika novērsta vai atklāta. Palāta 12 darījumos atrada kļūdas, kuras nebija atklājuši saņēmēju ieceltie revidenti.

| 7.17. | Komisija lielu nozīmi piešķir revīziju kvalitātei un izstrādā rīkus, lai palīdzētu Komisijas revīzijas vadītājiem labāk izvērtēt revīzijas ziņojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Vēl 10 no 174 darījumiem bija skaitļos neizsakāmas kļūdas, kuras galvenokārt bija saistītas ar likumisko vai līgumisko saistību neievērošanu. |
| --- | --- |

7.18.

Vēl 10 no 174 darījumiem bija skaitļos neizsakāmas kļūdas, kuras galvenokārt bija saistītas ar likumisko vai līgumisko saistību neievērošanu.

| 7.19. | No Palātas pārbaudītajām 35 iepirkuma procedūrām kļūdas tika atrastas sešās. Divās no tām līgumslēgšanas tiesības piešķīra pretendentam, kurš vai nu neatbilda prasībām, vai arī nebija iesniedzis labāko piedāvājumu. |
| --- | --- |

7.19.

No Palātas pārbaudītajām 35 iepirkuma procedūrām kļūdas tika atrastas sešās. Divās no tām līgumslēgšanas tiesības piešķīra pretendentam, kurš vai nu neatbilda prasībām, vai arī nebija iesniedzis labāko piedāvājumu.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 7.20. | Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  7.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

7.20.

Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  7.2. pielikumā
  .

Paplašināšanās ĢD

| 7.21. | Palāta 2009. un 2010. gada pārskatos sniedza vairākus ieteikumus saistībā ar pārraudzības un kontroles sistēmām Paplašināšanās ĢD. Komisija ir ieviesusi visus šos ieteikumus (sk.
  7.3. pielikumu
  ). Palāta 2012. gada revīzijā citas nepilnības nekonstatēja. |
| --- | --- |

7.21.

Palāta 2009. un 2010. gada pārskatos sniedza vairākus ieteikumus saistībā ar pārraudzības un kontroles sistēmām Paplašināšanās ĢD. Komisija ir ieviesusi visus šos ieteikumus (sk.
  7.3. pielikumu
  ). Palāta 2012. gada revīzijā citas nepilnības nekonstatēja.

| 7.22. | Paplašināšanās ĢD pārraudzības un kontroles sistēma tādējādi kopumā uzskatāma par efektīvu. |
| --- | --- |

7.22.

Paplašināšanās ĢD pārraudzības un kontroles sistēma tādējādi kopumā uzskatāma par efektīvu.

| 7.23. | Attiecībā uz 2012. gadu Paplašināšanās ĢD ģenerāldirektors paziņoja, ka ir guvis pārliecību par gada darbības pārskatā iekļauto datu ticamību. Tomēr Paplašināšanās ĢD nav atlikušo kļūdu īpatsvara politikas jomai kopumā. Tā veiktais atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins (zem 2 % būtiskuma sliekšņa) ir balstīts tikai uz maksājumiem, kas veikti decentralizētā pārvaldībā, un šādi maksājumi veido tikai 26 % no gada maksājumiem. Aprēķinā nebija ņemti vērā centralizētā pārvaldībā veiktie maksājumi. |
| --- | --- |

7.23.

Attiecībā uz 2012. gadu Paplašināšanās ĢD ģenerāldirektors paziņoja, ka ir guvis pārliecību par gada darbības pārskatā iekļauto datu ticamību. Tomēr Paplašināšanās ĢD nav atlikušo kļūdu īpatsvara politikas jomai kopumā. Tā veiktais atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins (zem 2 % būtiskuma sliekšņa) ir balstīts tikai uz maksājumiem, kas veikti decentralizētā pārvaldībā, un šādi maksājumi veido tikai 26 % no gada maksājumiem. Aprēķinā nebija ņemti vērā centralizētā pārvaldībā veiktie maksājumi.

| 7.23. | Materiālu “Centralizētās pārvaldības ex post kontroļu un atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas procedūru rokasgrāmata” ģenerāldirektors apstiprināja 2012. gada 20. decembrī. Jau ir veikti vairāki revīzijas pārbaužu apmeklējumi. RER mērījums centralizētajā pārvaldībā veidos būtisku ģenerāldirektora rīcībā esošās informācijas daļu, parakstot ticamības deklarāciju gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

7.23.

EuropeAid

| 7.24. | Palātas konstatējumi par EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti ir apkopoti 7.2. izcēlumā. |
| --- | --- |

7.24.

Palātas konstatējumi par EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti ir apkopoti 7.2. izcēlumā.

| |
| --- |

Ex ante pārbaudes

| |
| --- |

Konstatēto kļūdu biežums, tostarp galīgajās izdevumu deklarācijās, kuras principā pārbaudīja ārējās revīzijās un izdevumu pārbaudēs, liecina par trūkumiem pārbaudēs pirms maksājuma veikšanas.

Novēlota noskaidrošana un līgumu slēgšana ietekmē ex ante pārbaužu kvalitāti un ievērojami paaugstina risku, ka revīzija būs neizsekojama vai trūks apliecinošo dokumentu. Gan EAF, gan vispārējā budžeta darījumos Palāta atrada vecus līgumus, ar kuriem saistītie izdevumi bija ieskaitīti vēlu.

Ex ante pārbaudes

Komisija piekrīt, ka, lai gan EuropeAid kontroles sistēmas projekts kopumā ir konsekvents un pamatots, joprojām ir jāpanāk virzība saistībā ar kontroles mehānismu īstenošanu.

Turklāt Komisija uzsver faktu, ka salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem kļūdu biežums saistībā ar ārējo palīdzību kopumā ir samazinājies.

Kā daļu no ārējā pētījuma 2012. gadā EuropeAid īstenoja procedūru, kurā tika pārskatīti visi līgumi, kuru darbības periods ir beidzies vairāk nekā pirms 18 mēnešiem. Dienestiem tika lūgts komentēt iemeslus, kādēļ līgumi vēl nav slēgti un kā tie plāno nodrošināt, lai līgumi pēc iespējas ātrāk tiktu slēgti. Tādēļ neslēgto līgumu skaits gada beigās ir samazinājies salīdzinājumā ar 2011. gadu. Līdzīgas darbības tika uzsāktas 2013. gada aprīlī, lai šos centienus turpinātu.

Regulārā kontrole un pārraudzība

Joprojām ir trūkumi EuropeAid vadības informācijas sistēmā saistībā ar ārējo revīziju rezultātiem un pēcpārbaudi, izdevumu pārbaudēm un uzraudzības apmeklējumiem.

Ir nepilnības ES delegāciju veikto uzraudzības apmeklējumu atlasē, plānošanā un pēcpārbaudē.

Regulārā kontrole un pārraudzība

Ārējās palīdzības vadības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas modulis tika izstrādāts, lai plānotu un ierakstītu ārējo revīziju rezultātus, nevis lai izsekotu EuropeAid veiktās revīzijas pēcpārbaudes. Taču EuropeAid ir ieplānojis vidējā termiņā izstrādāt šo funkcionalitāti, ja būs pieejami līdzekļi.

EuropeAid ir izstrādājis darba plāna rīku pārbaudes apmeklējumu plānošanai. Turklāt EuropeAid gatavo uzraudzības un ziņošanas reformu, kas īstenojama 2014. gada sākumā.

Pētījums par 2012. gada atlikušo kļūdu īpatsvaru

EuropeAid pirmo reizi veica pētījumu, lai novērtētu to kļūdu līmeni, kas, neskatoties uz visām vadības pārbaudēm kļūdu novēršanai, atklāšanai un labošanai, tomēr palikušas – atlikušo kļūdu īpatsvara pētījumu. Tajā tika aplēsts, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir 3,63 %.

Atlikušo kļūdu īpatsvara metodes koncepcija kopumā bija atbilstoša, un pētījums sniedza interesantu un potenciāli noderīgu informāciju. Tomēr ir iespējams turpmāk pilnveidot metodi attiecībā uz to, cik lielā mērā var paļauties uz iepriekšējo revīziju vai pārbaudes ziņojumiem, kļūdu īpatsvara aprēķina metodēm individuāliem darījumiem un darījumu apstrādei, ja nav bijusi pieejama dokumentācija.

Pētījums par 2012. gada atlikušo kļūdu īpatsvaru

2012. gada RER pētījuma rezultāti bija pievienoti tieši 2012. gada darbības pārskata (GDP) nodrošināšanas procesam, kas EuropeAid bija ļoti noderīgi. 2012. gada RER pētījums bija pirmais, kas tika īstenots, un pieredze, kura gūta no šā pirmā uzdevuma, ļaus precizēt metodoloģiju.

EuropeAid ar darbuzņēmēju apspriedīs jautājumus par iepriekšējo revīziju vai pārbaudes ziņojumu uzticamības pakāpi, kā arī kļūdu koeficienta aprēķināšanas metodi.

Darbības, kas jāīsteno, lai veiktu aplēses, ir sīki aprakstītas pārskatītajā RER rokasgrāmatā, kura tiks piemērota 2013. gada RER īstenošanai.

Iekšējā revīzija

Komisijas 2011. gada reorganizācija joprojām negatīvi ietekmē Iekšējās revīzijas struktūras (IRS) darbību.

Iekšējā revīzija

Kopš 2013. gada, pateicoties vairākiem pasākumiem, kas īstenoti šajā saistībā, IRS darbība ir uzlabojusies.

Gada darbības pārskats

Ģenerāldirektors formulē atrunu par darījumu likumību un pareizību, jo apdraudētā summa (259,5 miljoni EUR) pārsniedz 2 % no pārskata periodā apstiprinātajiem maksājumiem.

Pētījuma par atlikušo kļūdu īpatsvaru rezultātu atspoguļojums gada darbības pārskatā ir maldinošs:

Gada darbības pārskats (GDP)

Kā ir paredzēts EuropeAid procedūrās, ir izveidots rīcības plāns, lai aizvien uzlabotu iekšējo kontroles sistēmu. Tajā cita starpā ir iekļautas izpratnes veicināšanas darbības, apmācība un norādījumu sniegšana, delegāciju atbildības pastiprināšana, lielāka sadarbība ar starptautiskajām organizācijām un kontroles sistēmas pilnveidošana.

| — | atlikušo kļūdu īpatsvars nav “maksimālā summa”, bet labākā aplēse (jeb iespējamākā aplēse). Patiesais kļūdu līmenis var būt augstāks, |
| --- | --- |

—

atlikušo kļūdu īpatsvars nav “maksimālā summa”, bet labākā aplēse (jeb iespējamākā aplēse). Patiesais kļūdu līmenis var būt augstāks,

| — | Komisija piekrīt, ka EuropeAid 2012. gada darbības pārskatā minētā apdraudētā summa ir visticamākā aplēse saskaņā ar norādījumiem par gada darbības pārskatiem 2012. gadam. Faktiskais kļūdu līmenis varētu būt lielāks, bet varētu būt arī mazāks. |
| --- | --- |

—

Komisija piekrīt, ka EuropeAid 2012. gada darbības pārskatā minētā apdraudētā summa ir visticamākā aplēse saskaņā ar norādījumiem par gada darbības pārskatiem 2012. gadam. Faktiskais kļūdu līmenis varētu būt lielāks, bet varētu būt arī mazāks.

| — | atlikušo kļūdu īpatsvars nav “apdraudētās” summas aplēse, bet aplēse par vadības cikla beigās neatklātajām un neizlabotajām un tādējādi galīgajām kļūdām (7), |
| --- | --- |

—

atlikušo kļūdu īpatsvars nav “apdraudētās” summas aplēse, bet aplēse par vadības cikla beigās neatklātajām un neizlabotajām un tādējādi galīgajām kļūdām (7),

| — | “Apdraudētās summas” jēdziens GDP ir piemērots pilnībā atbilstīgi Komisijas norādījumiem par GDP sagatavošanu. Šajos norādījumos “apdraudētā summa” ir definēta kā kļūdu finansiālā ietekme faktiska budžeta finanšu riskantuma kalendārā gada laikā izteiksmē. |
| --- | --- |

—

Komisija piekrīt, ka RER izpētes rezultāti nav apdraudētās summas aplēse.

| — | pārraudzības un kontroles sistēmas nav efektīvas, kad tās neatklāj un neizlabo būtiskas kļūdas, |
| --- | --- |

—

pārraudzības un kontroles sistēmas nav efektīvas, kad tās neatklāj un neizlabo būtiskas kļūdas,

| — | Vairums kļūdu ir saistītas ar dažām nepilnībām, kas attiecas galvenokārt uz kontroļu īstenošanu. Tādēļ šķiet, ka kontroles sistēma ir pamatota un tā nebūtu jāgroza. |
| --- | --- |

—

| — | gada darbības pārskatā ir aprakstīti galvenie kļūdu veidi EuropeAid izdevumos, bet, izņemot nepilnības atgūšanas procesā, tajā nav analizēts, kāpēc tās tika pieļautas un kuri EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu aspekti nedarbojās. |
| --- | --- |

—

gada darbības pārskatā ir aprakstīti galvenie kļūdu veidi EuropeAid izdevumos, bet, izņemot nepilnības atgūšanas procesā, tajā nav analizēts, kāpēc tās tika pieļautas un kuri EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu aspekti nedarbojās.

| — | EuropeAid nākamā gada darbības pārskata nolūkā veiks analīzi, kura ir prasīta norādījumos. Iepriekš minētajā rīcības plānā ir aplūkoti visi kļūdu veidi, ko ir apzinājusi kontroles sistēma un Revīzijas palāta. Pirms šā rīcības plāna ir veikta pamatīga šo kļūdu izcelsmes analīze. Turklāt tajā ir iekļautas arī definīcijas veidiem, kādos rīcības plānā noteiktās kļūdas tiek risinātas. Analīzē ir secināts, ka kontroles sistēmas projekts kopumā ir bijis pamatots un ka radušās kļūdas bijušas saistītas ar īstenošanas problēmām. |
| --- | --- |

—

EuropeAid nākamā gada darbības pārskata nolūkā veiks analīzi, kura ir prasīta norādījumos. Iepriekš minētajā rīcības plānā ir aplūkoti visi kļūdu veidi, ko ir apzinājusi kontroles sistēma un Revīzijas palāta. Pirms šā rīcības plāna ir veikta pamatīga šo kļūdu izcelsmes analīze. Turklāt tajā ir iekļautas arī definīcijas veidiem, kādos rīcības plānā noteiktās kļūdas tiek risinātas. Analīzē ir secināts, ka kontroles sistēmas projekts kopumā ir bijis pamatots un ka radušās kļūdas bijušas saistītas ar īstenošanas problēmām.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājums par 2012. gadu

| 7.25. | Šajā politikas grupā |
| --- | --- |

7.25.

Šajā politikas grupā

7.25.

| a) | darījumu pārbaudes norāda, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,3 %; |
| --- | --- |

a)

darījumu pārbaudes norāda, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,3 %;

| a) | Komisija norāda, ka Palātas aplēsto kļūdu skaita palielinājums ir saistīts ar to, ka ir mainījusies Palātas paraugu atlases pieeja. |
| --- | --- |

a)

| b) | pārbaudītās EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas; |
| --- | --- |

b)

pārbaudītās EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas;

| b) | Komisija piekrīt, ka, lai gan EuropeAid kontroles sistēmas projekts kopumā ir konsekvents un pamatots, joprojām ir jāpanāk virzība saistībā ar kontroles mehānismu īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

Komisija piekrīt, ka, lai gan EuropeAid kontroles sistēmas projekts kopumā ir konsekvents un pamatots, joprojām ir jāpanāk virzība saistībā ar kontroles mehānismu īstenošanu.

| c) | pārbaudītās Paplašināšanās ĢD pārraudzības un kontroles sistēmas bija efektīvas. |
| --- | --- |

c)

pārbaudītās Paplašināšanās ĢD pārraudzības un kontroles sistēmas bija efektīvas.

| 7.26. | Kopumā revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

7.26.

Kopumā revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis.

Ieteikumi

| 7.27. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  7.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta sniedza vienpadsmit ieteikumus. Komisija pilnībā ieviesa septiņus no tiem, bet četrus ieviesa lielākajā daļā aspektu. |
| --- | --- |

7.27.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  7.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta sniedza vienpadsmit ieteikumus. Komisija pilnībā ieviesa septiņus no tiem, bet četrus ieviesa lielākajā daļā aspektu.

| 7.28. | Veikusi pārbaudi un saskaņā ar formulētajiem konstatējumiem un secinājumiem par 2012. gadu Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus: |
| --- | --- |

7.28.

Veikusi pārbaudi un saskaņā ar formulētajiem konstatējumiem un secinājumiem par 2012. gadu Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus:

7.28.

| — | 1. ieteikums: nodrošināt savlaicīgu izdevumu ieskaitu, |
| --- | --- |

—

1. ieteikums: nodrošināt savlaicīgu izdevumu ieskaitu,

Komisija pieņem šo ieteikumu, un nesen ir īstenota rīcība ar mērķi nodrošināt, lai izdevumu ieskaits tiktu veikts bez kavēšanās.

| — | 2. ieteikums: īstenošanas partneru un saņēmēju vidū popularizēt dokumentu labāku pārvaldību, |
| --- | --- |

—

2. ieteikums: īstenošanas partneru un saņēmēju vidū popularizēt dokumentu labāku pārvaldību,

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

| — | 3. ieteikums: uzlabot līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru pārvaldību, nosakot precīzus atlases kritērijus un labāk dokumentējot vērtēšanas procesu, |
| --- | --- |

—

3. ieteikums: uzlabot līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru pārvaldību, nosakot precīzus atlases kritērijus un labāk dokumentējot vērtēšanas procesu,

Komisija pieņem šo ieteikumu, un rīcības plānā, kas apstiprināts 2013. gada maijā, ir iekļauti pasākumi saistībā ar esošās apmācības attiecībā uz iepirkumiem un dotācijām pārskatīšanu, lai stiprinātu finansiālos un darbības aspektus, kuri saistīti ar iepirkuma procedūrām.

| — | 4. ieteikums: veikt efektīvus pasākumus, lai uzlabotu ārējo revidentu veikto izdevumu pārbaužu kvalitāti, |
| --- | --- |

—

4. ieteikums: veikt efektīvus pasākumus, lai uzlabotu ārējo revidentu veikto izdevumu pārbaužu kvalitāti,

Komisija pieņem šo ieteikumu, un saskaņā ar rīcības plānu 2013. gadā ir plānots izvērtēt iespējas uzlabot revīziju un pārbaužu kvalitāti un efektivitāti. Tas it īpaši tiks veikts attiecībā uz revīzijām un pārbaudēm, ko veic vietējie revīzijas uzņēmumi, kurus nolīgst saņēmēji.

| — | 5. ieteikums: ārējo attiecību ģenerāldirektorātu vajadzībām izveidot saskaņotu un stabilu metodi atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinam. |
| --- | --- |

—

5. ieteikums: ārējo attiecību ģenerāldirektorātu vajadzībām izveidot saskaņotu un stabilu metodi atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinam.

Norādījumos par GDP sagatavošanu ir iekļautas saskaņotas pamatnostādnes, kuras Komisijā var izmantot, GDP ziņojot par (atlikušo) kļūdu koeficientu aprēķināšanu, šo kļūdu finansiālo ietekmi kā apdraudēto summu, būtiskumu saistībā ar potenciālu atrunu un to ietekmi uz kredītrīkotāju ticamības deklarāciju.

---

(1)  Par atbalstu, ko sniedz no Eiropas Attīstības fondiem, sagatavo atsevišķus pārskatus, jo to nefinansē no vispārējā budžeta.

(2)  Budžeta atbalsta maksājumos no 2012. gada vispārējā budžeta izmaksāja 796 miljonus EUR.

(3)  No 2012. gada vispārējā budžeta starptautiskajām organizācijām izmaksāja 1,4 miljardus EUR, vairāk nekā pusi no šīs summas īstenoja vairāku līdzekļu devēju projektos.

(4)  Bangladešā, Bosnijā un Hercegovinā, Gvatemalā, Indonēzijā, Kosovā, Marokā, Palestīnā, Turcijā, Ukrainā un Zambijā.

(5)  Palāta kļūdu īpatsvaru aplēš, pamatojoties uz statistiski reprezentatīvu paraugu. Minētais skaitlis ir labākā aplēse, un Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 1,4 % līdz 5,2 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(6)  EuropeAid sistēmu novērtējuma rezultāti, tostarp attiecībā uz EuropeAid gada darbības pārskatu, ir izvērsti izklāstīti Palātas gada pārskatā par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda. Sk. 31.–44. punktu.

(7)  “Atlikušās kļūdas ir kļūdas, kuras nav novērsuši, atklājuši un izlabojuši esošās kontroles sistēmas mehānismi.” (EuropeAid Rokasgrāmata atlikušo kļūdu īpatsvara noteikšanai, 2013. gada maijs).

(8)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

(9)  Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāku izklāstu sk. 1. nodaļas 1.6. un 1.7. punktā).

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

7.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ĀRĒJO ATTIECĪBU, ATBALSTA UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

| | 2012 | 2011. g. | 2010. g. | 2009. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid
   (3) | FPI | Paplašināšanās ĢD | Humānās palīdzības ĢD | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits: | 109 | 7 | 34 | 24 | 174 | 120 | 90 | 97 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa, kurā: |
| kļūdu nav | 65 % | (71) | 100 % | (7) | 97 % | (33) | 96 % | (23) | 77 % | (134) | 59 % | 62 % | 80 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 35 % | (38) | 0 % | — | 3 % | (1) | 4 % | (1) | 23 % | (40) | 41 % | 38 % | 20 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 24 % | (9) | 0 % | — | 100 % | (1) | 0 % | — | 25 % | (10) | 55 % | 47 % | 74 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 76 % | (29) | 0 % | — | 0 % | — | 100 % | (1) | 75 % | (30) | 45 % | 53 % | 26 % |
| attiecināmības kļūdas | 59 % | (17) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 57 % | (17) | 86 % | 72 % | 100 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 34 % | (10) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 33 % | (10) | 0 % | 17 % | 0 % |
| precizitātes kļūdas | 7 % | (2) | 0 % | — | 0 % | — | 100 % | (1) | 10 % | (3) | 14 % | 11 % | 0 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 3,3 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 5,2 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 1,4 % | | | |

2012

2011. g.

2010. g.

2009. g.

EuropeAid
   (3)

FPI

Paplašināšanās ĢD

Humānās palīdzības ĢD

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits:

109

7

34

24

174

120

90

97

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa, kurā:

kļūdu nav

65 %

(71)

100 %

(7)

97 %

(33)

96 %

(23)

77 %

(134)

59 %

62 %

80 %

ir viena vai vairākas kļūdas

35 %

(38)

0 %

—

3 %

(1)

4 %

(1)

23 %

(40)

41 %

38 %

20 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

24 %

(9)

0 %

—

100 %

(1)

0 %

—

25 %

(10)

55 %

47 %

74 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

76 %

(29)

0 %

—

0 %

—

100 %

(1)

75 %

(30)

45 %

53 %

26 %

attiecināmības kļūdas

59 %

(17)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

57 %

(17)

86 %

72 %

100 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

34 %

(10)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

33 %

(10)

0 %

17 %

0 %

precizitātes kļūdas

7 %

(2)

0 %

—

0 %

—

100 %

(1)

10 %

(3)

14 %

11 %

0 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

3,3 %

Augstākais kļūdu līmenis

5,2 %

Zemākais kļūdu līmenis

1,4 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

(3)  Tostarp četri Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras darījumi.

7.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUDES REZULTĀTI ĀRĒJO ATTIECĪBU, ATBALSTA UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

| | Ex ante pārbaudes | Regulārā kontrole un pārraudzība | Iekšējā revīzija | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Paplašināšanās ĢD | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas |

Ex ante pārbaudes

Regulārā kontrole un pārraudzība

Iekšējā revīzija

Kopvērtējums

EuropeAid

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Paplašināšanās ĢD

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

7.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE ĀRĒJO ATTIECĪBU, ATBALSTA UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Nav ieviests | Vairs nav piemērojami | Pierādījumi nav pietiekami |
| Lielākajā daļā aspektu | Dažos aspektos |
| 2010 | Paplašināšanās ĢD izvērstāk definēt kritērijus, kas jāievēro, lai atceltu ex ante pārbaudes, un nosacījumus, pie kādiem var apturēt pārvaldības deleģēšanu decentralizētajām valstīm, un pārbaudīt valstu iestāžu izmantoto sistēmu darbību.
  (2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums) | X | | | | | | |
| Paplašināšanās ĢD turpmāk jāuzlabo vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāte.
  (2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums) | X | | | | | | |
| Paplašināšanās ĢD jāizstrādā rīks, kas atvieglotu apmeklējumu rezultātu konsolidāciju saistībā ar likumību un pareizību.
  (2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums) | | X | | | | | ĢD ELARG uzskata, ka CRIS revīzijas modulis ir piemērots pārvaldības vajadzībām un ka informāciju, kuru pieprasa Palāta un kura ir nepieciešama pārvaldībai, var nodrošināt, izmantojot pašreizējo CRIS rīku. |
| | | | | | | | ĢD ELARG stiprinās savu kontroles mehānismu, lai nodrošinātu to, ka jebkura veida revīzijas apmeklējumi tiek reģistrēti CRIS un ka tiek augšupielādēti atbilstošie saistītie skaidrojošie dokumenti, lai pārvaldībai un Palātai nodrošinātu pilnīgu situācijas attēlojumu. |
| Paplašināšanās ĢD plašāk jāpiemēro darījumu ex post pārbaudes centralizētai pārvaldībai. | X | | | | | | |
| 2010 | Komisijai ir jānosaka saskaņota metode Ārējo attiecību ģenerāldirektorātam, kā aprēķināms atlikušo kļūdu īpatsvars, kuru ģēnerāldirektori izmanto, sagatavojot vadības apliecinājumus. | X | | | | | | |
| 2009 | Ārējo attiecību ĢD jāatvēl pietiekami resursi, lai analizētu un slēgtu vecos ātrās reaģēšanas mehānisma un KĀDP līgumus, kuru izpildes termiņi jau ir beigušies. | | X | | | | | |
| Ārējo attiecību ĢD jākonsolidē ex post pārbaužu metodoloģija un nekavējoties jāīsteno iekšējo revidentu ieteikumi šajā jautājumā. | X | | | | | | |
| Paplašināšanās ĢD arī turpmāk jāpiešķir pietiekami resursi, lai analizētu neizskatītās galīgās deklarācijas par Phare un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs. | X | | | | | | |
| Humānās palīdzības ĢD jāizveido un jāievieš mehānisms, ar kura palīdzību varētu vākt un analizēt datus par to, kā partneri izmanto "iepirkuma centrus humānās palīdzības jomā". | | X | | | | | ĢD ECHO ir izvērtējis un testējis dažādas iespējas efektīvai datu vākšanai. Izraudzītais risinājums pilnībā tiks īstenots 2014. gadā, kā daļu no jaunās partnerības ar ĢD ECHO partneriem ieviešot jauno “e-vienoto veidlapu”. Partneriem, izmantojot “e-vienotās veidlapas” rīku, būs jānodrošina dati par humānās palīdzības sniegšanas centru (HPC) izmantošanu. Šā pasākuma rezultāti ļaus regulārāk un efektīvāk uzraudzīt to, kā notiek HPC izmantošana. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Nav ieviests

Vairs nav piemērojami

Pierādījumi nav pietiekami

Lielākajā daļā aspektu

Dažos aspektos

2010

Paplašināšanās ĢD izvērstāk definēt kritērijus, kas jāievēro, lai atceltu ex ante pārbaudes, un nosacījumus, pie kādiem var apturēt pārvaldības deleģēšanu decentralizētajām valstīm, un pārbaudīt valstu iestāžu izmantoto sistēmu darbību.

(2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums)

X

Paplašināšanās ĢD turpmāk jāuzlabo vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāte.

(2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums)

X

Paplašināšanās ĢD jāizstrādā rīks, kas atvieglotu apmeklējumu rezultātu konsolidāciju saistībā ar likumību un pareizību.

(2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums)

X

ĢD ELARG uzskata, ka CRIS revīzijas modulis ir piemērots pārvaldības vajadzībām un ka informāciju, kuru pieprasa Palāta un kura ir nepieciešama pārvaldībai, var nodrošināt, izmantojot pašreizējo CRIS rīku.

ĢD ELARG stiprinās savu kontroles mehānismu, lai nodrošinātu to, ka jebkura veida revīzijas apmeklējumi tiek reģistrēti CRIS un ka tiek augšupielādēti atbilstošie saistītie skaidrojošie dokumenti, lai pārvaldībai un Palātai nodrošinātu pilnīgu situācijas attēlojumu.

Paplašināšanās ĢD plašāk jāpiemēro darījumu ex post pārbaudes centralizētai pārvaldībai.

X

2010

Komisijai ir jānosaka saskaņota metode Ārējo attiecību ģenerāldirektorātam, kā aprēķināms atlikušo kļūdu īpatsvars, kuru ģēnerāldirektori izmanto, sagatavojot vadības apliecinājumus.

X

2009

Ārējo attiecību ĢD jāatvēl pietiekami resursi, lai analizētu un slēgtu vecos ātrās reaģēšanas mehānisma un KĀDP līgumus, kuru izpildes termiņi jau ir beigušies.

X

Ārējo attiecību ĢD jākonsolidē ex post pārbaužu metodoloģija un nekavējoties jāīsteno iekšējo revidentu ieteikumi šajā jautājumā.

X

Paplašināšanās ĢD arī turpmāk jāpiešķir pietiekami resursi, lai analizētu neizskatītās galīgās deklarācijas par Phare un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs.

X

Humānās palīdzības ĢD jāizveido un jāievieš mehānisms, ar kura palīdzību varētu vākt un analizēt datus par to, kā partneri izmanto "iepirkuma centrus humānās palīdzības jomā".

X

ĢD ECHO ir izvērtējis un testējis dažādas iespējas efektīvai datu vākšanai. Izraudzītais risinājums pilnībā tiks īstenots 2014. gadā, kā daļu no jaunās partnerības ar ĢD ECHO partneriem ieviešot jauno “e-vienoto veidlapu”. Partneriem, izmantojot “e-vienotās veidlapas” rīku, būs jānodrošina dati par humānās palīdzības sniegšanas centru (HPC) izmantošanu. Šā pasākuma rezultāti ļaus regulārāk un efektīvāk uzraudzīt to, kā notiek HPC izmantošana.

---

8. NODAĻA

Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Politikas instrumenti

Riski saistībā ar pareizību

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Pētniecības pamatprogrammas

Ex ante dokumentārās pārbaudes

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

Komisijas ex post finanšu revīzijas

Mūžizglītības programma

Secinājums un ieteikumi

Secinājums par 2012. gadu

Ieteikumi

Rezultāti, kas apkopoti pēc Garantiju fonda ārējai darbībai revīzijas

| 8.1. pielikums. | Darījumu pārbaužu rezultāti politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” |
| --- | --- |

8.1. pielikums.

| 8.2. pielikums. | Sistēmu pārbaužu rezultāti politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” |
| --- | --- |

8.2. pielikums.

| 8.3. pielikums. | Iepriekšējo ieteikumu pēcpārbaude politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” |
| --- | --- |

8.3. pielikums.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 8.1. | Šajā nodaļā izklāstīts īpašais izvērtējums par pētniecību un citu iekšējo nozaru politiku, kas aptver šādas politikas jomas: “Pētniecība”, “Izglītība un kultūra”, “Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi”, “Uzņēmējdarbība”, “Iekšlietas”, “Ekonomika un finanses”, “Tiešā pētniecība”, “Komunikācija”, “Tieslietas”, “Tirdzniecība”, “Iekšējais tirgus” un “Konkurence”. Turklāt šajā nodaļā aprakstīti arī rezultāti, ko Palāta ieguva, veicot Garantiju fonda ārējai darbībai kārtējo revīziju (1). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  8.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

8.1.

Šajā nodaļā izklāstīts īpašais izvērtējums par pētniecību un citu iekšējo nozaru politiku, kas aptver šādas politikas jomas: “Pētniecība”, “Izglītība un kultūra”, “Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi”, “Uzņēmējdarbība”, “Iekšlietas”, “Ekonomika un finanses”, “Tiešā pētniecība”, “Komunikācija”, “Tieslietas”, “Tirdzniecība”, “Iekšējais tirgus” un “Konkurence”. Turklāt šajā nodaļā aprakstīti arī rezultāti, ko Palāta ieguva, veicot Garantiju fonda ārējai darbībai kārtējo revīziju (1). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  8.1. tabulā
  .

8.1. tabula.   Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika. Galvenā informācija par 2012. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| Pētniecība | Septītā pamatprogramma | 4 230 | Centralizēta tieša |
| Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana | 376 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi | 348 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma, Euratom | 353 | Centralizēta netieša |
| | 5 307 | |
| Izglītība un kultūra | Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību | 1 529 | Centralizēta netieša |
| Cilvēki – Pētnieku mobilitātes programma | 751 | Centralizēta netieša |
| Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā | 177 | Centralizēta netieša |
| Kultūras sadarbības attīstība Eiropā | 173 | Centralizēta netieša |
| Administratīvie izdevumi | 131 | Centralizēta tieša |
| | 2 761 | |
| Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | Septītā pamatprogramma | 1 217 | Centralizēta tieša |
| Citi | 155 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi | 129 | Centralizēta tieša |
| | 1 501 | |
| Uzņēmējdarbība | Septītā pamatprogramma. Sadarbība – kosmoss un drošība | 572 | Centralizēta tieša |
| Eiropas satelītu radionavigācijas programmas (EGNOS un Galileo) | 416 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi | 126 | Centralizēta tieša |
| Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība | 126 | Centralizēta tieša / centralizēta netieša pārvaldība ar EACI starpniecību |
| Iekšējais preču tirgus un nozaru politika | 31 | Centralizēta tieša |
| | 1 271 | |
| Iekšlietas | Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās | 453 | Dalīta/centralizēta tieša |
| Drošība un brīvību garantēšana | 167 | Centralizēta tieša |
| Migrācijas plūsmas – Kopējā politika imigrācijas un patvēruma jomā | 170 | Dalīta/centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi | 42 | Centralizēta tieša |
| Politiskā stratēģija un koordinācija | 3 | Centralizēta tieša |
| | 835 | |
| Ekonomika un finanses | Finanšu operācijas un instrumenti | 370 | Centralizēta tieša / kopēja pārvaldība kopā ar EIF / centralizēta netieša pārvaldība ar EIF starpniecību |
| Administratīvie izdevumi | 71 | Centralizēta tieša |
| Starptautiskā ekonomika un finanses | 30 | Centralizēta tieša |
| Ekonomikas un monetārā savienība | 13 | Centralizēta tieša |
| | 484 | |
| Tiešā pētniecība | Personāla un darbības izdevumi un ieguldījumi | 371 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma | 42 | Centralizēta tieša |
| Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir darbības kodolenerģijas jomā | 28 | Centralizēta tieša |
| Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana | 25 | Centralizēta tieša |
| | 466 | |
| Komunikācija | Administratīvie izdevumi | 128 | Centralizēta tieša |
| Komunikācija un plašsaziņas līdzekļi | 39 | Centralizēta tieša |
| Komunikācija vietējā līmenī | 33 | Centralizēta tieša |
| Eiropas pilsoniskuma veicināšana | 32 | Centralizēta tieša |
| Analīze un komunikācijas līdzekļi | 24 | Centralizēta tieša |
| | 256 | |
| Tieslietas | Eiropas tiesiskuma telpa krimināllietās un civillietās | 68 | Centralizēta tieša |
| Pamattiesības un pilsonība | 47 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi | 35 | Centralizēta tieša |
| Līdztiesība | 34 | Centralizēta tieša |
| Narkotiku apkarošana un informēšana par tām | 3 | Centralizēta tieša |
| Politiskā stratēģija un koordinācija | 3 | Centralizēta tieša |
| | 190 | |
| Tirdzniecība | Administratīvie izdevumi | 94 | Centralizēta tieša |
| Tirdzniecības politika | 11 | Centralizēta tieša / kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām |
| | 105 | |
| Iekšējais tirgus | Administratīvie izdevumi | 60 | Centralizēta tieša |
| Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta darbības stratēģija un koordinācija | 39 | Centralizēta tieša |
| | 99 | |
| Konkurence | Administratīvie izdevumi | 92 | Centralizēta tieša |
| Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija | — | Centralizēta tieša |
| | 92 | |
| Maksājumi gadā kopā | 13 367 | |
| – administratīvie izdevumi kopā (11) | 1 627 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 11 740 | |
| – avansi
   (12) | 7 712 | |
| + ieskaitītie avansa maksājumi
   (12) | 6 639 | |
| Visa revidētā datu kopa | 10 667 | |
| Saistības gadā kopā | 16 365 | |
| Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati. |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

Pētniecība

Septītā pamatprogramma

4 230

Centralizēta tieša

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana

376

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi

348

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma, Euratom

353

Centralizēta netieša

5 307

Izglītība un kultūra

Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību

1 529

Centralizēta netieša

Cilvēki – Pētnieku mobilitātes programma

751

Centralizēta netieša

Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā

177

Centralizēta netieša

Kultūras sadarbības attīstība Eiropā

173

Centralizēta netieša

Administratīvie izdevumi

131

Centralizēta tieša

2 761

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

Septītā pamatprogramma

1 217

Centralizēta tieša

Citi

155

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi

129

Centralizēta tieša

1 501

Uzņēmējdarbība

Septītā pamatprogramma. Sadarbība – kosmoss un drošība

572

Centralizēta tieša

Eiropas satelītu radionavigācijas programmas (EGNOS un Galileo)

416

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi

126

Centralizēta tieša

Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība

126

Centralizēta tieša / centralizēta netieša pārvaldība ar EACI starpniecību

Iekšējais preču tirgus un nozaru politika

31

Centralizēta tieša

1 271

Iekšlietas

Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās

453

Dalīta/centralizēta tieša

Drošība un brīvību garantēšana

167

Centralizēta tieša

Migrācijas plūsmas – Kopējā politika imigrācijas un patvēruma jomā

170

Dalīta/centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi

42

Centralizēta tieša

Politiskā stratēģija un koordinācija

3

Centralizēta tieša

835

Ekonomika un finanses

Finanšu operācijas un instrumenti

370

Centralizēta tieša / kopēja pārvaldība kopā ar EIF / centralizēta netieša pārvaldība ar EIF starpniecību

Administratīvie izdevumi

71

Centralizēta tieša

Starptautiskā ekonomika un finanses

30

Centralizēta tieša

Ekonomikas un monetārā savienība

13

Centralizēta tieša

484

Tiešā pētniecība

Personāla un darbības izdevumi un ieguldījumi

371

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma

42

Centralizēta tieša

Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir darbības kodolenerģijas jomā

28

Centralizēta tieša

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana

25

Centralizēta tieša

466

Komunikācija

Administratīvie izdevumi

128

Centralizēta tieša

Komunikācija un plašsaziņas līdzekļi

39

Centralizēta tieša

Komunikācija vietējā līmenī

33

Centralizēta tieša

Eiropas pilsoniskuma veicināšana

32

Centralizēta tieša

Analīze un komunikācijas līdzekļi

24

Centralizēta tieša

256

Tieslietas

Eiropas tiesiskuma telpa krimināllietās un civillietās

68

Centralizēta tieša

Pamattiesības un pilsonība

47

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi

35

Centralizēta tieša

Līdztiesība

34

Centralizēta tieša

Narkotiku apkarošana un informēšana par tām

3

Centralizēta tieša

Politiskā stratēģija un koordinācija

3

Centralizēta tieša

190

Tirdzniecība

Administratīvie izdevumi

94

Centralizēta tieša

Tirdzniecības politika

11

Centralizēta tieša / kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām

105

Iekšējais tirgus

Administratīvie izdevumi

60

Centralizēta tieša

Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta darbības stratēģija un koordinācija

39

Centralizēta tieša

99

Konkurence

Administratīvie izdevumi

92

Centralizēta tieša

Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija

—

Centralizēta tieša

92

Maksājumi gadā kopā

13 367

– administratīvie izdevumi kopā (11)

1 627

Pamatdarbības izdevumi kopā

11 740

– avansi
   (12)

7 712

- ieskaitītie avansa maksājumi
   (12)

6 639

Visa revidētā datu kopa

10 667

Saistības gadā kopā

16 365

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

| 8.2. | Minētie izdevumi attiecas uz daudziem politikas mērķiem, proti, uz atbalstu pētniecībai un inovācijām, izglītības un apmācības pilnveidošanu, ES ārējo robežu aizsardzību, tiesu iestāžu sadarbību, iekšējā tirgus izveidi un konkurences noteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

8.2.

Minētie izdevumi attiecas uz daudziem politikas mērķiem, proti, uz atbalstu pētniecībai un inovācijām, izglītības un apmācības pilnveidošanu, ES ārējo robežu aizsardzību, tiesu iestāžu sadarbību, iekšējā tirgus izveidi un konkurences noteikumu īstenošanu.

Politikas instrumenti

| 8.3. | Šīs politikas grupas galvenie finansēšanas instrumenti ir pētniecības pamatprogrammas – 7 957 miljoni EUR jeb 68 % no pamatdarbības izdevumiem un Mūžizglītības programma – 1 529 miljoni EUR jeb 13 % no pamatdarbības izdevumiem. |
| --- | --- |

8.3.

Šīs politikas grupas galvenie finansēšanas instrumenti ir pētniecības pamatprogrammas – 7 957 miljoni EUR jeb 68 % no pamatdarbības izdevumiem un Mūžizglītības programma – 1 529 miljoni EUR jeb 13 % no pamatdarbības izdevumiem.

| 8.4. | Pamatprogrammu īstenošanu pārvalda centralizēti tieši un centralizēti netieši, un tajā ir iesaistīti septiņi Komisijas ģenerāldirektorāti un divas izpildaģentūras (2). Daļu budžeta īsteno arī saskaņā ar netiešo centralizēto pārvaldību, ko veic tādas struktūras kā ES pētniecības kopuzņēmumi (3), Eiropas Investīciju banka un starptautiskas publiskā sektora organizācijas (4). |
| --- | --- |

8.4.

Pamatprogrammu īstenošanu pārvalda centralizēti tieši un centralizēti netieši, un tajā ir iesaistīti septiņi Komisijas ģenerāldirektorāti un divas izpildaģentūras (2). Daļu budžeta īsteno arī saskaņā ar netiešo centralizēto pārvaldību, ko veic tādas struktūras kā ES pētniecības kopuzņēmumi (3), Eiropas Investīciju banka un starptautiskas publiskā sektora organizācijas (4).

| 8.5. | Lielākoties līdzekļi tiek izmantoti kā dotācijas saņēmējiem, kas dalībvalstīs, asociētās valstīs, kandidātvalstīs vai starptautiskās sadarbības partnervalstīs veic pētniecības projektus. Līdzekļu saņēmēji parasti darbojas kā partneru konsorcijs, pamatojoties uz dotācijas nolīgumu, kurš ir noslēgts ar Komisiju. Kad no Komisijas tiek saņemts finansējums, viens projekta partneris koordinē projektu tādējādi, ka tas iedala attiecīgās summas konkrētajiem partneriem. |
| --- | --- |

8.5.

Lielākoties līdzekļi tiek izmantoti kā dotācijas saņēmējiem, kas dalībvalstīs, asociētās valstīs, kandidātvalstīs vai starptautiskās sadarbības partnervalstīs veic pētniecības projektus. Līdzekļu saņēmēji parasti darbojas kā partneru konsorcijs, pamatojoties uz dotācijas nolīgumu, kurš ir noslēgts ar Komisiju. Kad no Komisijas tiek saņemts finansējums, viens projekta partneris koordinē projektu tādējādi, ka tas iedala attiecīgās summas konkrētajiem partneriem.

| 8.6. | Komisija 2011. gadā ieviesa vienkāršošanas pasākumus, piemēram, paplašināja apstiprināto metožu klāstu, kuras līdzekļu saņēmēji izmanto personāla vidējo izmaksu aprēķināšanai. Lai gan šie pasākumi ir palīdzējuši samazināt saņēmēju administratīvo slogu, esošo pamatprogrammu attiecināmības noteikumi joprojām ir sarežģīti. Nākošajai pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” Komisija ir ierosinājusi daudz tālejošākus vienkāršošanas pasākumus. |
| --- | --- |

8.6.

Komisija 2011. gadā ieviesa vienkāršošanas pasākumus, piemēram, paplašināja apstiprināto metožu klāstu, kuras līdzekļu saņēmēji izmanto personāla vidējo izmaksu aprēķināšanai. Lai gan šie pasākumi ir palīdzējuši samazināt saņēmēju administratīvo slogu, esošo pamatprogrammu attiecināmības noteikumi joprojām ir sarežģīti. Nākošajai pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” Komisija ir ierosinājusi daudz tālejošākus vienkāršošanas pasākumus.

| 8.7. | Mūžizglītības programmas mērķis ir attīstīt izglītības un mācību nozari visā Eiropā un dot iespēju cilvēkiem iegūt mācību pieredzi. Mūžizglītības programmai ir četras apakšprogrammas: Erasmus – augstākajai izglītībai, Leonardo da Vinci – profesionālajai izglītībai, Grundtvig – pieaugušo izglītībai un Comenius – skolām. |
| --- | --- |

8.7.

Mūžizglītības programmas mērķis ir attīstīt izglītības un mācību nozari visā Eiropā un dot iespēju cilvēkiem iegūt mācību pieredzi. Mūžizglītības programmai ir četras apakšprogrammas: Erasmus – augstākajai izglītībai, Leonardo da Vinci – profesionālajai izglītībai, Grundtvig – pieaugušo izglītībai un Comenius – skolām.

| 8.8. | Aptuveni 85 % Mūžizglītības programmas izdevumu centralizēti netieši pārvalda 40 valsts aģentūras, kas slēdz dotāciju nolīgumus ar Komisiju. Valsts iestādes, parasti izglītības ministrijas, ieceļ un pārrauga valsts aģentūras. Valsts aģentūras atbild par projektu novērtēšanu, atlasi un vadību, tostarp par daudzu, relatīvi nelielu dotāciju izmaksu dalīborganizācijām. |
| --- | --- |

8.8.

Aptuveni 85 % Mūžizglītības programmas izdevumu centralizēti netieši pārvalda 40 valsts aģentūras, kas slēdz dotāciju nolīgumus ar Komisiju. Valsts iestādes, parasti izglītības ministrijas, ieceļ un pārrauga valsts aģentūras. Valsts aģentūras atbild par projektu novērtēšanu, atlasi un vadību, tostarp par daudzu, relatīvi nelielu dotāciju izmaksu dalīborganizācijām.

Riski saistībā ar pareizību

| 8.9. | Galvenais nepareizību risks ir tāds, ka līdzekļu saņēmēji izmaksu deklarācijās iekļauj izmaksas, kuras nav attiecināmas vai ir nepierādāmas un kuras pārraudzības un kontroles sistēmas neatklāj un neizlabo. Šo risku vēl vairāk palielina sarežģītie attiecināmo izmaksu aprēķināšanas noteikumi, kā arī prasība saņēmējiem sasaistīt personāla izdevumus un netiešās izmaksas ar projektiem, bet tajā pašā laikā atskaitīt dažādas pozīcijas, kurām netiek sniegts ES līdzfinansējums. |
| --- | --- |

8.9.

Galvenais nepareizību risks ir tāds, ka līdzekļu saņēmēji izmaksu deklarācijās iekļauj izmaksas, kuras nav attiecināmas vai ir nepierādāmas un kuras pārraudzības un kontroles sistēmas neatklāj un neizlabo. Šo risku vēl vairāk palielina sarežģītie attiecināmo izmaksu aprēķināšanas noteikumi, kā arī prasība saņēmējiem sasaistīt personāla izdevumus un netiešās izmaksas ar projektiem, bet tajā pašā laikā atskaitīt dažādas pozīcijas, kurām netiek sniegts ES līdzfinansējums.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 8.10. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Pētniecības un citu iekšējo nozaru politikas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:






  a) | revīzijā pārbaudīja 150 darījumu paraugu, kā tas definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Sagatavotais paraugs ir attiecīgās politikas grupas visu darījumu reprezentatīvs paraugs. 90 no 150 darījumiem attiecās uz pētniecības pamatprogrammu starpposma vai galīgiem maksājumiem un summu noskaidrošanu, bet 60 – uz citu iekšējo nozaru politikas maksājumiem un summu noskaidrošanu. 30 starpposma maksājumos par pētniecības projektiem (25 no Septītās pamatprogrammas atlasītajiem darījumu paraugiem, turklāt papildus vēl paraugi no pieciem citiem Septītās pamatprogrammas projektiem) šī pārbaude ietvēra arī Komisijas novērtējumu projektu priekšlikumiem; |
| --- | --- | --- |

8.10.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Pētniecības un citu iekšējo nozaru politikas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:

a)

revīzijā pārbaudīja 150 darījumu paraugu, kā tas definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Sagatavotais paraugs ir attiecīgās politikas grupas visu darījumu reprezentatīvs paraugs. 90 no 150 darījumiem attiecās uz pētniecības pamatprogrammu starpposma vai galīgiem maksājumiem un summu noskaidrošanu, bet 60 – uz citu iekšējo nozaru politikas maksājumiem un summu noskaidrošanu. 30 starpposma maksājumos par pētniecības projektiem (25 no Septītās pamatprogrammas atlasītajiem darījumu paraugiem, turklāt papildus vēl paraugi no pieciem citiem Septītās pamatprogrammas projektiem) šī pārbaude ietvēra arī Komisijas novērtējumu projektu priekšlikumiem;

| b) | sistēmu novērtējumā pārbaudīja:






  i) | pētniecības pamatprogrammas un Mūžizglītības programmu; |
| --- | --- | --- |

b)

sistēmu novērtējumā pārbaudīja:

i)

pētniecības pamatprogrammas un Mūžizglītības programmu;

| ii) | Pētniecības ĢD, Izglītības un kultūras ĢD, ECFIN ĢD (5) un Pētniecības izpildaģentūras (REA) 2012. gada darbības pārskatus. |
| --- | --- |

ii)

Pētniecības ĢD, Izglītības un kultūras ĢD, ECFIN ĢD (5) un Pētniecības izpildaģentūras (REA) 2012. gada darbības pārskatus.

| 8.11. | Garantiju fonda revīzijas galvenais uzdevums bija pārbaudīt, vai tiek ievērots Komisijas un EIB nolīgums par Fonda aktīvu pārvaldību un vai pienācīgi darbojas Komisijas uzraudzības procedūras. Tika pārbaudīts arī revidentu privātsabiedrības paveiktais darbs. |
| --- | --- |

8.11.

Garantiju fonda revīzijas galvenais uzdevums bija pārbaudīt, vai tiek ievērots Komisijas un EIB nolīgums par Fonda aktīvu pārvaldību un vai pienācīgi darbojas Komisijas uzraudzības procedūras. Tika pārbaudīts arī revidentu privātsabiedrības paveiktais darbs.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 8.12. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  8.1. pielikumā
  . No 150 Palātas revidētajiem darījumiem 73 (49 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka visiespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,9 % (6). |
| --- | --- |

8.12.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  8.1. pielikumā
  . No 150 Palātas revidētajiem darījumiem 73 (49 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka visiespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,9 % (6).

| 8.12. | Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 1.11. punktu, kurā tā paskaidro, kāda ietekme ir darbības programmu īstenošanas daudzgadu shēmai. Pateicoties Komisijas iekšējās kontroles sistēmas darbībai šajā nodaļā ietvertajā politikas jomā, tā 2012. gadā atguva EUR 120 miljonus. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Aplēstais kļūdu īpatsvars šajā politikas grupā ir augstāks, nekā tas bija aplēsts 2011. gadam. Šī starpība būtu jāinterpretē, ievērojot izmaiņas Palātas pieejā, kas izmantota parauga atlasē (sk. 1.6., 1.7. un 1.15. punktu). |
| --- | --- |

8.13.

Aplēstais kļūdu īpatsvars šajā politikas grupā ir augstāks, nekā tas bija aplēsts 2011. gadam. Šī starpība būtu jāinterpretē, ievērojot izmaiņas Palātas pieejā, kas izmantota parauga atlasē (sk. 1.6., 1.7. un 1.15. punktu).

| 8.13. | Komisija ir gandarīta norādīt, ka šis aplēstā kļūdu īpatsvara pieaugums nav attiecināms uz kontroles sistēmas pasliktināšanos, bet gan uz parauga izvēles pieejas izstrādi. |
| --- | --- |

8.13.

| 8.14. | Iepriekšējos gados šīs politikas grupas darījumu paraugā Palāta ietvēra avansa maksājumus atbalsta saņēmējiem. Taču 2012. gadā paraugā ietilpa tikai starpposma maksājumi, galīgie maksājumi un avansu noskaidrošana (7). Visam minētajam nepieciešams Komisijas lēmums par to, ka darbības ir notikušas vai ir bijuši izdevumi un ka maksājumi no ES budžeta ir attaisnojami; tas ļauj Palātai gūt patiesāku priekšstatu par to, vai darījumi ir bijuši pareizi. |
| --- | --- |

8.14.

Iepriekšējos gados šīs politikas grupas darījumu paraugā Palāta ietvēra avansa maksājumus atbalsta saņēmējiem. Taču 2012. gadā paraugā ietilpa tikai starpposma maksājumi, galīgie maksājumi un avansu noskaidrošana (7). Visam minētajam nepieciešams Komisijas lēmums par to, ka darbības ir notikušas vai ir bijuši izdevumi un ka maksājumi no ES budžeta ir attaisnojami; tas ļauj Palātai gūt patiesāku priekšstatu par to, vai darījumi ir bijuši pareizi.

| 8.15. | Avansu noskaidrošana – jauns parauga elements 2012. gadā, kurš pēc vērtības atbilda 62 % revidētās datu kopas – deva 2,1 procentpunktu no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara šajā īpašajā izvērtējumā. Iepriekšējos gados Palāta pārbaudīja šīs politikas grupas avansus brīdī, kad tos izmaksāja, t. i., dotācijas nolīguma parakstīšanas laikā vai finansēšanas lēmuma pieņemšanas laikā, proti, pirms līdzekļu galasaņēmēji sāk darbības vai pirms viņiem rodas izmaksas (sk. arī
  1.1. pielikuma
  6. punktu). Skaitļos izsakāmas kļūdas biežāk atklāj tad, kad avansus noskaidro, nevis tad, kad tos izmaksā. |
| --- | --- |

8.15.

Avansu noskaidrošana – jauns parauga elements 2012. gadā, kurš pēc vērtības atbilda 62 % revidētās datu kopas – deva 2,1 procentpunktu no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara šajā īpašajā izvērtējumā. Iepriekšējos gados Palāta pārbaudīja šīs politikas grupas avansus brīdī, kad tos izmaksāja, t. i., dotācijas nolīguma parakstīšanas laikā vai finansēšanas lēmuma pieņemšanas laikā, proti, pirms līdzekļu galasaņēmēji sāk darbības vai pirms viņiem rodas izmaksas (sk. arī
  1.1. pielikuma
  6. punktu). Skaitļos izsakāmas kļūdas biežāk atklāj tad, kad avansus noskaidro, nevis tad, kad tos izmaksā.

| 8.16. | Kopumā Palāta konstatēja, ka 73 (49 %) darījumos no 150 pārbaudītajiem bija kļūdas. Kļūdas joprojām galvenokārt rada neattiecināmu izmaksu iekļaušana pētniecības pamatprogrammu projektu izmaksu deklarācijā un nepareizu metožu izmantošana, pamatprogrammu līdzekļu saņēmējiem aprēķinot personāla izdevumus un netiešās izmaksas (sk. 8.1. izcēlumu). Citi kļūdu iemesli ir apliecinošu dokumentu trūkums par deklarētajiem izdevumiem, laika uzskaites kļūdas un apakšlīgumu slēgšanas noteikumu neievērošana. |
| --- | --- |

8.16.

Kopumā Palāta konstatēja, ka 73 (49 %) darījumos no 150 pārbaudītajiem bija kļūdas. Kļūdas joprojām galvenokārt rada neattiecināmu izmaksu iekļaušana pētniecības pamatprogrammu projektu izmaksu deklarācijā un nepareizu metožu izmantošana, pamatprogrammu līdzekļu saņēmējiem aprēķinot personāla izdevumus un netiešās izmaksas (sk. 8.1. izcēlumu). Citi kļūdu iemesli ir apliecinošu dokumentu trūkums par deklarētajiem izdevumiem, laika uzskaites kļūdas un apakšlīgumu slēgšanas noteikumu neievērošana.

| 8.16. | Komisija piekrīt Palātas analīzei attiecībā uz kļūdu galvenajiem cēloņiem. Tādēļ Komisija ir ierosinājusi vienkāršotus noteikumus (piemēram, obligāta vienota likme netiešajām izmaksām) saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, lai samazinātu sarežģītību dalībniekiem un attiecīgi samazinātu kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

8.16.

| 8.17. | Pētniecības finansējuma saņēmēju izmaksu deklarācijās sastopamo kļūdu biežumu un veidu apstiprina arī Komisijas veiktās ex post revīzijas, kurās visvairāk kļūdu konstatēja saistībā ar personāla izdevumiem un netiešajām izmaksām. |
| --- | --- |

8.17.

Pētniecības finansējuma saņēmēju izmaksu deklarācijās sastopamo kļūdu biežumu un veidu apstiprina arī Komisijas veiktās ex post revīzijas, kurās visvairāk kļūdu konstatēja saistībā ar personāla izdevumiem un netiešajām izmaksām.

8.1. izcēlums.   Kļūdas deklarētajās izmaksās Septītās pamatprogrammas projektā

Līdzekļu saņēmējs, kurš bija iesaistīts kādā Septītās pamatprogrammas projektā, deklarēja izdevumus 1,7 miljonu EUR apmērā, un tādējādi Komisija atlīdzināja ES ieguldījumu aptuveni 1,2 miljonu EUR apmērā. Palāta atklāja vairākas kļūdas deklarētajās izmaksās, proti:

| — | nepareizi aprēķinātas personāla izmaksas, pamatojoties uz budžetā paredzētajām izmaksām, nevis uz faktiskajām izmaksām, |
| --- | --- |

—

nepareizi aprēķinātas personāla izmaksas, pamatojoties uz budžetā paredzētajām izmaksām, nevis uz faktiskajām izmaksām,

| — | nepierādāmi ceļa izdevumi un neattiecināmu netiešo nodokļu (PVN) iekļaušana deklarētajos ceļa izdevumos, |
| --- | --- |

—

nepierādāmi ceļa izdevumi un neattiecināmu netiešo nodokļu (PVN) iekļaušana deklarētajos ceļa izdevumos,

| — | netiešo izmaksu deklarēšana, pamatojoties uz nepareizi aprēķinātām stundas pieskaitāmajām likmēm, un neattiecināmu, ar projektu nesaistītu izmaksu kategoriju iekļaušana. |
| --- | --- |

—

netiešo izmaksu deklarēšana, pamatojoties uz nepareizi aprēķinātām stundas pieskaitāmajām likmēm, un neattiecināmu, ar projektu nesaistītu izmaksu kategoriju iekļaušana.

Saņēmējs deklarēja neattiecināmās izmaksas aptuveni EUR 60 000 apmērā. Tā kā ES līdzfinansēšanas likme šajā projektā ir 70 %, Komisija nepamatoti atlīdzināja vairāk nekā EUR 42 000.

8.1. izcēlums.
     
  Kļūdas deklarētajās izmaksās Septītās pamatprogrammas projektā

Netiešās izmaksas regulāri izraisa kļūdas, tāpēc attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” Komisija ir ierosinājusi izvairīties no šīm kļūdām, šādām izmaksām piemērojot vienotu likmi.

| 8.18. | Komisija ievērojami samazināja laiku, kas vajadzīgs, lai izdarītu pētniecības dotāciju maksājumus. Taču Palāta konstatēja, ka 2012. gadā vairākos gadījumos projektu koordinatori ilgi kavējās pārskaitīt līdzekļus citiem partneriem. Šādiem kavējumiem var būt nopietnas finansiālas sekas, īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) vai citiem saņēmējiem, kas ir ļoti atkarīgi no ES finansējuma. |
| --- | --- |

8.18.

Komisija ievērojami samazināja laiku, kas vajadzīgs, lai izdarītu pētniecības dotāciju maksājumus. Taču Palāta konstatēja, ka 2012. gadā vairākos gadījumos projektu koordinatori ilgi kavējās pārskaitīt līdzekļus citiem partneriem. Šādiem kavējumiem var būt nopietnas finansiālas sekas, īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) vai citiem saņēmējiem, kas ir ļoti atkarīgi no ES finansējuma.

| 8.18. | Līdzekļu sadale ir jautājums, kam piemēro atbalsta saņēmēju noslēgtā konsorcija līguma noteikumus, un Komisija nav šā līguma puse. Tomēr Komisija koordinatoriem regulāri atgādina par šo pienākumu. |
| --- | --- |

8.18.

| 8.19. | Palāta pārbaudīja Komisijas novērtējumu 30 Septītās pamatprogrammas projektu priekšlikumiem un konstatēja, ka visos gadījumos Komisija pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas ir veikusi pienācīgu priekšlikumu novērtējumu. |
| --- | --- |

8.19.

Palāta pārbaudīja Komisijas novērtējumu 30 Septītās pamatprogrammas projektu priekšlikumiem un konstatēja, ka visos gadījumos Komisija pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas ir veikusi pienācīgu priekšlikumu novērtējumu.

| 8.20. | Divas lielākās skaitļos izsakāmās kļūdas iekšējo nozaru politikā tika konstatētas Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programmas (8) projektos (sk. 8.2. izcēlumu). Savā 2011. gada pārskatā Palāta ziņoja arī par būtiskām kļūdām IKT politikas atbalsta programmas darījumos un konstatēja trūkumus Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas pārraudzības un kontroles sistēmās (9). |
| --- | --- |

8.20.

Divas lielākās skaitļos izsakāmās kļūdas iekšējo nozaru politikā tika konstatētas Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programmas (8) projektos (sk. 8.2. izcēlumu). Savā 2011. gada pārskatā Palāta ziņoja arī par būtiskām kļūdām IKT politikas atbalsta programmas darījumos un konstatēja trūkumus Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas pārraudzības un kontroles sistēmās (9).

| 8.20. | Īpaša revīzijas stratēģija attiecībā uz projektiem, kas nav saistīti ar pētniecību, tika īstenota 2012. un 2013. gadā un tika vērsta uz tādu 215 projektu (tostarp Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programmas (turpmāk –“ICT PSP”)) revīzijām līdz 2017. gadam, kas nav saistīti ar pētniecību. Visas šīs revīzijas būs vērstas uz atbalsta saņēmējiem ar augsta riska profilu.


  Tāpat jānorāda, ka Komisija ir ieviesusi īpašu vienotu revīzijas stratēģiju ar pētniecību nesaistītiem projektiem (tostarp ICT PSP). Turklāt 2012. gadā tika uzsāktas 27 šādas ex post revīzijas un 2013. gadā vēl 15. Papildu revīzijas attiecībā uz projektiem, kas nav saistīti ar pētniecību, uzsāks 2013. gada otrajā pusē. |
| --- | --- |

8.20.

Īpaša revīzijas stratēģija attiecībā uz projektiem, kas nav saistīti ar pētniecību, tika īstenota 2012. un 2013. gadā un tika vērsta uz tādu 215 projektu (tostarp Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programmas (turpmāk –“ICT PSP”)) revīzijām līdz 2017. gadam, kas nav saistīti ar pētniecību. Visas šīs revīzijas būs vērstas uz atbalsta saņēmējiem ar augsta riska profilu.

Tāpat jānorāda, ka Komisija ir ieviesusi īpašu vienotu revīzijas stratēģiju ar pētniecību nesaistītiem projektiem (tostarp ICT PSP). Turklāt 2012. gadā tika uzsāktas 27 šādas ex post revīzijas un 2013. gadā vēl 15. Papildu revīzijas attiecībā uz projektiem, kas nav saistīti ar pētniecību, uzsāks 2013. gada otrajā pusē.

8.2. izcēlums.   Kļūdas deklarētajās izmaksās Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programmas projektā

Līdzekļu saņēmējs, kurš bija iesaistīts kādā Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programmas projektā, savā izmaksu deklarācijā deklarēja vairāk nekā 1 miljonu EUR, un tādējādi Komisija atlīdzināja ES ieguldījumu aptuveni EUR 500 000 apmērā. Palāta atklāja vairākas kļūdas deklarētajās izmaksās, proti:

| — | deklarētas izmaksas par iekšējo konsultantu izmantošanu, bet nav pierādījumu par faktiski veiktu darbu projektā, |
| --- | --- |

—

deklarētas izmaksas par iekšējo konsultantu izmantošanu, bet nav pierādījumu par faktiski veiktu darbu projektā,

| — | neattiecināmās izmaksas, piemēram, atgūstamais pievienotās vērtības nodoklis un izdevumi, kas neattiecas uz projektu, |
| --- | --- |

—

neattiecināmās izmaksas, piemēram, atgūstamais pievienotās vērtības nodoklis un izdevumi, kas neattiecas uz projektu,

| — | neattiecināmas apakšlīgumu izmaksas un trūkumi ar to saistītajās līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās, |
| --- | --- |

—

neattiecināmas apakšlīgumu izmaksas un trūkumi ar to saistītajās līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās,

| — | neattiecināmas netiešās izmaksas, jo šīs izmaksas deklarēja kā vienotas likmes, kas pamatojas uz personāla izmaksām. |
| --- | --- |

—

neattiecināmas netiešās izmaksas, jo šīs izmaksas deklarēja kā vienotas likmes, kas pamatojas uz personāla izmaksām.

Saņēmējs deklarēja neattiecināmās izmaksas aptuveni EUR 940 000 apmērā. Tā kā ES līdzfinansēšanas likme šajā projektā ir 50 %, Komisija nepamatoti atlīdzināja vairāk nekā EUR 470 000.

8.2. izcēlums.
     
  Kļūdas deklarētajās izmaksās Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programmas projektā

Komisija veiks vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu nepamatoti izmaksātās summas, attiecībā uz kurām vēl nav pabeigtas pretrunu procedūras ar revidētajiem atbalsta saņēmējiem.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 8.21. | Pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.2. pielikumā
  . Attiecībā uz pētniecības pamatprogrammām Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību. Attiecībā uz Mūžizglītības programmu Palāta konstatēja, ka kopumā sistēmas efektīvi nodrošināja darījumu pareizību. |
| --- | --- |

8.21.

Pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.2. pielikumā
  . Attiecībā uz pētniecības pamatprogrammām Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību. Attiecībā uz Mūžizglītības programmu Palāta konstatēja, ka kopumā sistēmas efektīvi nodrošināja darījumu pareizību.

| 8.22. | Palātas izskatītie gada darbības pārskati sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldību saistībā ar pakārtoto darījumu pareizību, un tajos sniegtā informācija lielākajā daļā aspektu apstiprina Palātas konstatējumus un secinājumus. Pētniecības ĢD gada darbības pārskats ir labas prakses piemērs, jo tajā sniegta skaidra un vispusīga analīze par faktoriem, kas ietekmē izdevumu pareizību. |
| --- | --- |

8.22.

Palātas izskatītie gada darbības pārskati sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldību saistībā ar pakārtoto darījumu pareizību, un tajos sniegtā informācija lielākajā daļā aspektu apstiprina Palātas konstatējumus un secinājumus. Pētniecības ĢD gada darbības pārskats ir labas prakses piemērs, jo tajā sniegta skaidra un vispusīga analīze par faktoriem, kas ietekmē izdevumu pareizību.

Pētniecības pamatprogrammas

Ex ante dokumentārās pārbaudes

| 8.23. | Komisija, pirms tā dod atļauju maksājumam vai summu noskaidrošanai, veic ex ante dokumentu pārbaudes. Izvērtējot projektu ziņojumus un rezultātus, zinātniskie/ projektu vadītāji pārbauda, vai saņēmēja projekta ziņojumi un veiktais darbs atbilst dotācijas nolīgumam. Finanšu amatpersonas veic grāmatvedības un aritmētiskās pārbaudes, lai nodrošinātu, ka finanšu pārskati un revīzijas apliecinājumi ir iesniegti saskaņā ar dotāciju nolīguma noteikumiem. Var tikt veiktas arī papildu ex ante dokumentārās pārbaudes, pamatojoties uz saņēmēja sniegto papildu informāciju, piemēram, rēķiniem vai darba algas lapām. |
| --- | --- |

8.23.

Komisija, pirms tā dod atļauju maksājumam vai summu noskaidrošanai, veic ex ante dokumentu pārbaudes. Izvērtējot projektu ziņojumus un rezultātus, zinātniskie/ projektu vadītāji pārbauda, vai saņēmēja projekta ziņojumi un veiktais darbs atbilst dotācijas nolīgumam. Finanšu amatpersonas veic grāmatvedības un aritmētiskās pārbaudes, lai nodrošinātu, ka finanšu pārskati un revīzijas apliecinājumi ir iesniegti saskaņā ar dotāciju nolīguma noteikumiem. Var tikt veiktas arī papildu ex ante dokumentārās pārbaudes, pamatojoties uz saņēmēja sniegto papildu informāciju, piemēram, rēķiniem vai darba algas lapām.

| 8.24. | 90 revidētajos pētniecības darījumos atklājās gadījumi, kad pārbaudēs nebija pamanītas kļūdas saņēmēja iesniegtajā informācijā. Piemēram, Komisija pieņēma atmaksai apakšlīgumu slēdzēju izmaksas, kuras nebija iekļautas dotāciju nolīgumā. Citā gadījumā pārbaudēs neatklāja izmaksu deklarācijā iekļautu nepareizu izmaksu klasifikāciju, tāpēc tika izmantota nepareiza atlīdzināšanas likme. Šī kontroles procedūra ir daļēji efektīva. |
| --- | --- |

8.24.

90 revidētajos pētniecības darījumos atklājās gadījumi, kad pārbaudēs nebija pamanītas kļūdas saņēmēja iesniegtajā informācijā. Piemēram, Komisija pieņēma atmaksai apakšlīgumu slēdzēju izmaksas, kuras nebija iekļautas dotāciju nolīgumā. Citā gadījumā pārbaudēs neatklāja izmaksu deklarācijā iekļautu nepareizu izmaksu klasifikāciju, tāpēc tika izmantota nepareiza atlīdzināšanas likme. Šī kontroles procedūra ir daļēji efektīva.

| 8.24. | Komisija uzskata, ka tās ex ante kontrole tiek īstenota pienācīgi elastīgi, lai nodrošinātu labu zinātnisko rezultātu un atbilstīgu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli. Komisija ir apņēmusies izvairīties no noteikumu pārmēru stingras piemērošanas, kas nopietni kaitētu labu zinātnisko rezultātu sasniegšanai un papildinātu pamatprogrammu ar pārmērīgu birokrātiju.


  Tomēr Komisija turpina pārskatīt savas ex ante pārbaudes. Ex ante pārbaužu uzlabošana, nepiemērojot papildu administratīvos slogus atbalsta saņēmējiem un vienlaikus nodrošinot, ka maksājumi pētniekiem tiek izmaksāti ātri, ir pastāvīgs uzdevums. |
| --- | --- |

8.24.

Komisija uzskata, ka tās ex ante kontrole tiek īstenota pienācīgi elastīgi, lai nodrošinātu labu zinātnisko rezultātu un atbilstīgu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli. Komisija ir apņēmusies izvairīties no noteikumu pārmēru stingras piemērošanas, kas nopietni kaitētu labu zinātnisko rezultātu sasniegšanai un papildinātu pamatprogrammu ar pārmērīgu birokrātiju.

Tomēr Komisija turpina pārskatīt savas ex ante pārbaudes. Ex ante pārbaužu uzlabošana, nepiemērojot papildu administratīvos slogus atbalsta saņēmējiem un vienlaikus nodrošinot, ka maksājumi pētniekiem tiek izmaksāti ātri, ir pastāvīgs uzdevums.

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

| 8.25. | Pētniecības dotācijas nolīgumos ir izklāstīti nosacījumi, kad līdzekļu saņēmēju izmaksu deklarācijām jāpievieno apliecinājums, kuru izsniedzis neatkarīgs revidents. Septītajā pamatprogrammā līdzekļu saņēmējiem revīzijas apliecinājumu prasa tad, ja ES finansējums ir lielāks par EUR 375 000. Neatkarīgam revidentam ir jāapliecina, ka deklarētās izmaksas atbilst dotācijas nolīgumā paredzētajiem atbilstības kritērijiem. |
| --- | --- |

8.25.

Pētniecības dotācijas nolīgumos ir izklāstīti nosacījumi, kad līdzekļu saņēmēju izmaksu deklarācijām jāpievieno apliecinājums, kuru izsniedzis neatkarīgs revidents. Septītajā pamatprogrammā līdzekļu saņēmējiem revīzijas apliecinājumu prasa tad, ja ES finansējums ir lielāks par EUR 375 000. Neatkarīgam revidentam ir jāapliecina, ka deklarētās izmaksas atbilst dotācijas nolīgumā paredzētajiem atbilstības kritērijiem.

| 8.26. | Tām izmaksu deklarācijām, kuras revidēja Palāta un kurām bija pievienots apliecinājums (29 no 90 paraugā iekļautiem darījumiem), Palāta salīdzināja savas revīzijas rezultātus ar neatkarīga revidenta secinājumiem. Deviņos gadījumos, kuros neatkarīgais revidents bija apliecinājis izdevumu deklarāciju, Palāta deklarētajās izmaksās konstatēja ievērojamu kļūdu līmeni. |
| --- | --- |

8.26.

Tām izmaksu deklarācijām, kuras revidēja Palāta un kurām bija pievienots apliecinājums (29 no 90 paraugā iekļautiem darījumiem), Palāta salīdzināja savas revīzijas rezultātus ar neatkarīga revidenta secinājumiem. Deviņos gadījumos, kuros neatkarīgais revidents bija apliecinājis izdevumu deklarāciju, Palāta deklarētajās izmaksās konstatēja ievērojamu kļūdu līmeni.

| 8.27. | Lai gan izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi palīdz samazināt pamatprogrammu kļūdu līmeni kopumā, Palāta joprojām atklāj ievērojamu kļūdu līmeni neatkarīgā revidenta apliecinātajās izmaksu deklarācijās. Šī kontroles procedūra ir daļēji efektīva. |
| --- | --- |

8.27.

Lai gan izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi palīdz samazināt pamatprogrammu kļūdu līmeni kopumā, Palāta joprojām atklāj ievērojamu kļūdu līmeni neatkarīgā revidenta apliecinātajās izmaksu deklarācijās. Šī kontroles procedūra ir daļēji efektīva.

| 8.27. | Komisija apzinās, ka finanšu pārskatu apliecinājumi (turpmāk –“FPA”) nenodrošina pilnīgu izvairīšanos no kļūdām, bet tomēr tie būtiski pazemina kļūdu līmeņus. Tāpēc tie ir svarīgs aspekts, kas sekmē Komisijas kopējās ticamības līmeni. |
| --- | --- |

8.27.

Komisija apzinās, ka finanšu pārskatu apliecinājumi (turpmāk –“FPA”) nenodrošina pilnīgu izvairīšanos no kļūdām, bet tomēr tie būtiski pazemina kļūdu līmeņus. Tāpēc tie ir svarīgs aspekts, kas sekmē Komisijas kopējās ticamības līmeni.

Komisijas ex post finanšu revīzijas

| 8.28. | Komisijas līdzekļu saņēmēju ex post revīziju programma ir galvenais pārraudzības un kontroles sistēmu elements pētniecības pamatprogrammām. Šīs revīzijas Komisijas vārdā veic Komisijas revidenti un ārējo revidentu sabiedrības. Revīziju rezultāti dod būtisku ieguldījumu ģenerāldirektoru ikgadējās ticamības deklarācijās par darījumu pareizību, kā arī veido pamatu nepamatoti izmaksāto ES līdzekļu atgūšanai pamatprogrammas atlikušajos gados. |
| --- | --- |

8.28.

Komisijas līdzekļu saņēmēju ex post revīziju programma ir galvenais pārraudzības un kontroles sistēmu elements pētniecības pamatprogrammām. Šīs revīzijas Komisijas vārdā veic Komisijas revidenti un ārējo revidentu sabiedrības. Revīziju rezultāti dod būtisku ieguldījumu ģenerāldirektoru ikgadējās ticamības deklarācijās par darījumu pareizību, kā arī veido pamatu nepamatoti izmaksāto ES līdzekļu atgūšanai pamatprogrammas atlikušajos gados.

| 8.29. | Palāta pārbaudīja pētniecības ģenerāldirektorātu kopīgās ex post revīzijas stratēģijas īstenošanas norisi Sestajai un Septītajai pamatprogrammai. Īpaši Palāta vērtēja, kāds progress ir panākts, lai sasniegtu mērķus attiecībā uz pabeigto revīziju skaitu. |
| --- | --- |

8.29.

Palāta pārbaudīja pētniecības ģenerāldirektorātu kopīgās ex post revīzijas stratēģijas īstenošanas norisi Sestajai un Septītajai pamatprogrammai. Īpaši Palāta vērtēja, kāds progress ir panākts, lai sasniegtu mērķus attiecībā uz pabeigto revīziju skaitu.

| 8.30. | Lai gan sākotnēji tika plānots, ka Sestās pamatprogrammas ex post revīzijas jāpabeidz līdz 2010. gada beigām, 2012. gada beigās norisinājās 75 revīzijas. Taču revīzijas programma Sestajai pamatprogrammai tika pagarināta, lai palielinātu iespēju atklāt kļūdas un samazināt atlikušo kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

8.30.

Lai gan sākotnēji tika plānots, ka Sestās pamatprogrammas ex post revīzijas jāpabeidz līdz 2010. gada beigām, 2012. gada beigās norisinājās 75 revīzijas. Taču revīzijas programma Sestajai pamatprogrammai tika pagarināta, lai palielinātu iespēju atklāt kļūdas un samazināt atlikušo kļūdu īpatsvaru.

| 8.31. | Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu Komisija galvenajos vilcienos bija sasniegusi kopīgajā ex post revīzijas stratēģijā noteikto mērķi par pabeigto revīziju skaitu 2012. gada beigās. Pētniecības izpildaģentūras (REA) un Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras (ERCEA) pabeigto revīziju skaits nedaudz atpaliek no to individuālajiem mērķiem. |
| --- | --- |

8.31.

Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu Komisija galvenajos vilcienos bija sasniegusi kopīgajā ex post revīzijas stratēģijā noteikto mērķi par pabeigto revīziju skaitu 2012. gada beigās. Pētniecības izpildaģentūras (REA) un Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras (ERCEA) pabeigto revīziju skaits nedaudz atpaliek no to individuālajiem mērķiem.

| 8.31. | Pētniecības izpildaģentūras (turpmāk –“REA”) un Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras (turpmāk –“ERCEA”) revīzijas kampaņas sākās nedaudz vēlāk, nekā bija pieņemts revīzijas stratēģijā. Tādēļ nav sasniegti to atsevišķie mērķi attiecībā uz revīziju pabeigšanu 2012. gada beigās. Tomēr uzsākto revīziju skaits atbilst mērķiem, un REA un ERCEA ir pārliecinātas, ka revīziju pabeigšanas mērķi tiks sasniegti līdz pamatprogrammas beigām. |
| --- | --- |

8.31.

Pētniecības izpildaģentūras (turpmāk –“REA”) un Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras (turpmāk –“ERCEA”) revīzijas kampaņas sākās nedaudz vēlāk, nekā bija pieņemts revīzijas stratēģijā. Tādēļ nav sasniegti to atsevišķie mērķi attiecībā uz revīziju pabeigšanu 2012. gada beigās. Tomēr uzsākto revīziju skaits atbilst mērķiem, un REA un ERCEA ir pārliecinātas, ka revīziju pabeigšanas mērķi tiks sasniegti līdz pamatprogrammas beigām.

| 8.32. | Revīziju rezultātā var rasties vajadzība izdarīt korekcijas līdzekļu saņēmēju izmaksu deklarācijās, jo Komisija parasti atvelk neattaisnotās summas no nākamā projekta maksājuma. 2012. gada beigās īstenoja 92 % korekciju Sestajai pamatprogrammai un 60 % Septītai pamatprogrammai. Ņemot vērā to, ka lielākā daļa neizdarīto korekciju saistās ar 2012. gadā pabeigtām revīzijām, šie rādītāji ir apmierinoši. |
| --- | --- |

8.32.

Revīziju rezultātā var rasties vajadzība izdarīt korekcijas līdzekļu saņēmēju izmaksu deklarācijās, jo Komisija parasti atvelk neattaisnotās summas no nākamā projekta maksājuma. 2012. gada beigās īstenoja 92 % korekciju Sestajai pamatprogrammai un 60 % Septītai pamatprogrammai. Ņemot vērā to, ka lielākā daļa neizdarīto korekciju saistās ar 2012. gadā pabeigtām revīzijām, šie rādītāji ir apmierinoši.

| 8.33. | Ja konstatētas sistemātiskas kļūdas, Komisija veic ekstrapolētu korekciju. 2012. gada beigās īstenoja 78 % ekstrapolētu korekciju Sestajai pamatprogrammai un 37 % Septītajai pamatprogrammai. Septītajā pamatprogrammā gadījumus lielākoties atklāja 2012. gadā, tāpēc korekcijas var veikt tikai 2013. gadā vai vēlāk. Sestajā pamatprogrammā no 7 101 gadījuma kopējā skaita vēl jāīsteno 1 506 ekstrapolētās korekcijas. No tām 1 336 attiecas uz 2011. gadā vai agrāk pabeigtām revīzijām. |
| --- | --- |

8.33.

Ja konstatētas sistemātiskas kļūdas, Komisija veic ekstrapolētu korekciju. 2012. gada beigās īstenoja 78 % ekstrapolētu korekciju Sestajai pamatprogrammai un 37 % Septītajai pamatprogrammai. Septītajā pamatprogrammā gadījumus lielākoties atklāja 2012. gadā, tāpēc korekcijas var veikt tikai 2013. gadā vai vēlāk. Sestajā pamatprogrammā no 7 101 gadījuma kopējā skaita vēl jāīsteno 1 506 ekstrapolētās korekcijas. No tām 1 336 attiecas uz 2011. gadā vai agrāk pabeigtām revīzijām.

| 8.34. | Ārējām revidentu sabiedrībām norādītie revīzijas pabeigšanas termiņi bieži vien netiek ievēroti. Arī Komisijas revidenti pabeidz revīzijas ar ievērojamu kavēšanos. Lai gan šādus kavējumus bieži vien izraisa tādi faktori, kurus Komisija nespēj ietekmēt, stingrāka uzraudzība varētu palīdzēt samazināt šo kavējumu skaitu. |
| --- | --- |

8.34.

Ārējām revidentu sabiedrībām norādītie revīzijas pabeigšanas termiņi bieži vien netiek ievēroti. Arī Komisijas revidenti pabeidz revīzijas ar ievērojamu kavēšanos. Lai gan šādus kavējumus bieži vien izraisa tādi faktori, kurus Komisija nespēj ietekmēt, stingrāka uzraudzība varētu palīdzēt samazināt šo kavējumu skaitu.

| 8.34. | Komisija ir ieviesusi papildu pasākumus, lai samazinātu kavējumus revīziju pabeigšanā.

  Taču atbalsta saņēmēji pēc revīzijas apmeklējuma regulāri sūta papildu informāciju vai arī tiem ir vajadzīgs papildu laiks, lai uzsāktu pretrunu procedūru, kas noved pie kavējumiem revīziju pabeigšanā. Turklāt dažām revīzijām var būt vajadzīga intensīva apspriešanās, lai nodrošinātu, ka visos gadījumos tiek ieņemta konsekventa nostāja, vai arī dažas revīzijas var būt atkarīgas no juridiskām konsultācijām.


  Komisija nolēma pieņemt dokumentus un citus argumentus no atbalsta saņēmējiem, pat ja tie tiek atsūtīti novēloti. Šis lēmums, kas var ietekmēt revīziju savlaicīgu pabeigšanu, nodrošinās atbalsta saņēmējiem pienācīgas tiesības aizsargāties, kā arī ļaus par prioritāti noteikt pēc iespējas labāku atbalstu zinātnei. |
| --- | --- |

8.34.

Taču atbalsta saņēmēji pēc revīzijas apmeklējuma regulāri sūta papildu informāciju vai arī tiem ir vajadzīgs papildu laiks, lai uzsāktu pretrunu procedūru, kas noved pie kavējumiem revīziju pabeigšanā. Turklāt dažām revīzijām var būt vajadzīga intensīva apspriešanās, lai nodrošinātu, ka visos gadījumos tiek ieņemta konsekventa nostāja, vai arī dažas revīzijas var būt atkarīgas no juridiskām konsultācijām.

Komisija nolēma pieņemt dokumentus un citus argumentus no atbalsta saņēmējiem, pat ja tie tiek atsūtīti novēloti. Šis lēmums, kas var ietekmēt revīziju savlaicīgu pabeigšanu, nodrošinās atbalsta saņēmējiem pienācīgas tiesības aizsargāties, kā arī ļaus par prioritāti noteikt pēc iespējas labāku atbalstu zinātnei.

| 8.35. | Komisijas pētniecības pamatprogrammu ex post revīzijas stratēģija ir veidota tā, lai daudzgadu perspektīvā nodrošinātu pārliecību un samazinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru pamatprogrammās. Šāda stratēģija ir Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas būtisks elements. Tomēr šī stratēģijas daudzgadu rakstura dēļ finanšu gadā kļūdu īpatsvars nesamazinās. |
| --- | --- |

8.35.

Komisijas pētniecības pamatprogrammu ex post revīzijas stratēģija ir veidota tā, lai daudzgadu perspektīvā nodrošinātu pārliecību un samazinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru pamatprogrammās. Šāda stratēģija ir Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas būtisks elements. Tomēr šī stratēģijas daudzgadu rakstura dēļ finanšu gadā kļūdu īpatsvars nesamazinās.

Mūžizglītības programma

| 8.36. | Palāta pārbaudīja Komisijas slēgšanas procedūras, kas attiecas uz Mūžizglītības programmu nolīgumiem ar valsts aģentūrām, pamatojoties uz atlasītiem desmit slēgšanas paraugiem. Revīzijas galvenais uzdevums bija pārbaudīt, vai Komisijai bija pietiekams pamats slēgšanai, un tajā iekļāva veikto pārbaužu tvērumu (tostarp finansiālos un nefinansiālos aspektus), pienākumu nošķiršanu, galīgo attiecināmo izdevumu aprēķinu, kā arī priekšfinansējuma noskaidrošanu Komisijas grāmatvedības sistēmā. |
| --- | --- |

8.36.

Palāta pārbaudīja Komisijas slēgšanas procedūras, kas attiecas uz Mūžizglītības programmu nolīgumiem ar valsts aģentūrām, pamatojoties uz atlasītiem desmit slēgšanas paraugiem. Revīzijas galvenais uzdevums bija pārbaudīt, vai Komisijai bija pietiekams pamats slēgšanai, un tajā iekļāva veikto pārbaužu tvērumu (tostarp finansiālos un nefinansiālos aspektus), pienākumu nošķiršanu, galīgo attiecināmo izdevumu aprēķinu, kā arī priekšfinansējuma noskaidrošanu Komisijas grāmatvedības sistēmā.

| 8.37. | Palāta uzskata, ka visos revidētajos gadījumos Komisija ir veikusi attiecīgo dokumentu pienācīgu novērtējumu un pārbaudes un tai ir pietiekams pamats slēgšanai. Revīzijai atlasītajā darījumu paraugā ietilpa trīs Mūžizglītības programmas projekti, kuru nolīgumu izpilde pabeigta 2012. gadā. Šajos darījumos Palāta nekonstatēja nopietnas kļūdas. |
| --- | --- |

8.37.

Palāta uzskata, ka visos revidētajos gadījumos Komisija ir veikusi attiecīgo dokumentu pienācīgu novērtējumu un pārbaudes un tai ir pietiekams pamats slēgšanai. Revīzijai atlasītajā darījumu paraugā ietilpa trīs Mūžizglītības programmas projekti, kuru nolīgumu izpilde pabeigta 2012. gadā. Šajos darījumos Palāta nekonstatēja nopietnas kļūdas.

| 8.38. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta kontroles procedūras saistībā ar Mūžizglītības programmu nolīgumu slēgšanu ar valsts aģentūrām tiek uzskatītas par efektīvām. |
| --- | --- |

8.38.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta kontroles procedūras saistībā ar Mūžizglītības programmu nolīgumu slēgšanu ar valsts aģentūrām tiek uzskatītas par efektīvām.

SECINĀJUMS UN IETEIKUMI

Secinājums par 2012. gadu

| 8.39. | Šajā politikas grupā:






  — | darījumu pārbaudes apliecina, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,9 %, un |
| --- | --- | --- |

8.39.

Šajā politikas grupā:

—

darījumu pārbaudes apliecina, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,9 %, un

| — | pētniecības pamatprogrammu pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas novērtēja kā daļēji efektīvas. Mūžizglītības programmu pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas novērtēja kā efektīvas. |
| --- | --- |

—

pētniecības pamatprogrammu pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas novērtēja kā daļēji efektīvas. Mūžizglītības programmu pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas novērtēja kā efektīvas.

| 8.39. | Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 1.11. punktu, kurā tā paskaidro, kāda ietekme ir darbības programmu īstenošanas daudzgadu shēmai. Pateicoties Komisijas iekšējās kontroles sistēmas darbībai šajā nodaļā ietvertajās politikas jomās, tā 2012. gadā atguva EUR 120 miljonus.

  Komisija uzskata, ka, ņemot vērā pārvaldības perspektīvu, t. i., līdzsvarojot likumības un pareizības mērķus, ņemot vērā riska samērīgumu un kontroles pasākumu izmaksu lietderību, tās pārvaldības un kontroles sistēmas nodrošina pamatotu pārliecību, ņemot vērā deleģēto kredītrīkotāju atrunas to gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

8.39.

Komisija uzskata, ka, ņemot vērā pārvaldības perspektīvu, t. i., līdzsvarojot likumības un pareizības mērķus, ņemot vērā riska samērīgumu un kontroles pasākumu izmaksu lietderību, tās pārvaldības un kontroles sistēmas nodrošina pamatotu pārliecību, ņemot vērā deleģēto kredītrīkotāju atrunas to gada darbības pārskatos.

| 8.40. | Visaptveroši revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

8.40.

Visaptveroši revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos ir būtisks kļūdu līmenis.

Ieteikumi

| 8.41. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  8.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatā Palāta deva septiņus ieteikumus. Viens no tiem vairs nebija aktuāls. Komisija pilnībā ieviesa divus ieteikumus, un četrus tā ieviesa lielākajā daļā aspektu. |
| --- | --- |

8.41.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  8.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatā Palāta deva septiņus ieteikumus. Viens no tiem vairs nebija aktuāls. Komisija pilnībā ieviesa divus ieteikumus, un četrus tā ieviesa lielākajā daļā aspektu.

| 8.42. | Veikusi pārbaudi un saskaņā ar 2012. gadā formulētajiem konstatējumiem un secinājumiem Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus. |
| --- | --- |

8.42.

Veikusi pārbaudi un saskaņā ar 2012. gadā formulētajiem konstatējumiem un secinājumiem Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus.

8.42.

| — | 1. ieteikums. Vēl lielākus pūliņus veltīt starpposma un galīgajiem maksājumiem, kā arī summu noskaidrošanā konstatēto kļūdu novēršanai, īpaši, atgādinot līdzekļu saņēmējiem un neatkarīgiem revidentiem attiecināmības noteikumus un prasību līdzekļu saņēmējiem pamatot visus deklarētos izdevumus. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Vēl lielākus pūliņus veltīt starpposma un galīgajiem maksājumiem, kā arī summu noskaidrošanā konstatēto kļūdu novēršanai, īpaši, atgādinot līdzekļu saņēmējiem un neatkarīgiem revidentiem attiecināmības noteikumus un prasību līdzekļu saņēmējiem pamatot visus deklarētos izdevumus.

Komisija vada informatīvu kampaņu, lai atbalsta saņēmējiem un viņu revidentiem atgādinātu par attiecināmības noteikumiem. 10 seminārus 2012. gadā apmeklēja 1 700 cilvēki, no kuriem 235 bija revidenti. Viens pasākums Vācijā bija paredzēts tikai revidentiem. Līdz šim 2013. gadā organizētos 10 pasākumus ir apmeklējuši 1 170 cilvēki, no kuriem aptuveni 180 bija revidenti. Vēl 2013. gadā ir plānoti trīs pasākumi.

Komisijas dienesti turpinās rakstīt apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem, ja Komisijas ex post revīzijās konstatēs būtiskas neatbilstības starp apstiprinātajām izmaksu deklarācijām un Komisijas konstatējumiem.

Komisija arī centīsies risināt šo problēmu līgumu slēgšanas posmā, nodrošinot, ka dalībnieki tiek informēti par izmaksu deklarācijās biežāk sastopamajām kļūdām.

Jautājums ir aplūkots arī priekšlikumā pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas ietver vairākus vienkāršojumus, kuri samazinātu saistīto kļūdu risku.

| — | 2. ieteikums. Atgādināt pētniecības pamatprogrammu projektu koordinatoriem par pienākumu bez liekas kavēšanās iedalīt saņemtos līdzekļus citiem projektu partneriem. |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Atgādināt pētniecības pamatprogrammu projektu koordinatoriem par pienākumu bez liekas kavēšanās iedalīt saņemtos līdzekļus citiem projektu partneriem.

Līdzekļu sadale ir jautājums, kam piemēro atbalsta saņēmēju noslēgtā konsorcija līguma noteikumus, un Komisija nav šā līguma puse. Tomēr Komisija koordinatoriem regulāri atgādina par šo pienākumu.

| — | 3. ieteikums. Pārskatīt Palātas atklātās nepilnības ex ante pārbaudēs, lai varētu novērtēt, vai šajās pārbaudēs ir vajadzīgas izmaiņas. |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Pārskatīt Palātas atklātās nepilnības ex ante pārbaudēs, lai varētu novērtēt, vai šajās pārbaudēs ir vajadzīgas izmaiņas.

Komisija turpina pārskatīt savas ex ante pārbaudes. Ex ante pārbaužu uzlabošana, nepiemērojot papildu administratīvos slogus atbalsta saņēmējiem un vienlaikus nodrošinot, ka maksājumi pētniekiem tiek izmaksāti ātri, ir pastāvīgs uzdevums.

| — | 4. ieteikums. Samazināt kavējumus ex post revīziju veikšanā un palielināt īstenošanas rādītājus ekstrapolācijas gadījumos. |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Samazināt kavējumus ex post revīziju veikšanā un palielināt īstenošanas rādītājus ekstrapolācijas gadījumos.

Komisija turpinās savus centienus samazināt revīziju pabeigšanas kavējumus un pabeigt revīzijas konstatējumu ekstrapolāciju.

| — | 5. ieteikums. Nostiprināt Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas IKT politikas atbalsta programmas pārraudzības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

—

5. ieteikums. Nostiprināt Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas IKT politikas atbalsta programmas pārraudzības un kontroles sistēmas.

Īpaša revīzijas stratēģija attiecībā uz projektiem, kas nav saistīti ar pētniecību, tika īstenota 2012. un 2013. gadā un tika vērsta uz tādu 215 projektu (tostarp Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programmas – ICT PSP) revīzijām līdz 2017. gadam, kas nav saistīti ar pētniecību. Visas šīs revīzijas būs vērstas uz atbalsta saņēmējiem ar augsta riska profilu.

Tāpat jānorāda, ka Komisija ir ieviesusi īpašu revīzijas stratēģiju ar pētniecību nesaistītiem projektiem (tostarp ICT PSP). Turklāt 2012. gadā uzsāka 27 šādas ex post revīzijas un 2013. gadā vēl 15. Papildu revīzijas attiecībā uz projektiem, kas nav saistīti ar pētniecību, uzsāks 2013. gada otrajā pusē. Komisija arī piemēro to pašu ex ante kontroli Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas IKT politikas atbalsta programmai.

REZULTĀTI, KAS APKOPOTI PĒC GARANTIJU FONDA ĀRĒJAI DARBĪBAI REVĪZIJAS

| 8.43. | Garantiju fonds ārējai darbībai garantē aizdevumus trešām valstīm, tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus ES kreditoriem, ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas kredītsaistības, un tādā veidā izvairīties no tiešiem prasījumiem no Savienības budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN), bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild Eiropas Investīciju banka (EIB). |
| --- | --- |

8.43.

Garantiju fonds ārējai darbībai garantē aizdevumus trešām valstīm, tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus ES kreditoriem, ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas kredītsaistības, un tādā veidā izvairīties no tiešiem prasījumiem no Savienības budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN), bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild Eiropas Investīciju banka (EIB).

| 8.44. | Saskaņā ar ES 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem Fonda tīro aktīvu vērtība 2012. gada 31. decembrī bija 1 845 miljoni EUR (10) (2011. gada 31. decembrī – 1 475 miljoni EUR). Gada laikā tika saņemts garantijas pieprasījums par 24 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

8.44.

Saskaņā ar ES 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem Fonda tīro aktīvu vērtība 2012. gada 31. decembrī bija 1 845 miljoni EUR (10) (2011. gada 31. decembrī – 1 475 miljoni EUR). Gada laikā tika saņemts garantijas pieprasījums par 24 miljoniem EUR.

| 8.45. | Lai novērtētu Fonda gada darbības rezultātus, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2012. gadā bija 7,796 % jeb par 394 punktiem vairāk nekā bāzes indekss. |
| --- | --- |

8.45.

Lai novērtētu Fonda gada darbības rezultātus, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2012. gadā bija 7,796 % jeb par 394 punktiem vairāk nekā bāzes indekss.

---

(1)  Padomes 2009. gada 25. maija Regulas (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.), apsvērumos ir noteikts, ka Fonda finanšu pārvaldība būtu jārevidē Revīzijas palātai saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas Revīzijas palāta, Komisija un EIB.

(2)  Ģenerāldirektorāti (ĢD): Pētniecības un inovācijas ĢD (RTD), Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD (CNECT), Kopīgais pētniecības centrs (KPC), Izglītības un kultūras ĢD (EAC), Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD (ENTR), Mobilitātes un transporta ĢD (MOVE) un Enerģētikas ĢD (ENER). Izpildaģentūras: Pētniecības izpildaģentūra (REA) un Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA).

(3)  Eiropas Savienības kopuzņēmumi pētniecībai: ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotais Eiropas kopuzņēmums, kopuzņēmums “Clean Sky”, Artemis kopuzņēmums, Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (IMI), ENIAC kopuzņēmums un kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis”.

(4)  Piemēram, Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA), Valstu metroloģijas institūtu asociācija (EURAMET), Eiropas un jaunattīstības valstu partnerība klīnisko pētījumu jomā (EDCTP).

(5)  Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts.

(6)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 1,8 % līdz 6,0 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(7)  Saskaņā ar pētniecības ģenerāldirektorātu kopīgo revīzijas stratēģiju pamatprogrammām šie ģenerāldirektorāti revīzijā pārbauda tikai starpposma un galīgos maksājumus saņēmējiem, un avansi revīzijas kopā netiek iekļauti.

(8)  Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programma.

(9)  Sk. Pārskata par 2011. finanšu gadu 8.31.–8.34. punktu.

(10)  Pirms pārskatu konsolidēšanas fonda tīrie aktīvi bija 1 865,5 miljoni EUR.

(11)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

(12)  Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāku izklāstu sk. 1. nodaļas 1.6. un 1.7. punktā).

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

8.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”

| | 2012. gads | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sestā pamatprogramma | Septītā pamatprogramma | Mūžizglītības programma | Citi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits: | 11 | 79 | 21 | 39 | 150 | 86 | 73 | 226 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa, kurā: |
| kļūdu nav | 27 % | (3) | 39 % | (31) | 62 % | (13) | 77 % | (30) | 51 % | (77) | 51 % | 61 % | 72 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 73 % | (8) | 61 % | (48) | 38 % | (8) | 23 % | (9) | 49 % | (73) | 49 % | 39 % | 28 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 25 % | (2) | 31 % | (15) | 37 % | (3) | 33 % | (3) | 32 % | (23) | 38 % | 33 % | 33 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 75 % | (6) | 69 % | (33) | 63 % | (5) | 67 % | (6) | 68 % | (50) | 62 % | 67 % | 61 % |
| attiecināmības kļūdas | 100 % | (6) | 100 % | (33) | 100 % | (5) | 100 % | (6) | 100 % | (50) | 98 % | 97 % | 52 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 6 % | 7 % |
| precizitātes kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 3 % | 38 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 3,9 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 6,0 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 1,8 % | | | |

2012. gads

2011. gads

2010. gads

2009. gads

Sestā pamatprogramma

Septītā pamatprogramma

Mūžizglītības programma

Citi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits:

11

79

21

39

150

86

73

226

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa, kurā:

kļūdu nav

27 %

(3)

39 %

(31)

62 %

(13)

77 %

(30)

51 %

(77)

51 %

61 %

72 %

ir viena vai vairākas kļūdas

73 %

(8)

61 %

(48)

38 %

(8)

23 %

(9)

49 %

(73)

49 %

39 %

28 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

25 %

(2)

31 %

(15)

37 %

(3)

33 %

(3)

32 %

(23)

38 %

33 %

33 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

75 %

(6)

69 %

(33)

63 %

(5)

67 %

(6)

68 %

(50)

62 %

67 %

61 %

attiecināmības kļūdas

100 %

(6)

100 %

(33)

100 %

(5)

100 %

(6)

100 %

(50)

98 %

97 %

52 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

6 %

7 %

precizitātes kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

3 %

38 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

3,9 %

Augstākais kļūdu līmenis

6,0 %

Zemākais kļūdu līmenis

1,8 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

8.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”

Pārbaudīto sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Ex ante dokumentārās pārbaudes | Revīzijas apliecinājumi | Ex post finanšu revīzijas | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pētniecības pamatprogrammas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Neattiecas (1) | Daļēji efektīvas |
| | | |
| Attiecīgā sistēma | Slēgšana | Kopvērtējums |
| Mūžizglītības programma | Efektīvas | Efektīvas |

Attiecīgā sistēma

Ex ante dokumentārās pārbaudes

Revīzijas apliecinājumi

Ex post finanšu revīzijas

Kopvērtējums

Pētniecības pamatprogrammas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Neattiecas (1)

Daļēji efektīvas

Attiecīgā sistēma

Slēgšana

Kopvērtējums

Mūžizglītības programma

Efektīvas

Efektīvas

---

(1)  Sk. 8.35. punktu.

8.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Nav ieviests | Pasākums vairs nav piemērojams | Nepietiekami pierādījumi |
| Lielākajā daļā aspektu | Dažos aspektos |
| 2010 | Palāta iesaka Komisijai:






  — | attiecībā uz pētniecības pamatprogrammām: |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Nav ieviests

Pasākums vairs nav piemērojams

Nepietiekami pierādījumi

Lielākajā daļā aspektu

Dažos aspektos

2010

Palāta iesaka Komisijai:

—

attiecībā uz pētniecības pamatprogrammām:

1. ieteikums:

| i) | ņemt piemēru no ĢD INFSO labas prakses, kurš izmanto uz riska novērtējumu balstītu ex post revīzijas metodi, lai tādējādi vēl vairāk nostiprinātu Komisijas ex ante kontroles mehānismus ar mērķi apzināt relatīvi augsta riska maksājumus; un |
| --- | --- |

i)

ņemt piemēru no ĢD INFSO labas prakses, kurš izmanto uz riska novērtējumu balstītu ex post revīzijas metodi, lai tādējādi vēl vairāk nostiprinātu Komisijas ex ante kontroles mehānismus ar mērķi apzināt relatīvi augsta riska maksājumus; un

X

2. ieteikums:

| ii) | nolūkā vairot revīzijas apliecinājumu ticamību vairāk informēt neatkarīgos revidentus par izdevumu attiecināmības noteikumiem, it īpaši par gadījumiem, kad nav izdevies atklāt neattiecināmas izmaksas (6.51. punkts). |
| --- | --- |

ii)

nolūkā vairot revīzijas apliecinājumu ticamību vairāk informēt neatkarīgos revidentus par izdevumu attiecināmības noteikumiem, it īpaši par gadījumiem, kad nav izdevies atklāt neattiecināmas izmaksas (6.51. punkts).

X

3. ieteikums:

| — | attiecībā uz Mūžizglītības programmu būtu arī turpmāk jāuzsver, cik svarīgi ir piemērot primāros kontroles mehānismus. Īpaša uzmanība pievēršama tam, lai valsts aģentūras pārbaudītu vismaz Komisijas obligāti prasīto skaitu lietu un lai visas pārbaudes pienācīgi dokumentētu (6.51. punkts). |
| --- | --- |

—

attiecībā uz Mūžizglītības programmu būtu arī turpmāk jāuzsver, cik svarīgi ir piemērot primāros kontroles mehānismus. Īpaša uzmanība pievēršama tam, lai valsts aģentūras pārbaudītu vismaz Komisijas obligāti prasīto skaitu lietu un lai visas pārbaudes pienācīgi dokumentētu (6.51. punkts).

X

2009

Palāta mudina Komisiju arī turpmāk censties nodrošināt efektīvu kontroles sistēmu stingru piemērošanu. Saistībā ar pašreizējo tiesisko regulējumu Komisijai:

4. ieteikums:

| a) | jānodrošina, ka neatkarīgie revidenti, kuri ir nepareizi apliecinājuši izmaksu deklarācijas, tiek informēti par deklarēto izmaksu attiecināmības kritērijiem, lai tādējādi uzlabotu to izsniegto revīzijas apliecinājumu ticamību; |
| --- | --- |

a)

jānodrošina, ka neatkarīgie revidenti, kuri ir nepareizi apliecinājuši izmaksu deklarācijas, tiek informēti par deklarēto izmaksu attiecināmības kritērijiem, lai tādējādi uzlabotu to izsniegto revīzijas apliecinājumu ticamību;

X

5. ieteikums:

| b) | jāpārskata saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metožu apliecināšanas sistēmas darbība un jāmudina saņēmējus iesniegt izmaksu aprēķināšanas metodiku ex ante sertificēšanai; |
| --- | --- |

b)

jāpārskata saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metožu apliecināšanas sistēmas darbība un jāmudina saņēmējus iesniegt izmaksu aprēķināšanas metodiku ex ante sertificēšanai;

X

6. ieteikums:

| c) | jāsamazina nepamatoti izmaksāto summu piedziņas kavējumi un vajadzības gadījumā jāpiemēro sankcijas (5.49. un 8.32. punkts). |
| --- | --- |

c)

jāsamazina nepamatoti izmaksāto summu piedziņas kavējumi un vajadzības gadījumā jāpiemēro sankcijas (5.49. un 8.32. punkts).

X

7. ieteikums:

Palāta iesaka Komisijai arī turpmāk pastiprināti pārbaudīt slēgšanas procedūras, lai konstatētu un izlabotu kļūdas un lai novērstu iepriekš konstatēto kļūdu atkārtošanos (7.20. punkts).

X

---

9. NODAĻA

Administratīvie un citi izdevumi

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Apsvērumi par iestādēm un struktūrām

Parlaments

Eiropadome un Padome

Revīzijas palāta

Citas iestādes un struktūras

Secinājums un ieteikumi

Secinājums par 2012. gadu

Ieteikumi

| 9.1. pielikums. | Darījumu pārbaužu rezultāti administratīvo un citu izdevumu jomā |
| --- | --- |

9.1. pielikums.

| 9.2. pielikums. | Sistēmu pārbaužu rezultāti administratīvo un citu izdevumu jomā |
| --- | --- |

9.2. pielikums.

| 9.3. pielikums. | Iepriekšējo ieteikumu pēcpārbaude administratīvo un citu izdevumu jomā |
| --- | --- |

9.3. pielikums.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 9.1. | Šajā nodaļā izklāstīts īpašais izvērtējums par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem. Galvenā informācija par iestādēm un struktūrām, kā arī izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  9.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

IEVADS

9.1.

Šajā nodaļā izklāstīts īpašais izvērtējums par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem. Galvenā informācija par iestādēm un struktūrām, kā arī izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  9.1. tabulā
  .

9.1. tabula.   Administratīvie un citi izdevumi. Galvenā informācija par 2012. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| Administratīvie un citi izdevumi | Komisija | 6 456 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Parlaments | 1 623 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 731 | Centralizēta tieša |
| Padome | 524 | Centralizēta tieša |
| Tiesa | 343 | Centralizēta tieša |
| Revīzijas palāta | 136 | Centralizēta tieša |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 127 | Centralizēta tieša |
| Reģionu komiteja | 96 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Ombuds | 9 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 7 | Centralizēta tieša |
| Maksājumi gadā kopā | 10 052 | |
| – avansi
   (7) | 264 | |
| + ieskaitītie avansa maksājumi
   (7) | 197 | |
| Visa revidētā datu kopa | 9 985 | |
| Saistības gadā kopā | 10 366 | |
| Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati. |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

Administratīvie un citi izdevumi

Komisija

6 456

Centralizēta tieša

Eiropas Parlaments

1 623

Centralizēta tieša

Eiropas Ārējās darbības dienests

731

Centralizēta tieša

Padome

524

Centralizēta tieša

Tiesa

343

Centralizēta tieša

Revīzijas palāta

136

Centralizēta tieša

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

127

Centralizēta tieša

Reģionu komiteja

96

Centralizēta tieša

Eiropas Ombuds

9

Centralizēta tieša

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

7

Centralizēta tieša

Maksājumi gadā kopā

10 052

– avansi
   (7)

264

- ieskaitītie avansa maksājumi
   (7)

197

Visa revidētā datu kopa

9 985

Saistības gadā kopā

10 366

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

| 9.2. | Šajā nodaļā ir aplūkoti arī tie izdevumi, kas vispārējā budžetā apzīmēti kā darbības izdevumi, lai gan tie izlietoti galvenokārt Komisijas administrācijas finansēšanai, nevis politikas jomu īstenošanai. |
| --- | --- |

9.2.

Šajā nodaļā ir aplūkoti arī tie izdevumi, kas vispārējā budžetā apzīmēti kā darbības izdevumi, lai gan tie izlietoti galvenokārt Komisijas administrācijas finansēšanai, nevis politikas jomu īstenošanai.

| 9.3. | Palāta sagatavo atsevišķus ziņojumus par ES aģentūrām un citām struktūrām, kā arī par Eiropas skolām (1). Palāta nav pilnvarota veikt Eiropas Centrālās bankas finanšu revīziju. |
| --- | --- |

9.3.

Palāta sagatavo atsevišķus ziņojumus par ES aģentūrām un citām struktūrām, kā arī par Eiropas skolām (1). Palāta nav pilnvarota veikt Eiropas Centrālās bankas finanšu revīziju.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 9.4. | Administratīvie un citi izdevumi ietver izdevumus par cilvēkresursiem (algas, pabalsti un pensijas), kuri veido 60 % no kopējiem administratīvajiem un citiem izdevumiem, un izdevumus par ēkām, iekārtām, energoresursiem, komunikācijas līdzekļiem un informācijas tehnoloģiju. |
| --- | --- |

9.4.

Administratīvie un citi izdevumi ietver izdevumus par cilvēkresursiem (algas, pabalsti un pensijas), kuri veido 60 % no kopējiem administratīvajiem un citiem izdevumiem, un izdevumus par ēkām, iekārtām, energoresursiem, komunikācijas līdzekļiem un informācijas tehnoloģiju.

| 9.5. | Palāta uzskata, ka šajā politikas grupā kopumā risks ir zems. Administratīvo un citu izdevumu grupā galvenie riski ir iepirkuma procedūru, līgumu izpildes procedūru un darbā pieņemšanas procedūru neievērošana, kā arī algu un pabalstu nepareiza aprēķināšana. |
| --- | --- |

9.5.

Palāta uzskata, ka šajā politikas grupā kopumā risks ir zems. Administratīvo un citu izdevumu grupā galvenie riski ir iepirkuma procedūru, līgumu izpildes procedūru un darbā pieņemšanas procedūru neievērošana, kā arī algu un pabalstu nepareiza aprēķināšana.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 9.6. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Administratīvo un citu izdevumu revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem jautājumiem:






  — | revīzijā pārbaudīja 151 darījuma paraugu, kā tas definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Sagatavotais paraugs ir iestāžu un struktūru visu veikto darījumu reprezentatīvs paraugs attiecīgajā politikas grupā. Paraugā 2012. gadā iekļāva 91 maksājumu, kas attiecās uz algu, pensiju un ar tām saistīto pabalstu izmaksu, un 60 maksājumus saskaņā ar līgumiem saistībā ar ēkām un citiem izdevumiem, |
| --- | --- | --- |

9.6.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Administratīvo un citu izdevumu revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem jautājumiem:

—

revīzijā pārbaudīja 151 darījuma paraugu, kā tas definēts
  1.1. pielikuma
  6. punktā. Sagatavotais paraugs ir iestāžu un struktūru visu veikto darījumu reprezentatīvs paraugs attiecīgajā politikas grupā. Paraugā 2012. gadā iekļāva 91 maksājumu, kas attiecās uz algu, pensiju un ar tām saistīto pabalstu izmaksu, un 60 maksājumus saskaņā ar līgumiem saistībā ar ēkām un citiem izdevumiem,

| — | sistēmu novērtējumā pārbaudīja katras iestādes un struktūras izmantoto pārraudzības un kontroles sistēmu (2) atbilstību Finanšu regulas prasībām. Turklāt Palāta revidēja pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbā pieņemšanas procedūras un iepirkuma procedūras Eiropas Parlamentā un Padomē, |
| --- | --- |

—

sistēmu novērtējumā pārbaudīja katras iestādes un struktūras izmantoto pārraudzības un kontroles sistēmu (2) atbilstību Finanšu regulas prasībām. Turklāt Palāta revidēja pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbā pieņemšanas procedūras un iepirkuma procedūras Eiropas Parlamentā un Padomē,

| — | tika pārbaudīti to četru Komisijas ģenerāldirektorātu un biroju (3) gada darbības pārskati, kuri galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

—

tika pārbaudīti to četru Komisijas ģenerāldirektorātu un biroju (3) gada darbības pārskati, kuri galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem.

| 9.7. | Revīzijas palātu revidē ārēja revidentu komercsabiedrība (4), kura ir sagatavojusi revīzijas ziņojumu attiecībā uz finanšu pārskatiem par finanšu gadu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim un ticamības ziņojumu par Palātas resursu pareizu izmantošanu un īstenotajām kontroles procedūrām no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (sk. 9.15. punktu). |
| --- | --- |

9.7.

Revīzijas palātu revidē ārēja revidentu komercsabiedrība (4), kura ir sagatavojusi revīzijas ziņojumu attiecībā uz finanšu pārskatiem par finanšu gadu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim un ticamības ziņojumu par Palātas resursu pareizu izmantošanu un īstenotajām kontroles procedūrām no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (sk. 9.15. punktu).

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 9.8. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  9.1. pielikumā
  . No 151 pārbaudītā darījuma vienā bija kļūdas. Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0 % (5). |
| --- | --- |

9.8.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  9.1. pielikumā
  . No 151 pārbaudītā darījuma vienā bija kļūdas. Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām, Palāta lēš, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0 % (5).

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 9.9. | Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  9.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

9.9.

Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  9.2. pielikumā
  .

APSVĒRUMI PAR IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM

| 9.10. | Turpmāk izklāstītie īpašie apsvērumi attiecas uz konkrētām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām un neskar 9.8. un 9.9. punktā pausto vispārējo novērtējumu. Lai gan attiecībā pret administratīvajiem izdevumiem kopumā tie nav būtiski, tie ir nozīmīgi katras konkrētās iestādes vai struktūras kontekstā. |
| --- | --- |

9.10.

Turpmāk izklāstītie īpašie apsvērumi attiecas uz konkrētām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām un neskar 9.8. un 9.9. punktā pausto vispārējo novērtējumu. Lai gan attiecībā pret administratīvajiem izdevumiem kopumā tie nav būtiski, tie ir nozīmīgi katras konkrētās iestādes vai struktūras kontekstā.

Parlaments

Pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā

| 9.11. | Pārbaudījusi 15 darbā pieņemšanas procedūras, Palāta tajās neatrada ne kļūdas, ne nepilnības. |
| --- | --- |

9.11.

Pārbaudījusi 15 darbā pieņemšanas procedūras, Palāta tajās neatrada ne kļūdas, ne nepilnības.

Publiskais iepirkums

EIROPAS PARLAMENT ATBILDE

| 9.12. | Palāta pārbaudīja 18 iepirkuma procedūras. Tajās kopumā nebija ne nopietnu kļūdu, ne nepilnību. Tomēr administratīvu kļūdu dēļ tika konstatētas nepilnības vienā gadījumā attiecībā uz iepirkuma procedūras pārvaldību un dokumentēšanu, bet otrā – uz līguma piešķiršanas kritērija piemērošanu. |
| --- | --- |

9.12.

Palāta pārbaudīja 18 iepirkuma procedūras. Tajās kopumā nebija ne nopietnu kļūdu, ne nepilnību. Tomēr administratīvu kļūdu dēļ tika konstatētas nepilnības vienā gadījumā attiecībā uz iepirkuma procedūras pārvaldību un dokumentēšanu, bet otrā – uz līguma piešķiršanas kritērija piemērošanu.

| 9.12. | Parlaments ir ņēmis vērā Revīzijas palātas apsvērumus attiecībā uz šiem konkrētajiem gadījumiem, un ir sniegti atbilstoši norādījumi saistībā ar turpmāko procedūru norisi. Attiecībā uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju Parlaments norāda, ka konkrētā procedūra attiecās uz zemas vērtības līgumu un tā slēgšanas tiesības tika piešķirtas konkursa dalībniekam, kurš piedāvāja viszemāko cenu. |
| --- | --- |

9.12.

Eiropadome un Padome

Pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā

| 9.13. | Pārbaudījusi 15 darbā pieņemšanas procedūras, Palāta tajās neatrada ne kļūdas, ne nepilnības. |
| --- | --- |

9.13.

Pārbaudījusi 15 darbā pieņemšanas procedūras, Palāta tajās neatrada ne kļūdas, ne nepilnības.

Publiskais iepirkums

| 9.14. | Palāta pārbaudīja 15 iepirkuma procedūras. Tajās kopumā nebija ne nopietnu kļūdu, ne nepilnību. Tomēr, tā kā procedūras izstrādē bija kļūdas, tika konstatētas nepilnības: vienā gadījumā tās skāra sarunu procedūras izpildi, bet otrā – atlases kritērija piemērošanu. |
| --- | --- |

9.14.

Palāta pārbaudīja 15 iepirkuma procedūras. Tajās kopumā nebija ne nopietnu kļūdu, ne nepilnību. Tomēr, tā kā procedūras izstrādē bija kļūdas, tika konstatētas nepilnības: vienā gadījumā tās skāra sarunu procedūras izpildi, bet otrā – atlases kritērija piemērošanu.

Revīzijas palāta

| 9.15. | Ārējā revidenta ziņojumā (6) revidenti pauž uzskatu, ka “finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2012. gada 31. decembrī, kā arī par finanšu rezultātu un naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā”. |
| --- | --- |

9.15.

Ārējā revidenta ziņojumā (6) revidenti pauž uzskatu, ka “finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2012. gada 31. decembrī, kā arī par finanšu rezultātu un naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā”.

Citas iestādes un struktūras

KOMISIJAS ATBILDE

| 9.16. | Palāta nekonstatēja nevienu nozīmīgu nepilnību saistībā ar revidētajām revīzijas tēmām Komisijā, Eiropas Savienības Tiesā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā, Reģionu komitejā, Eiropas Ombudā, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja birojā un Eiropas Ārējās darbības dienestā (EĀDD). Tomēr Palāta atzīmēja, ka joprojām ir dažas nepilnības sociālo pabalstu pārvaldībā Komisijā un EĀDD. |
| --- | --- |

9.16.

Palāta nekonstatēja nevienu nozīmīgu nepilnību saistībā ar revidētajām revīzijas tēmām Komisijā, Eiropas Savienības Tiesā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā, Reģionu komitejā, Eiropas Ombudā, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja birojā un Eiropas Ārējās darbības dienestā (EĀDD). Tomēr Palāta atzīmēja, ka joprojām ir dažas nepilnības sociālo pabalstu pārvaldībā Komisijā un EĀDD.

| 9.16. | Darbinieku pienākums ir Atalgojuma un individuālo tiesību biroju (turpmāk – PMO) informēt par jebkādām izmaiņām viņu ģimenes statusā un par jebkādiem pabalstiem, ko viņi saņem no citiem avotiem. Lai samazinātu nepilnības saistībā ar dažu darbinieku proaktivitātes trūkumu vai nevērību šajā sakarā, PMO, kad tas ir bijis iespējams, ir ieviesis atgādinājumus, kontroles pasākumus un IT risinājumus, piemēram:







  — | a-posteriori kontroles pasākumus; |
| --- | --- | --- |

9.16.

Darbinieku pienākums ir Atalgojuma un individuālo tiesību biroju (turpmāk – PMO) informēt par jebkādām izmaiņām viņu ģimenes statusā un par jebkādiem pabalstiem, ko viņi saņem no citiem avotiem. Lai samazinātu nepilnības saistībā ar dažu darbinieku proaktivitātes trūkumu vai nevērību šajā sakarā, PMO, kad tas ir bijis iespējams, ir ieviesis atgādinājumus, kontroles pasākumus un IT risinājumus, piemēram:

—

a-posteriori kontroles pasākumus;

| — | automātiskus IT atjauninājumus attiecībā uz pabalstiem, kas tiek saņemti no citiem avotiem, – ir ietverti jau 90 % iedzīvotāju, pēdējās valstis tiks ietvertas līdz 2014. gada beigām, |
| --- | --- |

—

automātiskus IT atjauninājumus attiecībā uz pabalstiem, kas tiek saņemti no citiem avotiem, – ir ietverti jau 90 % iedzīvotāju, pēdējās valstis tiks ietvertas līdz 2014. gada beigām,

| — | pārbaudes esošo procedūru ietvaros (nodarbinātības uzsākšana/beigšana), |
| --- | --- |

—

pārbaudes esošo procedūru ietvaros (nodarbinātības uzsākšana/beigšana),

| — | darījumu nodaļas (front office) prognozēto moduļu izstrādi SYSPER2 (tiks pabeigti līdz 2013. gada beigām). |
| --- | --- |

—

darījumu nodaļas (front office) prognozēto moduļu izstrādi SYSPER2 (tiks pabeigti līdz 2013. gada beigām).

EĀDD ATBILDE

| 9.16. | Ārējās darbības dienests uzsver:






  — | PMO ir sekmīgi izmēģinājis moduli APP (“citur saņemti pabalsti”) attiecībā uz EĀDD galvenās pārvaldes un delegāciju darbiniekiem. |
| --- | --- | --- |

9.16.

—

PMO ir sekmīgi izmēģinājis moduli APP (“citur saņemti pabalsti”) attiecībā uz EĀDD galvenās pārvaldes un delegāciju darbiniekiem.

| — | Kopš 2013. gada sākuma PMO regulāri iekļauj galvenās pārvaldes un delegāciju darbinieku datus automātiskajā atjaunināšanā. |
| --- | --- |

—

Kopš 2013. gada sākuma PMO regulāri iekļauj galvenās pārvaldes un delegāciju darbinieku datus automātiskajā atjaunināšanā.

| — | Metode vairākkārt tikusi izmēģināta attiecībā uz darbiniekiem, kam ir Beļģijas pavalstniecība. |
| --- | --- |

—

Metode vairākkārt tikusi izmēģināta attiecībā uz darbiniekiem, kam ir Beļģijas pavalstniecība.

| — | Pakāpeniski modulis ticis piemērots citu valstu valstspiederīgajiem: 2013. gada maijā attiecībā uz Īriju un turpmākajos mēnešos – attiecībā uz Franciju, Nīderlandi un Somiju. |
| --- | --- |

—

Pakāpeniski modulis ticis piemērots citu valstu valstspiederīgajiem: 2013. gada maijā attiecībā uz Īriju un turpmākajos mēnešos – attiecībā uz Franciju, Nīderlandi un Somiju.

| — | Attiecībā uz Zviedriju, Austriju, Rumāniju un Ungāriju to paredzēts piemērot 2014. gadā. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz Zviedriju, Austriju, Rumāniju un Ungāriju to paredzēts piemērot 2014. gadā.

| — | Turklāt EĀDD septembrī nosūtīs personālam vēstuli, kurā atgādinās pienākumu atjaunināt deklarācijas. |
| --- | --- |

—

Turklāt EĀDD septembrī nosūtīs personālam vēstuli, kurā atgādinās pienākumu atjaunināt deklarācijas.

SECINĀJUMS UN IETEIKUMI

Secinājums par 2012. gadu

| 9.17. | Šajā politikas grupā:






  — | darījumu pārbaudes liecina, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir nulle, un |
| --- | --- | --- |

9.17.

Šajā politikas grupā:

—

darījumu pārbaudes liecina, ka konkrētajā datu kopā iespējamākais kļūdu īpatsvars ir nulle, un

| — | lai gan Palāta konstatēja dažas kļūdas un nepilnības (9.11.–9.16. punkts), pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas varētu samazināt kļūdu īpatsvaru sākotnējos maksājumu pieprasījumos līdz pieņemamam līmenim. Tāpēc šīs sistēmas tika novērtētas kā efektīvas. |
| --- | --- |

—

lai gan Palāta konstatēja dažas kļūdas un nepilnības (9.11.–9.16. punkts), pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas varētu samazināt kļūdu īpatsvaru sākotnējos maksājumu pieprasījumos līdz pieņemamam līmenim. Tāpēc šīs sistēmas tika novērtētas kā efektīvas.

Visaptveroši revīzijas pierādījumi liecina, ka atzītajos izdevumos kļūdu līmenis nav būtisks.

Ieteikumi

KOMISIJAS ATBILDE

| 9.18. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  9.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatā Palāta ir sniegusi deviņus ieteikumus. Saskaņā ar Palātas piemēroto rotācijas pieeju šogad tā neskatīja četrus no tiem. Konkrētās iestādes ir pilnībā ieviesušas vienu ieteikumu, divi ir ieviesti lielākajā daļā aspektu, bet divi – dažos aspektos. |
| --- | --- |

9.18.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  9.3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatā Palāta ir sniegusi deviņus ieteikumus. Saskaņā ar Palātas piemēroto rotācijas pieeju šogad tā neskatīja četrus no tiem. Konkrētās iestādes ir pilnībā ieviesušas vienu ieteikumu, divi ir ieviesti lielākajā daļā aspektu, bet divi – dažos aspektos.

| 9.18. | Skatiet atbildi uz 9.16. punktu. |
| --- | --- |

9.18.

PADOMES ATBILDE

| 9.19. | Veikusi pārbaudi un saskaņā ar formulētajiem konstatējumiem un secinājumiem par 2012. gadu Palāta iesaka Parlamentam, kā arī Eiropadomei un Padomei (sk. 9.12. un 9.14. punktu) nodrošināt, lai kredītrīkotāji uzlabo iepirkuma procedūru izstrādi, koordinēšanu un izpildi ar atbilstošu pārbaužu un labāku norādījumu palīdzību. |
| --- | --- |

9.19.

Veikusi pārbaudi un saskaņā ar formulētajiem konstatējumiem un secinājumiem par 2012. gadu Palāta iesaka Parlamentam, kā arī Eiropadomei un Padomei (sk. 9.12. un 9.14. punktu) nodrošināt, lai kredītrīkotāji uzlabo iepirkuma procedūru izstrādi, koordinēšanu un izpildi ar atbilstošu pārbaužu un labāku norādījumu palīdzību.

| 9.19. | Padomei un Eiropadomei ir izveidota stingra centralizēta publiskā iepirkuma sistēma, ko nesen pielāgoja jaunajai Finanšu regulai un piemērošanas noteikumiem, un tā tiks stiprināta, izveidojot jaunus paraugus līgumiem un uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus, kā arī izstrādājot īpašus apmācības kursus par to, kā definēt un piemērot atlases un piešķiršanas kritērijus. |
| --- | --- |

9.19.

---

(1)  Palātas sagatavoto īpašo gada ziņojumu par Eiropas skolām iesniedz Eiropas Skolu valdei un kopiju nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Palātas īpašie gada ziņojumi par aģentūrām un citām struktūrām tiek publicēti Oficiālajā Vēstnesī.

(2)  Ex ante un ex post pārbaudes, iekšējā revīzija, ziņošana par izņēmumiem un iekšējās kontroles standarti.

(3)  Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts, Atalgojuma un individuālo tiesību birojs, Infrastruktūras un loģistikas birojs Briselē un Informātikas ģenerāldirektorāts.

(4)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(5)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir 0 %.

(6)  Sk. 9.7. punktā minēto ārējā revidenta ziņojumu par finanšu pārskatiem.

(7)  Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāku izklāstu sk. 1. nodaļas 1.6.–1.7. punktā).

Avots: Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie pārskati.

9.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO UN CITU IZDEVUMU JOMĀ

| | 2012. g. | 2011. g. | 2010. g. | 2009. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdevumi saistībā ar darbiniekiem | Izdevumi par ēkām | Citi izdevumi (energoresursi, komunikācijas līdzekļi, informācijas tehnoloģija u. c.) | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits | 91 | 17 | 43 | 151 | 56 | 58 | 57 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 100 % | (91) | 100 % | (17) | 98 % | (42) | 99 % | (150) | 93 % | 93 % | 93 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 1 % | (1) | 7 % | 7 % | 7 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 0 % | | | |

2012. g.

2011. g.

2010. g.

2009. g.

Izdevumi saistībā ar darbiniekiem

Izdevumi par ēkām

Citi izdevumi (energoresursi, komunikācijas līdzekļi, informācijas tehnoloģija u. c.)

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits

91

17

43

151

56

58

57

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

100 %

(91)

100 %

(17)

98 %

(42)

99 %

(150)

93 %

93 %

93 %

ir viena vai vairākas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

1 %

(1)

7 %

7 %

7 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

0 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos. Pārbaudes rezultāti atspoguļo katra segmenta proporcionālo daļu politikas grupā.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

9.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO UN CITU IZDEVUMU JOMĀ

Pārbaudīto sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Eiropas Parlaments | Eiropadome un Padome | Citas iestādes un struktūras | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbā pieņemšana, algas un pensijas | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas |
| Publiskais iepirkums | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas |

Attiecīgā sistēma

Eiropas Parlaments

Eiropadome un Padome

Citas iestādes un struktūras

Kopvērtējums

Darbā pieņemšana, algas un pensijas

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Publiskais iepirkums

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

9.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE ADMINISTRATĪVO UN CITU IZDEVUMU JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Iestādes atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Nav ieviests | Nepietiekami pierādījumi |
| Lielākajā daļā aspektu | Dažos aspektos |
| 2010 | Parlaments


  Pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā

  Parlamentam ir jānodrošina pienācīga dokumentācija, lai pamatotu darbā pieņemšanas lēmumus. | Padziļināti pārbaudījusi paraugam atlasītās pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbā pieņemšanas procedūras (sk. 9.11. punktu), Palāta neformulē nekādus apsvērumus. | | | | | |
| Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja


  Pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā

  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ir jānodrošina paziņojumā par vakanci formulēto atbilstības kritēriju ievērošana. | | | Palāta atzīmēja, ka saskaņā ar šo ieteikumu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir ieviesusi pasākumus darbā pieņemšanas noteikumu konsolidēšanai un pilnveidošanai. Saskaņā ar Palātas piemēroto rotācijas pieeju padziļinātai iekšējo kontroles sistēmu pārbaudei iestādēs nākamajos gados tā revidēs darbā pieņemšanas jomu. | | | |
| Parlaments


  Iepirkums

  Parlamentam ir jānodrošina, lai kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi. | | | Padziļināti pārbaudījusi paraugam atlasītās iepirkuma procedūras (sk. 9.12. punktu), Palāta konstatēja, ka joprojām ir kļūdas šo procedūru izstrādāšanā, koordinēšanā un izpildē. | | | |
| Komisija
   (1)


  Iepirkums

  Komisijai ir jānodrošina, lai kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi. | | | | | | |
| 2010 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
   (1)


  Iepirkums

  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ir jānodrošina, lai kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi. | | | | | | |
| Reģionu komiteja
   (1)


  Iepirkums

  Reģionu komitejai ir jānodrošina, lai kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi. | | | | | | |
| 2009 | Parlaments


  Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

  Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt Parlamentam ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt. | | Kā minēts 2011. gada pārskata 9.3. pielikumā, Parlaments ir ieviesis pasākumus riska mazināšanai. Palāta revīzijas laikā neatklāja jaunas nepilnības. Tomēr joprojām pastāv nepareizu vai nepamatotu maksājumu risks, jo esošā sistēma ir balstīta uz darbinieku deklarācijām. | | | | Pasākumi, kas veikti saistībā ar 2012. gada kampaņu, ir ļāvuši vēl vairāk uzlabot darbinieku aktivitātes līmeni attiecībā uz personas datu ikgadēju elektronisku apstiprināšanu vai atjaunināšanu. Vajadzības gadījumā darbinieku deklarācijas tiek papildinātas ar attiecīgiem apliecinošiem dokumentiem. |
| Komisija, Ārējo attiecību ĢD (ĢD RELEX)


  Sociālo pabalstu un citu pabalstu izmaksa darbiniekiem

  Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz Komisijas dienestiem dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt ĢD RELEX ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt. | | | Kā minēts 2011. gada pārskata 9.3. pielikumā, Eiropas Ārējās darbības dienests sadarbībā ar Komisijas Atalgojuma un individuālo tiesību biroju ir ieviesis pasākumus riska mazināšanai. Tomēr Palāta revīzijā konstatēja, ka joprojām pastāv nepilnības (sk. 9.16. punktu). | | | |
| 2009 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs


  Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

  Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Šajā sakarā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam ir jāuzlabo sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt. | | Kā minēts 2011. gada pārskata 9.3. pielikumā, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sadarbībā ar Komisijas Atalgojuma un individuālo tiesību biroju ir ieviesis pasākumus riska mazināšanai. Palāta revīzijas laikā neatklāja jaunas nepilnības. Tomēr joprojām pastāv nepareizu vai nepamatotu maksājumu risks, jo esošā sistēma ir balstīta uz darbinieku deklarācijām. | | | | EDAU pienācīgi ņem vērā Palātas analīzes rezultātus un turpinās savlaicīgas uzraudzības un kontroles sistēmas pilnveidi. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Iestādes atbilde

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Nav ieviests

Nepietiekami pierādījumi

Lielākajā daļā aspektu

Dažos aspektos

2010

Parlaments

Pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā

Parlamentam ir jānodrošina pienācīga dokumentācija, lai pamatotu darbā pieņemšanas lēmumus.

Padziļināti pārbaudījusi paraugam atlasītās pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbā pieņemšanas procedūras (sk. 9.11. punktu), Palāta neformulē nekādus apsvērumus.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ir jānodrošina paziņojumā par vakanci formulēto atbilstības kritēriju ievērošana.

Palāta atzīmēja, ka saskaņā ar šo ieteikumu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir ieviesusi pasākumus darbā pieņemšanas noteikumu konsolidēšanai un pilnveidošanai. Saskaņā ar Palātas piemēroto rotācijas pieeju padziļinātai iekšējo kontroles sistēmu pārbaudei iestādēs nākamajos gados tā revidēs darbā pieņemšanas jomu.

Parlaments

Iepirkums

Parlamentam ir jānodrošina, lai kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi.

Padziļināti pārbaudījusi paraugam atlasītās iepirkuma procedūras (sk. 9.12. punktu), Palāta konstatēja, ka joprojām ir kļūdas šo procedūru izstrādāšanā, koordinēšanā un izpildē.

Komisija
   (1)

Iepirkums

Komisijai ir jānodrošina, lai kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi.

2010

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
   (1)

Iepirkums

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ir jānodrošina, lai kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi.

Reģionu komiteja
   (1)

Iepirkums

Reģionu komitejai ir jānodrošina, lai kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi.

2009

Parlaments

Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt Parlamentam ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt.

Kā minēts 2011. gada pārskata 9.3. pielikumā, Parlaments ir ieviesis pasākumus riska mazināšanai. Palāta revīzijas laikā neatklāja jaunas nepilnības. Tomēr joprojām pastāv nepareizu vai nepamatotu maksājumu risks, jo esošā sistēma ir balstīta uz darbinieku deklarācijām.

Pasākumi, kas veikti saistībā ar 2012. gada kampaņu, ir ļāvuši vēl vairāk uzlabot darbinieku aktivitātes līmeni attiecībā uz personas datu ikgadēju elektronisku apstiprināšanu vai atjaunināšanu. Vajadzības gadījumā darbinieku deklarācijas tiek papildinātas ar attiecīgiem apliecinošiem dokumentiem.

Komisija, Ārējo attiecību ĢD (ĢD RELEX)

Sociālo pabalstu un citu pabalstu izmaksa darbiniekiem

Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz Komisijas dienestiem dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt ĢD RELEX ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt.

Kā minēts 2011. gada pārskata 9.3. pielikumā, Eiropas Ārējās darbības dienests sadarbībā ar Komisijas Atalgojuma un individuālo tiesību biroju ir ieviesis pasākumus riska mazināšanai. Tomēr Palāta revīzijā konstatēja, ka joprojām pastāv nepilnības (sk. 9.16. punktu).

2009

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Šajā sakarā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam ir jāuzlabo sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt.

Kā minēts 2011. gada pārskata 9.3. pielikumā, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sadarbībā ar Komisijas Atalgojuma un individuālo tiesību biroju ir ieviesis pasākumus riska mazināšanai. Palāta revīzijas laikā neatklāja jaunas nepilnības. Tomēr joprojām pastāv nepareizu vai nepamatotu maksājumu risks, jo esošā sistēma ir balstīta uz darbinieku deklarācijām.

EDAU pienācīgi ņem vērā Palātas analīzes rezultātus un turpinās savlaicīgas uzraudzības un kontroles sistēmas pilnveidi.

---

(1)  Saskaņā ar Palātas piemēroto rotācijas pieeju padziļinātai iekšējo kontroles sistēmu pārbaudei iestādēs nākamajos gados tā revidēs darbā pieņemšanas jomu.

---

10. NODAĻA

ES budžeta izpildes rezultāti

SATURS

Ievads

1. daļa. Gada darbības pārskatos ziņas par politikas sasniegumiem ir uzlabotas, tomēr to lietderība joprojām ir ierobežota

Ievads

Ziņošana par politikas sasniegumiem ir jāuzlabo

Izpildes pārvaldība un ziņošana ir pilnveidojusies, un ir veikti daži koriģējoši pasākumi, taču vēl ir pāragri novērtēt gūtos rezultātus

2. daļa. Ziņojums par Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem

3. daļa. Palātas veikto lietderības revīziju rezultāti

Ievads

Izdevumu programmās SMART mērķi un atbilstošie rezultatīvie rādītāji nav konsekventi piemēroti

Vērojami trūkumi datos par izpildes atbilstīgumu, ticamību un savlaicīgumu

Vairākos gadījumos ES projektu ilgtspēja bija apdraudēta

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

10.1. pielikums. Revīzijas palātas 2012. gadā pieņemtie īpašie ziņojumi

10.2. pielikums. Iepriekšējo ieteikumu pēcpārbaude attiecībā uz ES budžeta izpildes rezultātiem

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 10.1. | Šī nodaļa veltīta budžeta izpildes rezultātiem. Tajā ir trīs daļas. Pirmajā ir izklāstīti Palātas apsvērumi par dažu Komisijas ģenerāldirektorātu vadības plāniem un gada darbības pārskatiem. Otrā attiecas uz Komisijas otro un trešo novērtējuma ziņojumu (1). Trešajā ir pievērsta uzmanība galvenajām tēmām, kas izriet no Palātas 2012. gada īpašajiem – lietderības revīziju – ziņojumiem (2), kā arī atziņām, kuras iespējams no tiem gūt. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

10.1.

Šī nodaļa veltīta budžeta izpildes rezultātiem. Tajā ir trīs daļas. Pirmajā ir izklāstīti Palātas apsvērumi par dažu Komisijas ģenerāldirektorātu vadības plāniem un gada darbības pārskatiem. Otrā attiecas uz Komisijas otro un trešo novērtējuma ziņojumu (1). Trešajā ir pievērsta uzmanība galvenajām tēmām, kas izriet no Palātas 2012. gada īpašajiem – lietderības revīziju – ziņojumiem (2), kā arī atziņām, kuras iespējams no tiem gūt.

| 10.1. | Komisijā aizvien vairāk uzmanības tiek pievērsts izpildes rezultātu mērīšanai un attiecīgo pārskatu sniegšanai. Pārskatu sniegšana par izpildes rezultātiem uzskatāma par praksi, kas attīstās. Paziņojumā “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2012. gadā” (COM(2013) 334 final, 2013. gada 5. jūnijs) izklāstītas vairākas iniciatīvas izpildes rezultātu pārvaldības turpmākai stiprināšanai Komisijā. Darba kultūras pilnīgai izveidei izpildes rezultātu jomā būs vajadzīgi vairāki gadi, daļēji tādēļ, ka ir jāizstrādā jauni statistikas un citi rīki. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Budžeta izpildi novērtē, pamatojoties uz pareizas finanšu pārvaldības principiem (saimnieciskums, lietderība un efektivitāte) (3). Šis novērtējums ir ļoti svarīgs publiskās intervences procesā, un tas attiecas uz ieguldījumiem (finanšu, cilvēkresursu, materiālajiem, organizatoriskajiem vai normatīvajiem līdzekļiem, kas nepieciešami programmas īstenošanai), faktiskajiem rezultātiem (programmu rezultāti), koprezultātiem (programmas tūlītējā iedarbība uz tiešajiem adresātiem vai saņēmējiem) un uz ietekmi (ilglaicīgas izmaiņas sabiedrībā, kuras var saistīt ar ES pasākumiem). |
| --- | --- |

10.2.

Budžeta izpildi novērtē, pamatojoties uz pareizas finanšu pārvaldības principiem (saimnieciskums, lietderība un efektivitāte) (3). Šis novērtējums ir ļoti svarīgs publiskās intervences procesā, un tas attiecas uz ieguldījumiem (finanšu, cilvēkresursu, materiālajiem, organizatoriskajiem vai normatīvajiem līdzekļiem, kas nepieciešami programmas īstenošanai), faktiskajiem rezultātiem (programmu rezultāti), koprezultātiem (programmas tūlītējā iedarbība uz tiešajiem adresātiem vai saņēmējiem) un uz ietekmi (ilglaicīgas izmaiņas sabiedrībā, kuras var saistīt ar ES pasākumiem).

| 10.3. | Daudzām ES budžeta jomām ir sarežģīts juridiskais regulējums, un galvenā uzmanība ne vienmēr ir pievērsta budžeta izpildes rezultātiem. Lai gan tika pausta apņēmība veltīt pastiprinātu uzmanību rezultātiem, priekšlikumi jaunajām vienotā stratēģiskā satvara (VSS) regulām un kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) regulām 2014.–2020. gada plānošanas periodā pamatos joprojām ir orientēti uz ieguldījumiem (uz izdevumiem) un līdz ar to – uz atbilstību noteikumiem, nevis uz izpildes rezultātiem (4). Piemēram, attiecībā uz lauku attīstību regulā ir izklāstīti dažādi plaša diapazona mērķi, kas neietver sagaidāmos rezultātus un ietekmi vai attiecīgos rādītājus (5). |
| --- | --- |

10.3.

Daudzām ES budžeta jomām ir sarežģīts juridiskais regulējums, un galvenā uzmanība ne vienmēr ir pievērsta budžeta izpildes rezultātiem. Lai gan tika pausta apņēmība veltīt pastiprinātu uzmanību rezultātiem, priekšlikumi jaunajām vienotā stratēģiskā satvara (VSS) regulām un kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) regulām 2014.–2020. gada plānošanas periodā pamatos joprojām ir orientēti uz ieguldījumiem (uz izdevumiem) un līdz ar to – uz atbilstību noteikumiem, nevis uz izpildes rezultātiem (4). Piemēram, attiecībā uz lauku attīstību regulā ir izklāstīti dažādi plaša diapazona mērķi, kas neietver sagaidāmos rezultātus un ietekmi vai attiecīgos rādītājus (5).

| 10.3. | Jaunais KLP regulējums nodrošina uz izpildes rezultātiem vairāk orientētu pieeju, arī otrajā pīlārā:






  — | ELFLA regulas projektā nav ietverti kvantitatīvi mērķi ES mērogā, bet tā paredz, ka katrai lauku attīstības programmai (LAP) jābūt veidotai ar mērķi sasniegt kvantitatīvus mērķus, kuri ir cieši saistīti ar regulā noteiktajiem mērķiem. Rādītāji, kas izmantojami, lai definētu šos mērķus, tiks noteikti īstenošanas aktā, |
| --- | --- | --- |

10.3.

—

ELFLA regulas projektā nav ietverti kvantitatīvi mērķi ES mērogā, bet tā paredz, ka katrai lauku attīstības programmai (LAP) jābūt veidotai ar mērķi sasniegt kvantitatīvus mērķus, kuri ir cieši saistīti ar regulā noteiktajiem mērķiem. Rādītāji, kas izmantojami, lai definētu šos mērķus, tiks noteikti īstenošanas aktā,

| — | turklāt galvenajiem sasniedzamajiem rezultātiem saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu tiks piemērota darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma. |
| --- | --- |

—

turklāt galvenajiem sasniedzamajiem rezultātiem saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu tiks piemērota darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma.

Attiecībā uz ierosinātajām Eiropas struktūrfondu un ieguldījumu fondu regulām kā būtisks nosacījums ir iekļauta virzība uz rezultātu. Priekšlikumi, kuros ietvertas prasības un jauninājumi, ir šādi:

| — | pastiprināta intervenču loģika, kas Savienības noteiktos mērķus saista ar dalībvalstu noteiktajiem saistošajiem un precīzi definētajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

pastiprināta intervenču loģika, kas Savienības noteiktos mērķus saista ar dalībvalstu noteiktajiem saistošajiem un precīzi definētajiem mērķiem,

| — | pirmreizēji intervencei raksturīgi ex ante nosacījumi, lai uzlabotu ieguldījumu lietderīgumu, |
| --- | --- |

—

pirmreizēji intervencei raksturīgi ex ante nosacījumi, lai uzlabotu ieguldījumu lietderīgumu,

| — | mērķtiecīgi paplašināti makroekonomiski nosacījumi, |
| --- | --- |

—

mērķtiecīgi paplašināti makroekonomiski nosacījumi,

| — | atjaunināta pieeja attiecībā uz novērtēšanu, kuras pamatā ir plānošana; pienākums izvērtēt katras programmas daļas ietekmi un jauno metožu izmantošana un |
| --- | --- |

—

atjaunināta pieeja attiecībā uz novērtēšanu, kuras pamatā ir plānošana; pienākums izvērtēt katras programmas daļas ietekmi un jauno metožu izmantošana un

| — | obligāta darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma, kurā paredzēta izpildes rezerve. |
| --- | --- |

—

obligāta darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma, kurā paredzēta izpildes rezerve.

| 10.4. | Lielai daļai ES budžeta, galvenokārt tai, kas attiecas uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un kohēzijas fondiem (KF), izdevumu augstākā robeža saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmas (6) kategorijām ir sīkāk sadalīta ikgadējos piešķīrumos katrai dalībvalstij. Palāta jau iepriekšējos gados ir norādījusi, ka ir problemātiski gūt augstas kvalitātes rezultātus, ja saskaņā ar shēmām summas sākotnēji ir sadalītas starp dalībvalstīm (7) un ja netiešs mērķis ir šā finansējuma apgūšana (8). |
| --- | --- |

10.4.

Lielai daļai ES budžeta, galvenokārt tai, kas attiecas uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un kohēzijas fondiem (KF), izdevumu augstākā robeža saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmas (6) kategorijām ir sīkāk sadalīta ikgadējos piešķīrumos katrai dalībvalstij. Palāta jau iepriekšējos gados ir norādījusi, ka ir problemātiski gūt augstas kvalitātes rezultātus, ja saskaņā ar shēmām summas sākotnēji ir sadalītas starp dalībvalstīm (7) un ja netiešs mērķis ir šā finansējuma apgūšana (8).

| 10.4. | Jaunās LAP tiks veidotas ar mērķi sasniegt kvantitatīvus mērķus (saistītus ar regulas mērķiem). Budžeta sadalījums dažādiem pasākumiem tiks veikts atbilstīgi šiem mērķiem, nodrošinot atbilstību starp sasniedzamajiem mērķiem un tiem ieplānotajiem līdzekļiem. Turklāt izpildes rezervi uzglabās Komisija, darot to pieejamu tikai vēlākā plānošanas perioda posmā, kad vadošās iestādes varēs parādīt, ka LAP ir izdevies sasniegt iepriekš noteiktos atskaites punktus. Tādējādi prioritārais uzdevums sasniegt mērķus tiek veicināts jo īpaši. |
| --- | --- |

10.4.

Budžeta piešķīrumi dalībvalstīm ir vajadzīgi, lai veiktu plānošanu, un jo īpaši tas attiecināms uz mērķu ex ante kvantificēšanu, ko citādi nav iespējams izdarīt. Piešķirtajam finansējumam jābūt proporcionālam dažādās dalībvalstīs risināmajām vajadzībām.

1. DAĻA. GADA DARBĪBAS PĀRSKATOS ZIŅAS PAR POLITIKAS SASNIEGUMIEM IR UZLABOTAS, TOMĒR TO LIETDERĪBA JOPROJĀM IR IEROBEŽOTA

Ievads

| 10.5. | Dažādie pārvaldības veidi (9) ES budžeta īstenošanai kopā ar atšķirīgajām ģenerāldirektorātu funkcijām nozīmē to, ka Komisija pilda daudzas un dažādas funkcijas un pienākumus. Tie, cita starpā, Komisijai ir jāņem vērā, kad tā nosaka izpildes mērķus un rādītājus savos vadības plānos un kad par tiem ziņo gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

10.5.

Dažādie pārvaldības veidi (9) ES budžeta īstenošanai kopā ar atšķirīgajām ģenerāldirektorātu funkcijām nozīmē to, ka Komisija pilda daudzas un dažādas funkcijas un pienākumus. Tie, cita starpā, Komisijai ir jāņem vērā, kad tā nosaka izpildes mērķus un rādītājus savos vadības plānos un kad par tiem ziņo gada darbības pārskatos.

| 10.5. | Komisijas dienestiem ir lūgts vadības plānos definēt mērķus, nosakot to paredzamo ietekmi un rezultātus. Šie mērķi parasti vērsti uz sabiedrisku problēmu risināšanu, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp finanšu intervenci, regulējošas darbības vai tiesību aktu piemērošanu.

  Tiek apsvērti pārredzamības uzlabošanas veidi, vadības plānos labāk raksturojot Komisijas pienākumus saistībā ar tās operatīvo darbību. |
| --- | --- |

10.5.

Tiek apsvērti pārredzamības uzlabošanas veidi, vadības plānos labāk raksturojot Komisijas pienākumus saistībā ar tās operatīvo darbību.

| 10.6. | Palāta pārbaudīja ziņojumu sagatavošanas prasības un ar to saistītās procedūras attiecībā uz vadības plāniem un gada darbības pārskatiem, tostarp šajā sakarā sniegtās norādes, un izskatīja Konkurences ģenerāldirektorāta (ĢD COMP), Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta (ĢD MOVE) un Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta (ĢD MARE) vadības plānus un gada darbības pārskatus (1. daļa) 2012. gadam. Palāta pievērsa īpašu uzmanību tam, vai gada darbības pārskatos ir sniegta noderīga informācija par ģenerāldirektorāta ikgadējo ieguldījumu politikas mērķu sasniegšanā (10). Palātas veiktā pārbaude balstījās uz prasībām, kas noteiktas Finanšu regulā, Komisijas iekšējos kontroles standartos un Komisijas Ģenerālsekretariāta un Budžeta ģenerāldirektorāta (ĢD BUDG) norādījumos par vadības plānu un gada darbības pārskatu sagatavošanu. |
| --- | --- |

10.6.

Palāta pārbaudīja ziņojumu sagatavošanas prasības un ar to saistītās procedūras attiecībā uz vadības plāniem un gada darbības pārskatiem, tostarp šajā sakarā sniegtās norādes, un izskatīja Konkurences ģenerāldirektorāta (ĢD COMP), Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta (ĢD MOVE) un Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta (ĢD MARE) vadības plānus un gada darbības pārskatus (1. daļa) 2012. gadam. Palāta pievērsa īpašu uzmanību tam, vai gada darbības pārskatos ir sniegta noderīga informācija par ģenerāldirektorāta ikgadējo ieguldījumu politikas mērķu sasniegšanā (10). Palātas veiktā pārbaude balstījās uz prasībām, kas noteiktas Finanšu regulā, Komisijas iekšējos kontroles standartos un Komisijas Ģenerālsekretariāta un Budžeta ģenerāldirektorāta (ĢD BUDG) norādījumos par vadības plānu un gada darbības pārskatu sagatavošanu.

Ziņošana par politikas sasniegumiem ir jāuzlabo

| 10.7. | Finanšu regulā ir noteikts, ka Komisija pievieno darbības pārskatus budžeta projektam (11), kuru iesniedz budžeta lēmējiestādei. Šajos pārskatos ir jābūt iekļautiem dažādu darbību SMART
   (12) mērķiem (vismaz viens mērķis katrai darbībai). Šo mērķu sasniegšana ir jāmēra ar rādītāju palīdzību. Darbības pārskatos uzskaitītos mērķus un rādītājus ģenerāldirektori lielā mērā tieši iekļauj kā mērķus savos vadības plānos. |
| --- | --- |

10.7.

Finanšu regulā ir noteikts, ka Komisija pievieno darbības pārskatus budžeta projektam (11), kuru iesniedz budžeta lēmējiestādei. Šajos pārskatos ir jābūt iekļautiem dažādu darbību SMART
   (12) mērķiem (vismaz viens mērķis katrai darbībai). Šo mērķu sasniegšana ir jāmēra ar rādītāju palīdzību. Darbības pārskatos uzskaitītos mērķus un rādītājus ģenerāldirektori lielā mērā tieši iekļauj kā mērķus savos vadības plānos.

| 10.8. | Pēc tam ģenerāldirektoriem savu gada darbības pārskatu 1. daļā ir jāatskaitās par sasniegtajiem rezultātiem un par to, cik lielā mērā rezultāti ir panākuši vēlamo ietekmi. Komisijā visos vadības plānos kopā ir formulēti apmēram 1 000 mērķu un 3 000 rādītāju (13). |
| --- | --- |

10.8.

Pēc tam ģenerāldirektoriem savu gada darbības pārskatu 1. daļā ir jāatskaitās par sasniegtajiem rezultātiem un par to, cik lielā mērā rezultāti ir panākuši vēlamo ietekmi. Komisijā visos vadības plānos kopā ir formulēti apmēram 1 000 mērķu un 3 000 rādītāju (13).

| 10.9. | Pārbaudījusi Konkurences ģenerāldirektorāta (ĢD COMP), Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta (ĢD MOVE) un Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta (ĢD MARE) vadības plānus un gada darbības pārskatus, Palāta konstatēja turpmāk uzskaitītās galvenās problēmas, kas ietekmē ziņojumu sagatavošanu par ikgadējiem politikas sasniegumiem. |
| --- | --- |

10.9.

Pārbaudījusi Konkurences ģenerāldirektorāta (ĢD COMP), Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta (ĢD MOVE) un Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta (ĢD MARE) vadības plānus un gada darbības pārskatus, Palāta konstatēja turpmāk uzskaitītās galvenās problēmas, kas ietekmē ziņojumu sagatavošanu par ikgadējiem politikas sasniegumiem.

| 10.9. | Komisija uzskata, ka pēdējos gados tā ir panākusi ievērojamu progresu attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu par politikas mērķu sasniegšanu un ka it īpaši ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos tiek ietverts liels daudzums noderīgas informācijas par sasniegtajiem rezultātiem un to ietekmi uz sabiedrību. |
| --- | --- |

10.9.

| a) | Mērķi, kuri ir tieši pārņemti no augsta līmeņa politiskiem vai juridiskiem dokumentiem, bieži vien nav pietiekami konkrēti, lai tos būtu lietderīgi iekļaut vadības plānos un gada darbības pārskatos; |
| --- | --- |

a)

Mērķi, kuri ir tieši pārņemti no augsta līmeņa politiskiem vai juridiskiem dokumentiem, bieži vien nav pietiekami konkrēti, lai tos būtu lietderīgi iekļaut vadības plānos un gada darbības pārskatos;

| a) | Skatīt Komisijas atbildi par 10.10. punktu. |
| --- | --- |

a)

| b) | tikai astoņi no 52 mērķiem atbilda visiem SMART kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

tikai astoņi no 52 mērķiem atbilda visiem SMART kritērijiem;

| b) | Skatīt Komisijas atbildi par 10.12. punktu. |
| --- | --- |

b)

| c) | jāuzlabo izpildes uzraudzības rādītāji; |
| --- | --- |

c)

jāuzlabo izpildes uzraudzības rādītāji;

| d) | novērtējumus nevarēja izmantot kā noderīgu pierādījumu avotu, kas pamatotu politikas sasniegumus gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

d)

novērtējumus nevarēja izmantot kā noderīgu pierādījumu avotu, kas pamatotu politikas sasniegumus gada darbības pārskatos.

| d) | Dažādi novērtējumi ir bijuši noderīgs informācijas avots, pamatojot to politikas mērķu sasniegšanu, kas izklāstīti gada darbības pārskatos. Tomēr ne visi novērtējumi ir tieši izmantojami gada darbības pārskatiem, jo, piemēram, tie attiecas uz laika periodu, kas nav gads, par kuru tiek sniegts gada darbības pārskats. |
| --- | --- |

d)

Mērķi, kuri ir tieši pārņemti no augsta līmeņa politiskiem vai juridiskiem dokumentiem, bieži vien nav pietiekami konkrēti, lai tos būtu lietderīgi iekļaut vadības plānos un gada darbības pārskatos

| 10.10. | Saskaņā ar Komisijas 2012. gadā spēkā esošajām norādēm vadības plānu sagatavošanai ģenerāldirektorātā ir jānosaka vispārēji mērķi un to ietekmes rādītāji (ilgtermiņā) un konkrēti mērķi ar rezultatīvajiem rādītājiem (īsā/vidējā termiņā). Vadības plānos un gada darbības pārskatos izmantotie mērķi bieži vien ir tieši pārņemti no juridiskiem tekstiem vai augsta līmeņa politiskiem dokumentiem. Lai attaisnotu šādu pieeju, trīs revidētie ģenerāldirektorāti atsaucās uz šo tekstu saistošo raksturu. Lai gan šāda veida dokumentos formulētajiem mērķiem ir jākalpo par pamatu vispārēju mērķu noteikšanai, taču tie ir formulēti politiskā kontekstā un parasti nav pietiekami konkrēti, lai būtu noderīgi ģenerāldirektorāta līmenī (sk. piemēru 10.1. izcēlumā). Turklāt nebija skaidri izveidota saikne starp vispārīgiem un konkrētiem mērķiem (ĢD COMP un ĢD MARE). Pie līdzīgiem secinājumiem nesen nonāca Iekšējās revīzijas dienests, kurš norādīja, ka dažos gada darbības pārskatos nav pilnīgas informācijas par saikni starp vadības plānos noteiktajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

10.10.

Saskaņā ar Komisijas 2012. gadā spēkā esošajām norādēm vadības plānu sagatavošanai ģenerāldirektorātā ir jānosaka vispārēji mērķi un to ietekmes rādītāji (ilgtermiņā) un konkrēti mērķi ar rezultatīvajiem rādītājiem (īsā/vidējā termiņā). Vadības plānos un gada darbības pārskatos izmantotie mērķi bieži vien ir tieši pārņemti no juridiskiem tekstiem vai augsta līmeņa politiskiem dokumentiem. Lai attaisnotu šādu pieeju, trīs revidētie ģenerāldirektorāti atsaucās uz šo tekstu saistošo raksturu. Lai gan šāda veida dokumentos formulētajiem mērķiem ir jākalpo par pamatu vispārēju mērķu noteikšanai, taču tie ir formulēti politiskā kontekstā un parasti nav pietiekami konkrēti, lai būtu noderīgi ģenerāldirektorāta līmenī (sk. piemēru 10.1. izcēlumā). Turklāt nebija skaidri izveidota saikne starp vispārīgiem un konkrētiem mērķiem (ĢD COMP un ĢD MARE). Pie līdzīgiem secinājumiem nesen nonāca Iekšējās revīzijas dienests, kurš norādīja, ka dažos gada darbības pārskatos nav pilnīgas informācijas par saikni starp vadības plānos noteiktajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem.

| 10.10. | Spēkā esošajās norādēs vadības plānu sagatavošanai ir noteikts, ka vispārīgie mērķi ir jāsaskaņo ar Komisijas politikas mērķiem, tos iestrādājot vadības plānos. Šīs pieejas loģiskais pamatojums izriet no vajadzības nodrošināt, ka Komisijas dienesti ievēro sasniedzamos politikas mērķus un galvenās Komisijas politikas prioritātes. Mērķiem galvenokārt jābūt vērstiem uz ietekmi un rezultātiem, pat ja parasti tie tikai daļēji attiecas uz dienestu darbību.

  Mērķi, kas ir noderīgi, lai nodrošinātu Komisijas atbildību sabiedrības priekšā, galvenokārt ir vērsti uz ietekmi un rezultātiem, pat tajos gadījumos, kad tie parasti ir tikai daļēji attiecināmi uz dienestu darbību un tos ietekmē citi ārēji faktori.


  Komisija apsvērs grozījumu veikšanu spēkā esošajās norādēs vadības plānu sagatavošanai, lai labāk parādītu saikni starp vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem. Skatīt arī Komisijas atbildi par 10.1. izcēlumu. |
| --- | --- |

10.10.

Mērķi, kas ir noderīgi, lai nodrošinātu Komisijas atbildību sabiedrības priekšā, galvenokārt ir vērsti uz ietekmi un rezultātiem, pat tajos gadījumos, kad tie parasti ir tikai daļēji attiecināmi uz dienestu darbību un tos ietekmē citi ārēji faktori.

Komisija apsvērs grozījumu veikšanu spēkā esošajās norādēs vadības plānu sagatavošanai, lai labāk parādītu saikni starp vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem. Skatīt arī Komisijas atbildi par 10.1. izcēlumu.

| |
| --- |

10.11.

| |
| --- |

| 10.11. | Vadības plānos nav skaidri norādīts, kā katrā vadības līmenī plānotās darbības veicinās formulēto mērķu sasniegšanu ar piešķirtajiem resursiem un ņemot vērā identificētos riskus. Tam ir negatīva ietekme uz to ziņu lietderību, kas sniegtas par politikas sasniegumiem gada darbības pārskatu 1. daļā. Paši par sevi šādi mērķi var būt noderīgi politikas jomai, kurā ģenerāldirektorāts darbojas, taču tie nav pietiekami konkrēti, lai ļautu uzraudzīt to sasniegšanu laika gaitā (piemēram, izmantojot atskaites punktus). |
| --- | --- |

Vadības plānos nav skaidri norādīts, kā katrā vadības līmenī plānotās darbības veicinās formulēto mērķu sasniegšanu ar piešķirtajiem resursiem un ņemot vērā identificētos riskus. Tam ir negatīva ietekme uz to ziņu lietderību, kas sniegtas par politikas sasniegumiem gada darbības pārskatu 1. daļā. Paši par sevi šādi mērķi var būt noderīgi politikas jomai, kurā ģenerāldirektorāts darbojas, taču tie nav pietiekami konkrēti, lai ļautu uzraudzīt to sasniegšanu laika gaitā (piemēram, izmantojot atskaites punktus).

| 10.11. | Komisija apsver, kā vadības plānos labāk atspoguļot saikni starp dienestu veiktajām darbībām un plānotajiem rezultātiem un to ietekmi. Komisija uzskata, ka atbilstība SMART kritērijiem ir pietiekama, lai ļautu pienācīgi uzraudzīt virzību uz mērķu sasniegšanu. Turklāt ietekmi un rezultātus bieži var izmērīt daudzu gadu griezumā. |
| --- | --- |

10.11.

Komisija apsver, kā vadības plānos labāk atspoguļot saikni starp dienestu veiktajām darbībām un plānotajiem rezultātiem un to ietekmi. Komisija uzskata, ka atbilstība SMART kritērijiem ir pietiekama, lai ļautu pienācīgi uzraudzīt virzību uz mērķu sasniegšanu. Turklāt ietekmi un rezultātus bieži var izmērīt daudzu gadu griezumā.

Tikai astoņi no 52 mērķiem atbilda visiem SMART kritērijiem.

| 10.12. | Ģenerāldirektorātu mērķiem jābūt skaidri definētiem, un tie pēc vajadzības ir jāatjaunina. Tie jāformulē tā, lai būtu iespējams uzraudzīt to sasniegšanu. Vārdu sakot, mērķiem jāatbilst SMART kritērijiem. Tomēr tikai astoņi no 52 pārbaudītajiem mērķiem atbilda visiem SMART kritērijiem (viens piemērs sniegts 10.2. izcēlumā). Lai gan pārbaudītie mērķi bija būtiski politikas jomai, kurā ģenerāldirektorāts darbojas, tie bieži vien nebija pietiekami konkrēti, izmērāmi vai laikā ierobežoti, lai to sasniegšanu varētu pārbaudīt. |
| --- | --- |

10.12.

Ģenerāldirektorātu mērķiem jābūt skaidri definētiem, un tie pēc vajadzības ir jāatjaunina. Tie jāformulē tā, lai būtu iespējams uzraudzīt to sasniegšanu. Vārdu sakot, mērķiem jāatbilst SMART kritērijiem. Tomēr tikai astoņi no 52 pārbaudītajiem mērķiem atbilda visiem SMART kritērijiem (viens piemērs sniegts 10.2. izcēlumā). Lai gan pārbaudītie mērķi bija būtiski politikas jomai, kurā ģenerāldirektorāts darbojas, tie bieži vien nebija pietiekami konkrēti, izmērāmi vai laikā ierobežoti, lai to sasniegšanu varētu pārbaudīt.

| 10.12. | Izvērtējot atbilstību SMART kritērijiem, pilnībā jāanalizē informācija, kas ietverta vadības plānā.


  Komisija atzīst, ka izpildes rezultātu pārskatu sniegšanā uzsvars liekams uz reālajām ieinteresēto personu vajadzībām un tiem jābūt pietiekami elastīgiem, lai atspoguļotu dienestu dažādās darbības. |
| --- | --- |

10.12.

Izvērtējot atbilstību SMART kritērijiem, pilnībā jāanalizē informācija, kas ietverta vadības plānā.

Komisija atzīst, ka izpildes rezultātu pārskatu sniegšanā uzsvars liekams uz reālajām ieinteresēto personu vajadzībām un tiem jābūt pietiekami elastīgiem, lai atspoguļotu dienestu dažādās darbības.

| |
| --- |

Mērķis, kas atbilst SMART kritērijiem

| |
| --- |

Viens no Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta mērķiem ir “ieviest transporta pamattīklu līdz 2030. gadam”. Šis mērķis ir konkrēts, laikā ierobežots un atbilstošs. Tā sasniegšana ir izmērāma, izmantojot vadības plānā un gada darbības pārskatā sniegtos skaitliskos lielumus (piemēram, “Līdz 2017. gadam ir jānovērš pieci problemātiski posmi ceļu transporta pamattīklā.”).

Mērķis, kas neatbilst SMART kritērijiem

Viens no konkrētajiem mērķiem, kas iekļauts Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta vadības 2012. gada plānā, ir šāds: “Veicināt mūsdienīgu mobilitāti pilsētā.” Šāds mērķis SMART kritērijiem neatbilst. Tas nav ne konkrēts, ne arī sniedz kādu informāciju par to, kas jāmaina, to nav iespējams izmērīt, un tā izpildei nav norādīts termiņš.

Mērķis, kas neatbilst SMART kritērijiem

Attiecībā uz mērķi par mobilitātes veicināšanu pilsētā tiks aplūkots, vai to cenšas sasniegt vairākas pilsētas, kas ir CIVITAS foruma dalībnieces (to skaits līdz 2015. gadam būs 250–270). Tādējādi visa nepieciešamā informācija ir pieejama lasītājam un mērķi praktiski var uzskatīt par konkrētu, izmērāmu, sasniedzamu, atbilstošu un laikā ierobežotu, t. i., SMART kritērijiem atbilstošu mērķi.

| 10.13. | Atskaites punkti ļauj pārbaudīt, vai notiek virzība uz ilgtermiņa mērķa sasniegšanu. Ilgtermiņa mērķi būtu jāpapildina ar vidusposma vai ikgadējiem atskaites punktiem. Savā 2012. gada vadības plānā ĢD MARE iekļāva divus atskaites punktus, kurus jau bija sasniedzis 2011. gadā. Attiecībā uz citiem atskaites punktiem, kurus ĢD MARE izmantoja, to saistība ar attiecīgo mērķu sasniegšanu nebija acīmredzama. Savā 2012. gada vadības plānā Mobilitātes un transporta ĢD bija formulējis četrus atskaites punktus mērķiem, kuru sasniegšana paredzēta nākotnē (2010. un 2050. gadā). Tomēr par vienu no šiem ilgtermiņa mērķiem ar atskaites punktu 2012. gadā netika ziņots 2012. gada darbības pārskatā, turklāt netika paskaidrots, kāpēc neziņo. |
| --- | --- |

10.13.

Atskaites punkti ļauj pārbaudīt, vai notiek virzība uz ilgtermiņa mērķa sasniegšanu. Ilgtermiņa mērķi būtu jāpapildina ar vidusposma vai ikgadējiem atskaites punktiem. Savā 2012. gada vadības plānā ĢD MARE iekļāva divus atskaites punktus, kurus jau bija sasniedzis 2011. gadā. Attiecībā uz citiem atskaites punktiem, kurus ĢD MARE izmantoja, to saistība ar attiecīgo mērķu sasniegšanu nebija acīmredzama. Savā 2012. gada vadības plānā Mobilitātes un transporta ĢD bija formulējis četrus atskaites punktus mērķiem, kuru sasniegšana paredzēta nākotnē (2010. un 2050. gadā). Tomēr par vienu no šiem ilgtermiņa mērķiem ar atskaites punktu 2012. gadā netika ziņots 2012. gada darbības pārskatā, turklāt netika paskaidrots, kāpēc neziņo.

| 10.13. | Atskaites punkti ļauj vienīgi pārbaudīt, kādā apjomā veiktās darbības nodrošina virzību uz ilgtermiņa mērķa sasniegšanu, tādējādi rādot, vai projekta gaita atbilst plānotajam.

  Attiecībā uz MOVE ĢD 2012. gada vadības plānā ilgtermiņa mērķis (2020. gadam) un atskaites punkts 2010. gadam bija noteikts ietekmes rādītājam “atjaunojamās enerģijas īpatsvars transportlīdzekļu patērētajā enerģijā”. Tomēr tiesību akti, kas bija atskaites punktu pamatā, tika atcelti ar 2012. gada 1. janvāri, un tādēļ par attiecīgo rādītāju 2012. gada darbības pārskatā netika ziņots. Komisija piekrīt, ka būtu bijis lietderīgi 2012. gada darbības pārskatā ietvert paskaidrojumu, norādot, kādēļ 2010. gadā sasniegtais atskaites punkts ir ietverts 2012. gada vadības plānā, bet nav ietverts 2012. gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

10.13.

Attiecībā uz MOVE ĢD 2012. gada vadības plānā ilgtermiņa mērķis (2020. gadam) un atskaites punkts 2010. gadam bija noteikts ietekmes rādītājam “atjaunojamās enerģijas īpatsvars transportlīdzekļu patērētajā enerģijā”. Tomēr tiesību akti, kas bija atskaites punktu pamatā, tika atcelti ar 2012. gada 1. janvāri, un tādēļ par attiecīgo rādītāju 2012. gada darbības pārskatā netika ziņots. Komisija piekrīt, ka būtu bijis lietderīgi 2012. gada darbības pārskatā ietvert paskaidrojumu, norādot, kādēļ 2010. gadā sasniegtais atskaites punkts ir ietverts 2012. gada vadības plānā, bet nav ietverts 2012. gada darbības pārskatā.

Jāuzlabo izpildes uzraudzības rādītāji

| 10.14. | Rādītāju izvēlei būtu jābalstās uz tādiem apsvērumiem kā atbilstīgums, izmērāmība un tas, vai ir laikus pieejami un ticami dati par izpildi. Cik vien iespējams, šie rādītāji ir jānosaka saskaņā ar RACER kritērijiem (14). Rādītājiem, ar kuriem mēra iznākumus, par kuriem ģenerāldirektorātiem ir ierobežota ietekme, būtu jāpievieno citi rādītāji, ar kuriem mēra tieši ģenerāldirektorātu darbības. |
| --- | --- |

10.14.

Rādītāju izvēlei būtu jābalstās uz tādiem apsvērumiem kā atbilstīgums, izmērāmība un tas, vai ir laikus pieejami un ticami dati par izpildi. Cik vien iespējams, šie rādītāji ir jānosaka saskaņā ar RACER kritērijiem (14). Rādītājiem, ar kuriem mēra iznākumus, par kuriem ģenerāldirektorātiem ir ierobežota ietekme, būtu jāpievieno citi rādītāji, ar kuriem mēra tieši ģenerāldirektorātu darbības.

| 10.14. | Rādītājiem jābūt atbilstošiem mērķiem, uz ko tie attiecas. Ja mērķi ir vērsti uz ietekmi vai rezultātu, rādītāji, ar ko mēra tikai ĢD darbības tiešos rezultātus, ir pārāk ierobežoti, lai pienācīgi uzraudzītu virzību uz šo mērķu sasniegšanu. Komisija uzskata, ka izmantot tikai tos rādītājus, ar ko mēra ĢD darbības tiešos rezultātus, būtu pārāk ierobežojoši un tie neatspoguļotu tā darbību dažādību. |
| --- | --- |

10.14.

| 10.15. | Visiem trim ģenerāldirektorātiem katram mērķim ir vismaz viens rezultatīvais rādītājs, ko vadība var izmantot, lai uzraudzītu un novērtētu sasniegumus un ziņotu par tiem. 15 rādītāju (pieci katrā ģenerāldirektorātā) pārbaude liecina, ka astoņi no šiem rādītājiem pienācīgi atbilda visiem RACER kritērijiem. Palāta konstatēja vēl arī šādus trūkumus (sk. 10.3. izcēlumu): |
| --- | --- |

10.15.

Visiem trim ģenerāldirektorātiem katram mērķim ir vismaz viens rezultatīvais rādītājs, ko vadība var izmantot, lai uzraudzītu un novērtētu sasniegumus un ziņotu par tiem. 15 rādītāju (pieci katrā ģenerāldirektorātā) pārbaude liecina, ka astoņi no šiem rādītājiem pienācīgi atbilda visiem RACER kritērijiem. Palāta konstatēja vēl arī šādus trūkumus (sk. 10.3. izcēlumu):

| 10.15. | Komisija uzskata, ka minētie rādītāji kopumā sniedz noderīgu informāciju par virzību uz Komisijas kopējās politikas mērķu sasniegšanu, kā arī noder darbības uzraudzīšanai. |
| --- | --- |

10.15.

| a) | bija noteikti tādi rādītāji, kurus ģenerāldirektorāts nespēj ietekmēt (ĢD MARE, ĢD MOVE); |
| --- | --- |

a)

bija noteikti tādi rādītāji, kurus ģenerāldirektorāts nespēj ietekmēt (ĢD MARE, ĢD MOVE);

| a) | Komisija uzskata, ka rādītāji sniedz svarīgu informāciju ārējām ieinteresētajām personām un nodrošina vispārēju ievirzi politikas iniciatīvām un Komisijas lēmumiem. Politiskās iniciatīvas tiešo ietekmi uz mērķa sasniegšanu bieži vien var novērtēt, to aplūkojot tikai vidējā vai ilgākā perspektīvā. |
| --- | --- |

a)

| b) | rādītāji, kuriem pietrūka atbilstīgas informācijas (ĢD COMP) vai skaitļos izteikta mērķa (ĢD MARE un ĢD COMP), un tādi, kuriem mērķis bija izteikts skaitļos, taču to nevarēja izmērīt (ĢD MARE); |
| --- | --- |

b)

rādītāji, kuriem pietrūka atbilstīgas informācijas (ĢD COMP) vai skaitļos izteikta mērķa (ĢD MARE un ĢD COMP), un tādi, kuriem mērķis bija izteikts skaitļos, taču to nevarēja izmērīt (ĢD MARE);

| b) | Lūdzu skatīt Komisijas atbildi par 10.3. izcēlumu. |
| --- | --- |

b)

| c) | rādītāji, kuros saikne starp rādītāju un mērķi nebija skaidra vai arī mērķis nebija jēgpilns (ĢD MARE un ĢD MOVE). |
| --- | --- |

c)

rādītāji, kuros saikne starp rādītāju un mērķi nebija skaidra vai arī mērķis nebija jēgpilns (ĢD MARE un ĢD MOVE).

| c) | Komisija uzskata, ka minētie rādītāji ir noderīgi. Tomēr tā piekrīt, ka informācija par mērķu sasniegšanu attiecībā uz šiem konkrētajiem rādītājiem ir jāizklāsta skaidrāk, un centīsies tā darīt turpmāk (skatīt arī atbildi par 10.3. izcēlumu). |
| --- | --- |

c)

| |
| --- |

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts. Rādītāji, kurus ģenerāldirektorāts nespēj ietekmēt

| |
| --- |

Ir tādi rādītāji, kurus Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD nespēj ietekmēt, jo tie ir atkarīgi no starptautisko tirdzniecības sarunu rezultātiem. Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD kā atrunu min to, ka tas nespēj ietekmēt šo sarunu pabeigšanu.

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts. Rādītāji, kurus ģenerāldirektorāts nespēj ietekmēt

Rādītājs saistībā ar starptautiskām tirdzniecības sarunām (ABB 1102) ir būtisks, vērtējot virzību uz aplūkojamo konkrēto mērķi, jo tas atspoguļo ĢD darba rezultātu.

Saskaņā ar centrālo dienestu spēkā esošo norāžu vadības plānu sagatavošanai 2012. gadā 4. daļu ir pievienota atruna.

Konkurences ģenerāldirektorāts. Nav sniegta vajadzīgā informācija

Konkrēto mērķi “Konkurenci kropļojošo darbību, kas nodara vislielāko ļaunumu un ko īsteno uzņēmumi, kuri nav karteļi, efektīva atklāšana, sodīšana, novēršana un situācijas uzlabošana” mēra ar vienu rezultatīvo rādītāju, proti, “Indekss, kas norāda uz (konstatējamiem) patērētāju ieguvumiem no Komisijas lēmumiem, kuri aizliedz konkurenci kropļojošu darbību, ko īsteno uzņēmumi, kuri nav karteļi, un no Komisijas lēmumiem, kas liek uzņēmumiem pildīt savas saistības”. Šis rādītājs ir izstrādāts saskaņā ar Konkurences ģenerāldirektorāta izmantoto aprēķina metodi, kas paredzēta patērētāju aplēsto ieguvumu izteikšanai skaitļos. Tomēr pats ģenerāldirektorāts atzīst, ka ar šā rādītāja palīdzību nav iespējams izmērīt mērķa sasniegšanas gaitu. Tādējādi šim mērķim nav atbilstoša rādītāja.

Konkurences ģenerāldirektorāts. Nav sniegta vajadzīgā informācija

Komisija atzīst, ka COMP ĢD patiešām šobrīd neizmanto rādītāju attiecībā uz tā darbībām saistībā ar konkurenci kropļojošām darbībām, ko īsteno uzņēmumi, kas nav karteļi. Tas ir aprēķinu sarežģītības dēļ, jo šādu gadījumu novirzes aprēķins ir sarežģītāks nekā daudz viendabīgākiem gadījumiem, piemēram, horizontālai uzņēmumu apvienošanai vai karteļiem, kur aprēķins ir vienkāršāks, un šāda sarežģītāka aprēķina veikšanai nepieciešami līdzekļi (izmaksu un ieguvumu attiecība).

Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts. Grūtības izklāstīt un interpretēt sasniegtos rezultātus.

Viens no ietekmes rādītājiem, ko ģenerāldirektorāts ir izstrādājis vispārējam mērķim “modernizēt transporta infrastruktūru un tās viedo finansējumu”, ir “ceļošanas (vidējā) laika samazināšana Transporta tīkla programmas (TEN-T) 30 prioritārajos projektos, kas panākta, uzlabojot infrastruktūru, kuru finansēja no ES fondiem”, un mērķis ir līdz 2020. gadam samazināt ceļā patērēto laiku par 20 % (salīdzinot ar 2011. gadu). Ietekmi uz iedzīvotājiem izsaka kvantitatīvi kā ceļošanas laika ietaupījumu. Tomēr jaunākā pieejamā informācija 2012. gada darbības pārskatā ir izklāstīta neskaidri. Pašreizējā stāvokļa raksturošanai ir izmantots šāds izklāsts: “Senpeltena–Vīne: 40 min; Unterintāle: 15 min; Barselona–Francija: 1 stunda 40 min.” Nav skaidrs, vai runa ir par jau 2012. gadā panākto samazināto vidējo ceļošanas laiku vai par vidējā ceļošanas laika samazināšanas mērķi 2012. gadam. Nav informācijas par to, cik lielā mērā mērķis – samazinājums par 20 % – ir sasniegts. Turklāt ir izklāstīti tikai trīs no 30 vērtīblielumiem. Tā kā nav papildu informācijas, nav iespējams noteikt, vai, izmantojot šo rādītāju, var uzraudzīt virzību uz mērķi.

Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts. Rādītājs ceļošanas laika samazināšanai

Komisija uzskata, ka rādītājs ceļošanas laika samazināšanai ir ļoti būtisks un jo īpaši noderīgs, izvērtējot virzību uz transporta infrastruktūras modernizēšanas mērķa sasniegšanu. Tomēr Komisija atzīst, ka virzība uz ceļošanas laika samazināšanas mērķa sasniegšanu 30 TEN-T prioritārajos projektos (PP) varētu būt izklāstīta skaidrāk, un centīsies to darīt nākotnē.

Trīs minētajos prioritārajos projektos ceļošanas laiks tika samazināts par 20–60 % 2012. gadā ES līdzfinansēto pasākumu ietekmē. Līdz 2020. gadam tiks veikti pasākumi turpmākajās ceļa daļās, un Komisija paredz, ka tiks sasniegti atsevišķi mērķi arī attiecībā uz šo trīs prioritāro projektu visu garumu, kā arī attiecībā uz citiem prioritārajiem projektiem.

Novērtējumus nevarēja izmantot kā noderīgu pierādījumu avotu, kas pamatotu politikas sasniegumus gada darbības pārskatos

| 10.16. | Saskaņā ar Komisijas pašlaik spēkā esošajām norādēm, novērtējumiem un ar tiem saistītajai izpētei vajadzētu būt informācijas avotam par rezultātiem un ietekmi. Savu 2012. gada darbības pārskatu 1. daļā visi trīs ģenerāldirektorāti iekļauj nedaudz informācijas par novērtējumiem. Tomēr tā nav izvērsta vai ir sniegta zemsvītras piezīmēs. Piecu 2012. gadā vai iepriekš veiktu novērtējumu pārbaude ikvienā no revidētajiem ģenerāldirektorātiem liecina, ka novērtējumiem ir ierobežota vērtība kā informācijas avotam par rezultātiem un ietekmi. Lielā mērā tas ir tāpēc, ka novērtējumi pievērsa galveno uzmanību pamatdarbības jautājumiem, nevis darbības rezultātiem, vai tāpēc, ka Komisijai bija šaubas par dalībvalstu iestāžu sniegtās informācijas kvalitāti. |
| --- | --- |

10.16.

Saskaņā ar Komisijas pašlaik spēkā esošajām norādēm, novērtējumiem un ar tiem saistītajai izpētei vajadzētu būt informācijas avotam par rezultātiem un ietekmi. Savu 2012. gada darbības pārskatu 1. daļā visi trīs ģenerāldirektorāti iekļauj nedaudz informācijas par novērtējumiem. Tomēr tā nav izvērsta vai ir sniegta zemsvītras piezīmēs. Piecu 2012. gadā vai iepriekš veiktu novērtējumu pārbaude ikvienā no revidētajiem ģenerāldirektorātiem liecina, ka novērtējumiem ir ierobežota vērtība kā informācijas avotam par rezultātiem un ietekmi. Lielā mērā tas ir tāpēc, ka novērtējumi pievērsa galveno uzmanību pamatdarbības jautājumiem, nevis darbības rezultātiem, vai tāpēc, ka Komisijai bija šaubas par dalībvalstu iestāžu sniegtās informācijas kvalitāti.

| 10.16. | Komisija atzīmē Palātas konstatējumu, ka novērtējumu paraugs, kuru aplūkojusi Palāta, bija orientēts uz pamatdarbības jautājumiem, nevis uz darbības rezultātiem. Komisija piekrīt viedoklim, ka novērtējumā būtu jāietver informācija par rezultātiem un ietekmi, pieļaujot, ka uzsvars uz novērtējumu var būt atšķirīgs atkarībā no novērtējamās programmas īstenošanas posma. Komisija atsaucas uz LESD 318. pantu par novērtējuma ziņojumu, kurā rezultāti, kas aptver visas daudzgadu finanšu shēmas budžeta pozīcijas, tiek atspoguļoti gan saistībā ar pamatdarbības jautājumiem programmu agrīnas īstenošanas posmā, gan saistībā ar to ietekmi, efektivitāti un programmu ES pievienoto vērtību vēlākā īstenošanas posmā.

  Komisija savos novērtējumos pievērsīs pastiprinātu uzmanību ar darbības rezultātiem saistītiem aspektiem un gada darbības pārskatos – nepieciešamajiem pārskatiem šajā saistībā. Tā norāda uz novērtējuma piemēriem, kas jau sniedz noderīgu informāciju par politikas mērķu sasniegšanu.


  Komisija uzskata, ka pēdējos gados tā ir panākusi ievērojamu progresu attiecībā uz pārskatu sagatavošanu par politikas mērķu sasniegšanu un ka ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos tiek ietverts liels daudzums noderīgas informācijas par politikas mērķiem, sasniegtajiem rezultātiem un to ietekmi uz sabiedrību.


  Komisija strādā pie spēcīgākas un saskaņotākas sistēmas uzraudzībai, novērtēšanai un pārskatu sniegšanai par ES finanšu programmu darbības rezultātiem nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. LESD 318. pantā minētajā ziņojumā par 2012. gadu ir ietverts rīcības plāns. Komisija atgādina, ka informācija un novērtējumi, ko Komisija gadu no gada varēs ietvert savā gada darbības pārskatā un kopējā ziņojumā par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, lielā mērā būs atkarīgi no nosacījumiem attiecībā uz to tiesību instrumentu darbības rādītājiem, ko pieņems Parlaments un Padome jauno finanšu programmu kopumam. |
| --- | --- |

10.16.

Komisija savos novērtējumos pievērsīs pastiprinātu uzmanību ar darbības rezultātiem saistītiem aspektiem un gada darbības pārskatos – nepieciešamajiem pārskatiem šajā saistībā. Tā norāda uz novērtējuma piemēriem, kas jau sniedz noderīgu informāciju par politikas mērķu sasniegšanu.

Komisija uzskata, ka pēdējos gados tā ir panākusi ievērojamu progresu attiecībā uz pārskatu sagatavošanu par politikas mērķu sasniegšanu un ka ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos tiek ietverts liels daudzums noderīgas informācijas par politikas mērķiem, sasniegtajiem rezultātiem un to ietekmi uz sabiedrību.

Komisija strādā pie spēcīgākas un saskaņotākas sistēmas uzraudzībai, novērtēšanai un pārskatu sniegšanai par ES finanšu programmu darbības rezultātiem nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. LESD 318. pantā minētajā ziņojumā par 2012. gadu ir ietverts rīcības plāns. Komisija atgādina, ka informācija un novērtējumi, ko Komisija gadu no gada varēs ietvert savā gada darbības pārskatā un kopējā ziņojumā par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, lielā mērā būs atkarīgi no nosacījumiem attiecībā uz to tiesību instrumentu darbības rādītājiem, ko pieņems Parlaments un Padome jauno finanšu programmu kopumam.

Izpildes pārvaldība un ziņošana ir pilnveidojusies, un ir veikti daži koriģējoši pasākumi, taču vēl ir pāragri novērtēt gūtos rezultātus

| 10.17. | Ģenerālsekretariāts un Budžeta ģenerāldirektorāts ir galvenie, kas sniedz ikgadējos norādījumus par gada darbības pārskatu struktūru un saturu. Turklāt tie īsteno katra ģenerāldirektorāta gada darbības pārskata centralizētu kvalitātes vadību (atbalsts un uzraudzība). Kvalitātes kontroles procesā 2012. gadā pirmo reizi Ģenerālsekretariāts un Budžeta ģenerāldirektorāts ar visiem ģenerāldirektorātiem apsprieda gada darbības pārskata projekta 1. daļu. |
| --- | --- |

10.17.

Ģenerālsekretariāts un Budžeta ģenerāldirektorāts ir galvenie, kas sniedz ikgadējos norādījumus par gada darbības pārskatu struktūru un saturu. Turklāt tie īsteno katra ģenerāldirektorāta gada darbības pārskata centralizētu kvalitātes vadību (atbalsts un uzraudzība). Kvalitātes kontroles procesā 2012. gadā pirmo reizi Ģenerālsekretariāts un Budžeta ģenerāldirektorāts ar visiem ģenerāldirektorātiem apsprieda gada darbības pārskata projekta 1. daļu.

| 10.18. | Pēc gada darbības pārskatu sagatavošanas procedūras revīzijas Iekšējās revīzijas dienests secināja, ka process ir vērsts galvenokārt uz likumību un pareizību, taču tam, cik saimnieciski, lietderīgi un efektīvi politika ir īstenota, nav veltīta pietiekama uzmanība. Atsaucoties uz šo revīziju, Komisija 2013. gada martā izstrādāja rīcības plānu, lai īstenotu galvenos ieteikumus, tostarp, lai pārskatītu norādes. |
| --- | --- |

10.18.

Pēc gada darbības pārskatu sagatavošanas procedūras revīzijas Iekšējās revīzijas dienests secināja, ka process ir vērsts galvenokārt uz likumību un pareizību, taču tam, cik saimnieciski, lietderīgi un efektīvi politika ir īstenota, nav veltīta pietiekama uzmanība. Atsaucoties uz šo revīziju, Komisija 2013. gada martā izstrādāja rīcības plānu, lai īstenotu galvenos ieteikumus, tostarp, lai pārskatītu norādes.

| 10.18. | Komisija pārskatīs spēkā esošās norādes gada darbības pārskatu sagatavošanai. Šī pārskatīšana nodrošinās to, ka tiks aplūkoti arī politikas mērķu sasniegšanas saimnieciskie, lietderības un efektivitātes jautājumi. |
| --- | --- |

10.18.

| 10.19. | Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas apspriešanu Komisija ierosināja dalībvalstīm un Komisijai kopīgu izpildes izvērtēšanas platformu, kuras pamatā būtu tiešie rezultāti un rezultatīvie rādītāji, par ko puses ir vienojušās. |
| --- | --- |

10.19.

Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas apspriešanu Komisija ierosināja dalībvalstīm un Komisijai kopīgu izpildes izvērtēšanas platformu, kuras pamatā būtu tiešie rezultāti un rezultatīvie rādītāji, par ko puses ir vienojušās.

2. DAĻA. ZIŅOJUMS PAR SAVIENĪBAS FINANŠU NOVĒRTĒJUMU, BALSTOTIES UZ SASNIEGTAJIEM REZULTĀTIEM

| 10.20. | Komisija publicēju savu otro ziņojumu 2012. gada novembrī un trešo – 2013. gada jūnijā par Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti (novērtējuma ziņojums) (15). Līgumā noteikts, ka Komisijai jāsagatavo šāds ziņojums un ka šis ziņojums ir daļa no pierādījumiem, uz kuru pamata Parlaments katru gadu Komisijai apstiprina budžeta izpildi (16). |
| --- | --- |

10.20.

Komisija publicēju savu otro ziņojumu 2012. gada novembrī un trešo – 2013. gada jūnijā par Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti (novērtējuma ziņojums) (15). Līgumā noteikts, ka Komisijai jāsagatavo šāds ziņojums un ka šis ziņojums ir daļa no pierādījumiem, uz kuru pamata Parlaments katru gadu Komisijai apstiprina budžeta izpildi (16).

| 10.21. | Apsvērumos (17) par otro novērtējuma ziņojumu Palāta konstatē uzlabojumus un to, ka tā tvērums ir plašāks nekā pirmajā ziņojumā, kā arī atzīmē, ka ir dažas norādes uz programmu efektivitāti un lietderību. Tomēr novērtējuma ziņojumā nebija sniegti pietiekami, atbilstoši un ticami pierādījumi par ES politikas virzienu sasniegumiem, tāpēc tas neatbilst iecerētajam nolūkam, proti, izmantošanai budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. |
| --- | --- |

10.21.

Apsvērumos (17) par otro novērtējuma ziņojumu Palāta konstatē uzlabojumus un to, ka tā tvērums ir plašāks nekā pirmajā ziņojumā, kā arī atzīmē, ka ir dažas norādes uz programmu efektivitāti un lietderību. Tomēr novērtējuma ziņojumā nebija sniegti pietiekami, atbilstoši un ticami pierādījumi par ES politikas virzienu sasniegumiem, tāpēc tas neatbilst iecerētajam nolūkam, proti, izmantošanai budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā.

| 10.21. | Komisija atkārtoti pauž apņemšanos nākotnē vēl vairāk uzlabot ziņojumus, veicot pārrunas ar budžeta izpildes apstiprinātājiestādi.

  Komisija arī apstiprina, ka to var sasniegt vienīgi jaunajā darbības rezultātu izvērtēšanas sistēmā, kuras pamatā būs nākamās daudzgadu finanšu shēmas juridiskais pamats.


  Ciktāl iespējams esošās daudzgadu finanšu shēmas 2007.–2013. gadam ietvarā, šā gada novērtējuma ziņojuma sagatavošanā ir ņemtas vērā līdz šim izteiktās Palātas norādes. Šis ziņojums tika pieņemts 2013. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

10.21.

Komisija arī apstiprina, ka to var sasniegt vienīgi jaunajā darbības rezultātu izvērtēšanas sistēmā, kuras pamatā būs nākamās daudzgadu finanšu shēmas juridiskais pamats.

Ciktāl iespējams esošās daudzgadu finanšu shēmas 2007.–2013. gadam ietvarā, šā gada novērtējuma ziņojuma sagatavošanā ir ņemtas vērā līdz šim izteiktās Palātas norādes. Šis ziņojums tika pieņemts 2013. gada 26. jūnijā.

| 10.22. | Salīdzinājumā ar pirmo un otro novērtējuma ziņojumu trešajā ziņojumā vērojami uzlabojumi, jo tā sagatavošanā izmantots vairāk informācijas avotu, nevis tikai novērtējuma ziņojumi, īpaši Palātas īpašie ziņojumi un Komisijas Iekšējā revīzijas dienesta ieteikumi, un tajā ir apzinātas dažas jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi. Palāta atzinīgi vērtē šos pilnveidojumus. Tomēr novērtējuma ziņojums vēl nav piemērots tam paredzētajam izmantojumam. |
| --- | --- |

10.22.

Salīdzinājumā ar pirmo un otro novērtējuma ziņojumu trešajā ziņojumā vērojami uzlabojumi, jo tā sagatavošanā izmantots vairāk informācijas avotu, nevis tikai novērtējuma ziņojumi, īpaši Palātas īpašie ziņojumi un Komisijas Iekšējā revīzijas dienesta ieteikumi, un tajā ir apzinātas dažas jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi. Palāta atzinīgi vērtē šos pilnveidojumus. Tomēr novērtējuma ziņojums vēl nav piemērots tam paredzētajam izmantojumam.

| 10.22. | Komisija atzinīgi vērtē, ka Palāta ir pozitīvi uztvērusi novērtējuma ziņojuma attīstību. Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka sākt sniegt novērtējuma ziņojumos pietiekamus, atbilstošus un ticamus pierādījumus tam, kas sasniegts ar ES politikas virzieniem, un attiecīgi Palātai uzskatīt tos par piemērotiem tiem paredzētajam lietojumam, proti, budžeta izpildes apstiprināšanai, varēs tikai daudzgadu finanšu shēmas vēlīnā posmā, kad sāk parādīties pirmās pazīmes par programmas ietekmi. |
| --- | --- |

10.22.

| 10.23. | Palāta norāda, ka Komisija 2014. gadā ir apņēmusies izveidot jaunu pamatsistēmu ziņošanai par izpildi, un atzīmē, ka jau ir īstenotas ierosmes, lai Komisijas dienestos uzlabotu ziņošanu par izpildi. Turklāt Komisija plāno:






  a) | uzlabot ziņošanu par izpildi savu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos; |
| --- | --- | --- |

10.23.

Palāta norāda, ka Komisija 2014. gadā ir apņēmusies izveidot jaunu pamatsistēmu ziņošanai par izpildi, un atzīmē, ka jau ir īstenotas ierosmes, lai Komisijas dienestos uzlabotu ziņošanu par izpildi. Turklāt Komisija plāno:

a)

uzlabot ziņošanu par izpildi savu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos;

| b) | ciešāk sasaistīt gada vadības plānus un gada darbības pārskatus, no vienas puses, un 318. panta novērtējuma ziņojumu, no otras puses; |
| --- | --- |

b)

ciešāk sasaistīt gada vadības plānus un gada darbības pārskatus, no vienas puses, un 318. panta novērtējuma ziņojumu, no otras puses;

| c) | pieņemt novērtējuma ziņojumu paralēli kopsavilkuma pārskatam. |
| --- | --- |

c)

pieņemt novērtējuma ziņojumu paralēli kopsavilkuma pārskatam.

| 10.23. | Ņemot par pamatu izdevumu programmu jauno paaudzi daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam ietvarā, Komisija instruēs tās dienestus atspoguļot šo programmu darbības rezultātu izvērtēšanas sistēmu to vadības plānos 2014. gadam. Tas ļaus sniegt ziņojumus par darbības rezultātiem gada darbības pārskatos, kas jāsagatavo 2015. gada martā. Turklāt tiks izveidota ciešāka saikne starp ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatiem un novērtējuma ziņojumu, kas noteikts LESD 318. pantā. |
| --- | --- |

10.23.

| 10.24. | Visbeidzot, trešajam novērtējuma ziņojumam ir pievienots rīcības plāns 318. panta novērtējuma ziņojuma pilnveidošanai. Palāta to uzskata par pozitīvu soli. Tomēr nav skaidrs, ko šie pasākumi nozīmēs praksē. It īpaši šajā plānā nav precizēti individuālie pienākumi un minēto pasākumu pabeigšanas datumi. Palāta veiks pēcpārbaudi un ziņos par apmēru, kādā Komisijai ir izdevies šo rīcības plānu īstenot un panākt attiecībā uz turpmākajiem novērtējuma ziņojumiem apsolītos uzlabojumus. |
| --- | --- |

10.24.

Visbeidzot, trešajam novērtējuma ziņojumam ir pievienots rīcības plāns 318. panta novērtējuma ziņojuma pilnveidošanai. Palāta to uzskata par pozitīvu soli. Tomēr nav skaidrs, ko šie pasākumi nozīmēs praksē. It īpaši šajā plānā nav precizēti individuālie pienākumi un minēto pasākumu pabeigšanas datumi. Palāta veiks pēcpārbaudi un ziņos par apmēru, kādā Komisijai ir izdevies šo rīcības plānu īstenot un panākt attiecībā uz turpmākajiem novērtējuma ziņojumiem apsolītos uzlabojumus.

| 10.24. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas atzinumu, ka rīcības plāns ir pozitīvs solis. Tā atgādina norādi šā gada ziņojumā, ka rīcības plāns joprojām ir provizorisks un tiek gaidīta tiesību instrumentu pieņemšana, kas būs nākamās daudzgadu finanšu shēmas finanšu programmu pamatā. Ar to arī skaidrojams tas, ka nav norādītas konkrētas atsevišķas atbildības un izpildes datumi. |
| --- | --- |

10.24.

3. DAĻA. PALĀTAS VEIKTO LIETDERĪBAS REVĪZIJU REZULTĀTI

Ievads

| 10.25. | Palātas īpašajos ziņojumos analizēts, vai Eiropas Savienības tēriņiem piemēroja pareizas finanšu pārvaldības principus (10.2. punkts). Palāta izvēlas īpašajos ziņojumos aplūkojamos jautājumus – atsevišķas budžeta jomas vai pārvaldības jautājumus –, lai panāktu maksimālu ietekmi, un izmanto dažādus kritērijus, piemēram, iesaistīto ienākumu vai izdevumu līmeni (būtiskums), riskus, kas apdraud pareizas finanšu pārvaldības principu piemērošanu, un to, cik svarīgs ieinteresētajām personām ir konkrētais jautājums. Palāta 2012. gadā pieņēma (18) 25 īpašos ziņojumus, kas uzskaitīti
  10.1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

10.25.

Palātas īpašajos ziņojumos analizēts, vai Eiropas Savienības tēriņiem piemēroja pareizas finanšu pārvaldības principus (10.2. punkts). Palāta izvēlas īpašajos ziņojumos aplūkojamos jautājumus – atsevišķas budžeta jomas vai pārvaldības jautājumus –, lai panāktu maksimālu ietekmi, un izmanto dažādus kritērijus, piemēram, iesaistīto ienākumu vai izdevumu līmeni (būtiskums), riskus, kas apdraud pareizas finanšu pārvaldības principu piemērošanu, un to, cik svarīgs ieinteresētajām personām ir konkrētais jautājums. Palāta 2012. gadā pieņēma (18) 25 īpašos ziņojumus, kas uzskaitīti
  10.1. pielikumā
  .

| 10.26. | Šajā daļā Palāta izvērtē, kādas atziņas var gūt no tās 2012. gada īpašajiem ziņojumiem. Palāta pievēršas trim tēmām, kas ir svarīgas, lai panāktu, ka nākamās paaudzes izdevumu programmas sasniedz vēlamos rezultātus un ietekmi: SMART mērķi un piemēroti rādītāji programmām, ticami un savlaicīgi dati par programmu rezultātiem un ES finansēto projektu ilgtspējība. |
| --- | --- |

10.26.

Šajā daļā Palāta izvērtē, kādas atziņas var gūt no tās 2012. gada īpašajiem ziņojumiem. Palāta pievēršas trim tēmām, kas ir svarīgas, lai panāktu, ka nākamās paaudzes izdevumu programmas sasniedz vēlamos rezultātus un ietekmi: SMART mērķi un piemēroti rādītāji programmām, ticami un savlaicīgi dati par programmu rezultātiem un ES finansēto projektu ilgtspējība.

| 10.27. | Dažādā mērā šie jautājumi ir atspoguļoti arī citās nesenās Palātas publikācijās (19). Kā Palāta jau iepriekš ir norādījusi, lai konstatētu, vai Eiropas Savienības izdevumi ir guvuši vēlamos rezultātus un ietekmi, Komisijai nākamajam plānošanas periodam ir jāpārskata ziņošanas un pārskatatbildības sistēmas un jākoncentrējas ne tikai uz atbilstības noteikumiem, bet arī uz sasniegumiem un iznākumiem (rezultāti un ietekme). SMART kritērijiem atbilstoši mērķi un piemēroti rādītāji līdz ar ticamu un laikus saņemtu informāciju ir būtiski svarīgi šādai ziņošanas un pārskatatbildības sistēmai. |
| --- | --- |

10.27.

Dažādā mērā šie jautājumi ir atspoguļoti arī citās nesenās Palātas publikācijās (19). Kā Palāta jau iepriekš ir norādījusi, lai konstatētu, vai Eiropas Savienības izdevumi ir guvuši vēlamos rezultātus un ietekmi, Komisijai nākamajam plānošanas periodam ir jāpārskata ziņošanas un pārskatatbildības sistēmas un jākoncentrējas ne tikai uz atbilstības noteikumiem, bet arī uz sasniegumiem un iznākumiem (rezultāti un ietekme). SMART kritērijiem atbilstoši mērķi un piemēroti rādītāji līdz ar ticamu un laikus saņemtu informāciju ir būtiski svarīgi šādai ziņošanas un pārskatatbildības sistēmai.

| 10.27. | Komisija piekrīt, ka tās pārvaldības sistēmām jābūt atbilstīgi izveidotām, lai varētu izmērīt sasniegumus un ES ieguldīto līdzekļu radītos rezultātus, un ka ir jābūt pienācīgām pēcpārbaudes un kontroles sistēmām, lai iegūtu uzticamu informāciju ziņojumu sagatavošanai par sasniegtajiem rezultātiem.

  Komisija strādā pie iekšējās pārvaldības sistēmas izveides nākamās 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas kontekstā, īpašu uzsvaru liekot uz tās izdevumu programmu ES pievienoto vērtību, efektivitāti un lietderību, un vispārējo ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību. Komisija noteiks jaunu darbības kultūru, izmantojot mērķu, rādītāju, uzraudzības un vērtēšanas sistēmas, ko izstrādās likumdevēja iestāde jaunajam plānošanas periodam. Tas nodrošinās arī skaidru pamatu Komisijai ikgadējai pārskatu sniegšanai par budžeta izpildes rezultātiem.


  Komisija savos priekšlikumos jaunajām daudzgadu finanšu shēmas programmām jau ir iekļāvusi vairākus elementus, kuru mērķis ir veidot spēcīgāku darbības rezultātu izvērtēšanas sistēmu, kas būtu vairāk vērsta uz dažādu finanšu programmu vispārējo mērķu sasniegšanas efektivitāti un lietderību. Darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma ietekmēs esošos iekšējās pārvaldības instrumentus. |
| --- | --- |

10.27.

Komisija strādā pie iekšējās pārvaldības sistēmas izveides nākamās 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas kontekstā, īpašu uzsvaru liekot uz tās izdevumu programmu ES pievienoto vērtību, efektivitāti un lietderību, un vispārējo ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību. Komisija noteiks jaunu darbības kultūru, izmantojot mērķu, rādītāju, uzraudzības un vērtēšanas sistēmas, ko izstrādās likumdevēja iestāde jaunajam plānošanas periodam. Tas nodrošinās arī skaidru pamatu Komisijai ikgadējai pārskatu sniegšanai par budžeta izpildes rezultātiem.

Komisija savos priekšlikumos jaunajām daudzgadu finanšu shēmas programmām jau ir iekļāvusi vairākus elementus, kuru mērķis ir veidot spēcīgāku darbības rezultātu izvērtēšanas sistēmu, kas būtu vairāk vērsta uz dažādu finanšu programmu vispārējo mērķu sasniegšanas efektivitāti un lietderību. Darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma ietekmēs esošos iekšējās pārvaldības instrumentus.

Izdevumu programmās SMART mērķi un atbilstošie rezultatīvie rādītāji nav konsekventi piemēroti

| 10.28. | Finanšu regulā ir noteikta prasība katrai no budžeta finansētās darbības jomai izvirzīto SMART mērķu sasniegšanu uzraudzīt, izmantojot izpildes rādītājus (20). Tas ļautu Komisijai un dalībvalstīm ne tikai pasākuma beigās, bet arī svarīgākajos starpposma punktos novērtēt, vai ir sasniegti izvirzītie mērķi un vai ir sagaidāma plānotā ietekme. |
| --- | --- |

10.28.

Finanšu regulā ir noteikta prasība katrai no budžeta finansētās darbības jomai izvirzīto SMART mērķu sasniegšanu uzraudzīt, izmantojot izpildes rādītājus (20). Tas ļautu Komisijai un dalībvalstīm ne tikai pasākuma beigās, bet arī svarīgākajos starpposma punktos novērtēt, vai ir sasniegti izvirzītie mērķi un vai ir sagaidāma plānotā ietekme.

| 10.29. | Ziņojumā par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju Palāta konstatēja Komisijas spēju noteikt rādītājus attiecībā uz finansēto darbību tiešo rezultātu un iznākumu (21). Pārbaudītajām iestādēm dalībvalstīs lūdza iekļaut skaitļos izsakāmus tiešos rezultātus. Tomēr skaitļos izsakāmi mērķi bija izvirzīti tikai apmēram pusei pārbaudīto darbību, un lielākā daļa gadījumu attiecās vienkārši uz projektu vai dalībnieku skaitu, nevis uz tādiem konkrētiem aspektiem kā sekmju līmenis, iegūstot kvalifikāciju. Palāta secināja: lai gan Komisija sniedza izsmeļošas norādes par rādītājiem, četrās no piecām dalībvalstīm atklājās nozīmīgi trūkumi saistībā ar SMART mērķu iekļaušanu programmās, atbilstīgu IT datu vākšanas sistēmu izveidi un/vai ziņošanu par mērķu sasniegšanu. Tādējādi tika mazinātas dalībvalstu un Komisijas iespējas uzraudzīt un virzīt programmas. |
| --- | --- |

10.29.

Ziņojumā par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju Palāta konstatēja Komisijas spēju noteikt rādītājus attiecībā uz finansēto darbību tiešo rezultātu un iznākumu (21). Pārbaudītajām iestādēm dalībvalstīs lūdza iekļaut skaitļos izsakāmus tiešos rezultātus. Tomēr skaitļos izsakāmi mērķi bija izvirzīti tikai apmēram pusei pārbaudīto darbību, un lielākā daļa gadījumu attiecās vienkārši uz projektu vai dalībnieku skaitu, nevis uz tādiem konkrētiem aspektiem kā sekmju līmenis, iegūstot kvalifikāciju. Palāta secināja: lai gan Komisija sniedza izsmeļošas norādes par rādītājiem, četrās no piecām dalībvalstīm atklājās nozīmīgi trūkumi saistībā ar SMART mērķu iekļaušanu programmās, atbilstīgu IT datu vākšanas sistēmu izveidi un/vai ziņošanu par mērķu sasniegšanu. Tādējādi tika mazinātas dalībvalstu un Komisijas iespējas uzraudzīt un virzīt programmas.

| 10.29. | Izmantojot Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fondu, Komisija valstu programmu uzraudzīšanai izmanto vairākus instrumentus, piemēram, regulārus kontaktus ar dalībvalstīm un starpposma un noslēguma īstenošanas ziņojumus. Turklāt dalībvalstis, par pamatu izmantojot kopīgos Komisijas noteiktos rādītājus, kas ir salīdzināmi ar dalībvalstu pašu rādītājiem projektu līmenī, ir iesniegušas valstu novērtējuma ziņojumus par laikposmu 2007.–2010. gadam. Izmantojot šos kopīgos rādītājus, būtu jārada jēgpilni rezultāti valsts un Eiropas mērogā. Komisija 2011. gada 15. novembra priekšlikumā Patvēruma un migrācijas fonda regulai (COM(2011) 751 galīgā redakcija) ir ieteikusi noteikt kopīgus obligātus rādītājus valstu programmu izvērtēšanai un efektīvai pārvaldībai. Tie ir apspriesti arī ar dalībvalstīm, kas piedalās šā fonda programmās, jo īpaši attiecībā uz faktu, ka rādītājiem jābūt ierobežotā skaitā, jāatbilst SMART kritērijiem, jābūt saistītiem ar realitāti un tādiem, kas sniedz ticamu informāciju. |
| --- | --- |

10.29.

Izmantojot Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fondu, Komisija valstu programmu uzraudzīšanai izmanto vairākus instrumentus, piemēram, regulārus kontaktus ar dalībvalstīm un starpposma un noslēguma īstenošanas ziņojumus. Turklāt dalībvalstis, par pamatu izmantojot kopīgos Komisijas noteiktos rādītājus, kas ir salīdzināmi ar dalībvalstu pašu rādītājiem projektu līmenī, ir iesniegušas valstu novērtējuma ziņojumus par laikposmu 2007.–2010. gadam. Izmantojot šos kopīgos rādītājus, būtu jārada jēgpilni rezultāti valsts un Eiropas mērogā. Komisija 2011. gada 15. novembra priekšlikumā Patvēruma un migrācijas fonda regulai (COM(2011) 751 galīgā redakcija) ir ieteikusi noteikt kopīgus obligātus rādītājus valstu programmu izvērtēšanai un efektīvai pārvaldībai. Tie ir apspriesti arī ar dalībvalstīm, kas piedalās šā fonda programmās, jo īpaši attiecībā uz faktu, ka rādītājiem jābūt ierobežotā skaitā, jāatbilst SMART kritērijiem, jābūt saistītiem ar realitāti un tādiem, kas sniedz ticamu informāciju.

| 10.30. | Īpašajā ziņojumā par vīna tirgus reformu Palāta konstatēja, ka, lai gan ir noteiktas stingras prasības sniegt informāciju un lai gan Komisija no dalībvalstīm saņem daudz informācijas par dažādo pasākumu īstenošanu, tomēr tai uzticēto uzraudzību, kurā būtu jāiekļauj novērtējums par to, vai reforma sasniedz izvirzītos mērķus, ierobežo galveno rezultatīvo rādītāju trūkums (22). |
| --- | --- |

10.30.

Īpašajā ziņojumā par vīna tirgus reformu Palāta konstatēja, ka, lai gan ir noteiktas stingras prasības sniegt informāciju un lai gan Komisija no dalībvalstīm saņem daudz informācijas par dažādo pasākumu īstenošanu, tomēr tai uzticēto uzraudzību, kurā būtu jāiekļauj novērtējums par to, vai reforma sasniedz izvirzītos mērķus, ierobežo galveno rezultatīvo rādītāju trūkums (22).

| 10.30. | Komisija, izmantojot turpmāk minētos elementus, veic vērtēšanu par to, vai, 2008. gadā īstenojot vīna reformu, ir sasniegti tās mērķi:







  1. | Periodiska vīna tirgus situācijas izvērtēšana:








  a) | izmantojot Regulā (EK) Nr. 555/2008 un Regulā (EK) Nr. 436/2009 noteiktos galvenos rādītājus. |
| --- | --- | --- | --- |

10.30.

1.

Periodiska vīna tirgus situācijas izvērtēšana:

a)

izmantojot Regulā (EK) Nr. 555/2008 un Regulā (EK) Nr. 436/2009 noteiktos galvenos rādītājus.

| 2. | Periodiska dalībvalstu īstenotās vīna politikas izvērtēšana, piemēram:








  a) | pētījums par 2012. gadā īstenoto reformu, kura rezultātā tika iegūta ievērojama un detalizēta analīze par dažādiem vīna tirgus kopīgās organizācijas aspektiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Periodiska dalībvalstu īstenotās vīna politikas izvērtēšana, piemēram:

a)

pētījums par 2012. gadā īstenoto reformu, kura rezultātā tika iegūta ievērojama un detalizēta analīze par dažādiem vīna tirgus kopīgās organizācijas aspektiem;

| b) | attiecībā uz valstu programmām ir grozīta Regula (EK) Nr. 555/2008, un 2013. gadā attiecīgi tika apstiprināti divi AGRI ĢD vadlīniju dokumenti, lai sīkāk paskaidrotu, kā šie pasākumi ir jāīsteno valsts mērogā. Šajās vadlīnijās dalībvalstīm tika ieteikti galvenie izmantojamie rādītāji (piemēram, kritēriju atlase, vērtēšanas kritēriji, ietekmes rādītāji utt.). Šos rādītājus AGRI ĢD izmantoja, arī veicot savu politikas virzienu novērtējumu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz valstu programmām ir grozīta Regula (EK) Nr. 555/2008, un 2013. gadā attiecīgi tika apstiprināti divi AGRI ĢD vadlīniju dokumenti, lai sīkāk paskaidrotu, kā šie pasākumi ir jāīsteno valsts mērogā. Šajās vadlīnijās dalībvalstīm tika ieteikti galvenie izmantojamie rādītāji (piemēram, kritēriju atlase, vērtēšanas kritēriji, ietekmes rādītāji utt.). Šos rādītājus AGRI ĢD izmantoja, arī veicot savu politikas virzienu novērtējumu.

| 3. | Plašāka vīna jautājumu izvērtēšana:








  a) | sagatavojot 2012. gada pārskatu Padomei un Parlamentam, AGRI ĢD izmantoja arī 2012. gada garumā apkopotu informāciju, papildinot to ar citiem rādītājiem, kurus sniedza dalībvalstis saistībā ar valstu atbalsta programmām un izciršanas shēmām; |
| --- | --- | --- |

3.

Plašāka vīna jautājumu izvērtēšana:

a)

sagatavojot 2012. gada pārskatu Padomei un Parlamentam, AGRI ĢD izmantoja arī 2012. gada garumā apkopotu informāciju, papildinot to ar citiem rādītājiem, kurus sniedza dalībvalstis saistībā ar valstu atbalsta programmām un izciršanas shēmām;

| b) | AGRI ĢD šobrīd ievieš jaunu novērtējuma sistēmu ES vīnu konkurētspējai, kura būtu jāpabeidz līdz 2014. gada beigām. Ierosinātais konkurss nosaka skaidrus rādītājus šai nākotnē piemērojamajai vērtēšanai; |
| --- | --- |

b)

AGRI ĢD šobrīd ievieš jaunu novērtējuma sistēmu ES vīnu konkurētspējai, kura būtu jāpabeidz līdz 2014. gada beigām. Ierosinātais konkurss nosaka skaidrus rādītājus šai nākotnē piemērojamajai vērtēšanai;

| c) | AGRI ĢD veic vēl vienu pievienotās vērtības izvērtēšanu – attiecībā uz aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Arī šis beidzamais nosaka skaidrus rādītājus. |
| --- | --- |

c)

AGRI ĢD veic vēl vienu pievienotās vērtības izvērtēšanu – attiecībā uz aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Arī šis beidzamais nosaka skaidrus rādītājus.

| 10.31. | Palātas īpašajā ziņojumā par Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF) līdzfinansētajiem finansēšanas instrumentiem ir norādīts, ka kohēzijas politikas standarta uzraudzības instrumenti, kas izveidoti ERAF, ir nepietiekami vai nav pielāgoti finansēšanas instrumentu vajadzībām. Palāta secināja: ja arī piemērotas uzraudzības un informācijas sistēmas bija izveidotas, tās bija vāji pielāgotas informēšanai par fondu pareizu finanšu pārvaldību un tās uzraudzībai (23). |
| --- | --- |

10.31.

Palātas īpašajā ziņojumā par Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF) līdzfinansētajiem finansēšanas instrumentiem ir norādīts, ka kohēzijas politikas standarta uzraudzības instrumenti, kas izveidoti ERAF, ir nepietiekami vai nav pielāgoti finansēšanas instrumentu vajadzībām. Palāta secināja: ja arī piemērotas uzraudzības un informācijas sistēmas bija izveidotas, tās bija vāji pielāgotas informēšanai par fondu pareizu finanšu pārvaldību un tās uzraudzībai (23).

| 10.31. | Ar 2011. gada decembra grozījumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 dalībvalstīm tika noteikts pienākums oficiāli ziņot par finanšu instrumentiem. Komisija 2012. gadā uz šā pamata sagatavoja kopsavilkuma ziņojumu, un Komisijas dienesti arī izstrādāja vadošajām iestādēm detalizētas norādes par pārskatu sniegšanu. Turklāt 2012. gada februārī Komisija publicēja Dienestu darba dokumentu par finanšu instrumentiem kohēzijas politikā un veica izvērtējumu, izmantojot ekspertu novērtējuma tīklu par ERAF izmantošanu finanšu instrumentu atbalstam. Pārskatu sniegšanas prasības nākamajā plānošanas periodā tiks vēl vairāk konsolidētas. |
| --- | --- |

10.31.

Vērojami trūkumi datos par izpildes atbilstīgumu, ticamību un savlaicīgumu

| 10.32. | Mērķu sasniegšanas mērīšana un novērtēšana tikai tad ir jēgpilna, ja tā balstās uz laikus saņemtu atbilstīgu un ticamu informāciju. Lai izveidotu stabilu izpildes pārvaldības un pārskatu sistēmu, Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība to rezultātu datu ticamībai un savlaicīgumam, kurus tā iegūst pati vai saņem no dalībvalstīm vai trešām personām. Vairākos 2012. gadā sagatavotajos īpašajos ziņojumos Palāta ir sniegusi piemērus, kas liecina par trūkumiem datu kvalitātē; daži piemēri ir uzskaitīti turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

10.32.

Mērķu sasniegšanas mērīšana un novērtēšana tikai tad ir jēgpilna, ja tā balstās uz laikus saņemtu atbilstīgu un ticamu informāciju. Lai izveidotu stabilu izpildes pārvaldības un pārskatu sistēmu, Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība to rezultātu datu ticamībai un savlaicīgumam, kurus tā iegūst pati vai saņem no dalībvalstīm vai trešām personām. Vairākos 2012. gadā sagatavotajos īpašajos ziņojumos Palāta ir sniegusi piemērus, kas liecina par trūkumiem datu kvalitātē; daži piemēri ir uzskaitīti turpmākajos punktos.

| 10.32. | Tiešās pārvaldības jomas programmām saskaņā ar Komisijas izteiktajiem tiesību akta priekšlikumiem nākamajām finansēšanas programmām Komisijai vajadzētu spēt nodrošināt savlaicīgu un ticamu informāciju pārskatu sniegšanai par to darbības rādītājiem.

  Netiešās pārvaldības programmu gadījumā Komisijai jāpaļaujas uz dalībvalstu un trešo personu vēlmi un spēju sniegt pienācīgus, savlaicīgus, ticamus un salīdzināmus datus. Ar pašreizējo tiesisko regulējumu visās programmās sintētiskā veidā tas nav iespējams.


  Programmām ar dalītu pārvaldību Komisija ieteica likumdevējai iestādei dažas galvenās prasības sistēmu izveidei, lai nākotnes regulējuma (pēc 2013. gada) ietvarā sagatavotu informāciju par rezultātiem. Atbilstīgi kompetenču sadalījumam dalītās pārvaldības sistēmā atbildība par šo sistēmu darbību, lai sniegtu pilnīgu un precīzu informāciju par rezultātiem, ir dalībvalstīm. |
| --- | --- |

10.32.

Netiešās pārvaldības programmu gadījumā Komisijai jāpaļaujas uz dalībvalstu un trešo personu vēlmi un spēju sniegt pienācīgus, savlaicīgus, ticamus un salīdzināmus datus. Ar pašreizējo tiesisko regulējumu visās programmās sintētiskā veidā tas nav iespējams.

Programmām ar dalītu pārvaldību Komisija ieteica likumdevējai iestādei dažas galvenās prasības sistēmu izveidei, lai nākotnes regulējuma (pēc 2013. gada) ietvarā sagatavotu informāciju par rezultātiem. Atbilstīgi kompetenču sadalījumam dalītās pārvaldības sistēmā atbildība par šo sistēmu darbību, lai sniegtu pilnīgu un precīzu informāciju par rezultātiem, ir dalībvalstīm.

| 10.33. | Pārbaudot, cik mērķtiecīgi bija virzīts atbalsts lauku saimniecību modernizēšanai, Palāta konstatēja, ka kopējā uzraudzības un vērtēšanas sistēma, ko izveidoja dalībvalstu un Komisijas vajadzībām, neļāva iegūt atbilstīgus datus, kurus var izmantot, lai uzraudzītu rezultātus, kas iegūti ar iztērētajiem līdzekļiem. Formulētie rādītāji neļāva uzraudzīt ES prioritāšu sasniegšanas gaitu, arī datu ticamība bija zema un neļāva veikt salīdzināšanu starp dalībvalstīm (un/vai reģioniem) (24). Citā ziņojumā Palāta novēroja būtiskus trūkumus saistībā ar to, kā dalībvalstis sagatavo ziņojumus. Šo trūkumu dēļ Komisija ne visos gadījumos spēja izvērtēt, vai dalībvalsts gūtie rezultāti saskanēja ar ES mērķiem. Lai gan Komisija pārbaudīja saņemto datu konsekvenci, tā neizvērtēja to ticamību (25). |
| --- | --- |

10.33.

Pārbaudot, cik mērķtiecīgi bija virzīts atbalsts lauku saimniecību modernizēšanai, Palāta konstatēja, ka kopējā uzraudzības un vērtēšanas sistēma, ko izveidoja dalībvalstu un Komisijas vajadzībām, neļāva iegūt atbilstīgus datus, kurus var izmantot, lai uzraudzītu rezultātus, kas iegūti ar iztērētajiem līdzekļiem. Formulētie rādītāji neļāva uzraudzīt ES prioritāšu sasniegšanas gaitu, arī datu ticamība bija zema un neļāva veikt salīdzināšanu starp dalībvalstīm (un/vai reģioniem) (24). Citā ziņojumā Palāta novēroja būtiskus trūkumus saistībā ar to, kā dalībvalstis sagatavo ziņojumus. Šo trūkumu dēļ Komisija ne visos gadījumos spēja izvērtēt, vai dalībvalsts gūtie rezultāti saskanēja ar ES mērķiem. Lai gan Komisija pārbaudīja saņemto datu konsekvenci, tā neizvērtēja to ticamību (25).

| 10.33. | Komisija uzskata, ka kopējā uzraudzības un vērtēšanas sistēma ir būtisku un integrētu rādītāju kopums, ko kopīgi sagatavojusi Komisija un dalībvalstis, lai iegūtu informāciju par politikas mērķiem. Tā ir pirmā reize, kad ES mērogā tika īstenota visaptveroša, tomēr konkrēta uzraudzības un vērtēšanas sistēma lauku attīstībai. Tā ir visu tādu pasākumu apvienojums, kas jāņem vērā, izvērtējot, vai tiek ņemtas vērā ES prioritātes.

  Minētais 121. pasākums jāizvērtē, ņemot vērā tā mērķi – uzlabot konkurētspēju. Pašreizējā praktiskās mācības pieredze rāda, ka rezultātu rādītāju definīcija šajā jomā ir problemātiska, un Komisija, dalībvalstis un dažādas ieinteresētās personas ir veltījušas daudz pūliņu, lai nepārtraukti uzlabotu to aprēķināšanas metodoloģiju, ticamību un salīdzināmību. Šī pieredze tiks izmantota arī turpmākajās uzraudzības un vērtēšanas sistēmās. |
| --- | --- |

10.33.

Minētais 121. pasākums jāizvērtē, ņemot vērā tā mērķi – uzlabot konkurētspēju. Pašreizējā praktiskās mācības pieredze rāda, ka rezultātu rādītāju definīcija šajā jomā ir problemātiska, un Komisija, dalībvalstis un dažādas ieinteresētās personas ir veltījušas daudz pūliņu, lai nepārtraukti uzlabotu to aprēķināšanas metodoloģiju, ticamību un salīdzināmību. Šī pieredze tiks izmantota arī turpmākajās uzraudzības un vērtēšanas sistēmās.

| 10.34. | Arī nepilnības ziņošanas sistēmās var negatīvi ietekmēt informācijas ticamību. Revidējot kopējo ārējo attiecību informācijas sistēmu (CRIS) – šo informācijas sistēmu izveidoja Komisija, lai sniegtu atbalstu ārējo darbību pārvaldības finansiālajiem un pamatdarbības aspektiem, – Palāta konstatēja, ka ir problēmas ar šīs sistēmas datu integritāti. Palāta atklāja, ka ir ieraksti, kuros informācijas nav, tā nav derīga vai nav atjaunināta. Tas vājina šīs sistēmas kā pārvaldības līdzekļa lietderību un efektivitāti, kā arī ticamību (26). |
| --- | --- |

10.34.

Arī nepilnības ziņošanas sistēmās var negatīvi ietekmēt informācijas ticamību. Revidējot kopējo ārējo attiecību informācijas sistēmu (CRIS) – šo informācijas sistēmu izveidoja Komisija, lai sniegtu atbalstu ārējo darbību pārvaldības finansiālajiem un pamatdarbības aspektiem, – Palāta konstatēja, ka ir problēmas ar šīs sistēmas datu integritāti. Palāta atklāja, ka ir ieraksti, kuros informācijas nav, tā nav derīga vai nav atjaunināta. Tas vājina šīs sistēmas kā pārvaldības līdzekļa lietderību un efektivitāti, kā arī ticamību (26).

| 10.34. | Tiek īstenoti centieni, lai novērstu šos trūkumus, bet Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēmā (CRIS) netrūkst finanšu un/vai citas būtiskas informācijas. Papildus virzībai, kas bija minēta CRIS revīzijā attiecībā uz datu kvalitātes jautājumiem (datu īpašnieku nominācija, datu kvalitātes komandas izveide un datu kvalitātes pārvaldības īstenošana), šobrīd ir aizsākti šādi projekti:







  — | ģeogrāfisko kodu racionalizācija, |
| --- | --- | --- |

10.34.

Tiek īstenoti centieni, lai novērstu šos trūkumus, bet Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēmā (CRIS) netrūkst finanšu un/vai citas būtiskas informācijas. Papildus virzībai, kas bija minēta CRIS revīzijā attiecībā uz datu kvalitātes jautājumiem (datu īpašnieku nominācija, datu kvalitātes komandas izveide un datu kvalitātes pārvaldības īstenošana), šobrīd ir aizsākti šādi projekti:

—

ģeogrāfisko kodu racionalizācija,

| — | CRIS lietotāju saskarnes uzlabošana, izmantojot šifrēšanas kļūdu gadījumu analīzi, |
| --- | --- |

—

CRIS lietotāju saskarnes uzlabošana, izmantojot šifrēšanas kļūdu gadījumu analīzi,

| — | virkne tīrīšanas darbību, kas izriet no revīzijas secinājumiem, uzraudzības procedūrām un pārskatu sniegšanas darbībām. |
| --- | --- |

—

virkne tīrīšanas darbību, kas izriet no revīzijas secinājumiem, uzraudzības procedūrām un pārskatu sniegšanas darbībām.

Iepriekš uzskaitītie projekti ir daļa no jaunizveidota datu kvalitātes ģenerālplāna, kas ietver tādas darbības kā datu tīrīšana, informācijas sistēmas uzlabošana, uzraudzība un kontrole, lietotāju dokumentācija un apmācība.

| 10.35. | Revidējot tiešo atbalstu par zīdītājgovīm, aitām un kazām, Palāta konstatēja, ka lielākajā daļā dalībvalstu rezultatīvo rādītāju uzraudzība bija vāja tāpēc, ka nebija ad hoc izpildes uzraudzības sistēmu revidēto shēmu koprezultātu un iznākumu mērīšanai, un tāpēc, ka katra dalībvalsts dažādi interpretēja terminus “ražošana” un “piegāde pārstrādes nozarei”. Turklāt Komisijai uzraudzību veikt traucēja arī tas, ka nebija pienācīga līdzekļa, kas sniegtu visaptverošu priekšstatu par atbalstiem, kuri pieejami no dažādiem avotiem. Un, tā kā KLP reformas notiek strauji, ne vienmēr bija iespējams savlaicīgi veikt precīzus skaitļos izsakāmus novērtējumus (27). |
| --- | --- |

10.35.

Revidējot tiešo atbalstu par zīdītājgovīm, aitām un kazām, Palāta konstatēja, ka lielākajā daļā dalībvalstu rezultatīvo rādītāju uzraudzība bija vāja tāpēc, ka nebija ad hoc izpildes uzraudzības sistēmu revidēto shēmu koprezultātu un iznākumu mērīšanai, un tāpēc, ka katra dalībvalsts dažādi interpretēja terminus “ražošana” un “piegāde pārstrādes nozarei”. Turklāt Komisijai uzraudzību veikt traucēja arī tas, ka nebija pienācīga līdzekļa, kas sniegtu visaptverošu priekšstatu par atbalstiem, kuri pieejami no dažādiem avotiem. Un, tā kā KLP reformas notiek strauji, ne vienmēr bija iespējams savlaicīgi veikt precīzus skaitļos izsakāmus novērtējumus (27).

| 10.35. | Likumdevējs ir uzskatījis, ka šie jēdzieni varētu būt labāk definējami valstu līmenī.

  Komisijai ir vispārīgs ieskats par situāciju ES attiecībā uz dažādiem apvienotiem atbalsta pasākumiem, kas tiek piemēroti ar dzīvniekiem saistītās nozarēs. Dalībvalstīm ir noteikta prasība periodiski ziņot Komisijai par dzīvnieku skaitu un summām, kas izmaksātas saistītos zīdītājgovju un aitu un kazu maksājumos un saistītos 68. panta maksājumos, kā arī saskaņā ar valsts tiešajiem papildu maksājumiem, ko īsteno dalībvalstis, kas pievienojās 2004. un 2007. gadā. Attiecībā uz shēmu sociālo, ekonomisko un vides ietekmi Komisija uzskata, ka tas vairāk ir novērtēšanas nekā uzraudzības jautājums.


  Saistībā ar lēmumu pieņemšanas procesu gaidāmajai reformai Komisijas priekšlikumu pamatā ir ietekmes novērtējums, kurā aptverta virkne informācijas avotu, kvantitatīvā analīze, kvantitatīvā un kvalitatīvā informācija no literatūras, un sabiedriskās apspriešanas novērtējuma ziņojumi ir viens no šīs informācijas avotiem.


  Attiecībā uz nākotni Komisijas priekšlikums KLP 2020. gada perspektīvā paredz kopējas uzraudzības un vērtēšanas sistēmas izveidi ar mērķi mērīt kopējās lauksaimniecības politikas darbības rezultātus, tostarp pirmā un otrā pīlāra pasākumus. |
| --- | --- |

10.35.

Komisijai ir vispārīgs ieskats par situāciju ES attiecībā uz dažādiem apvienotiem atbalsta pasākumiem, kas tiek piemēroti ar dzīvniekiem saistītās nozarēs. Dalībvalstīm ir noteikta prasība periodiski ziņot Komisijai par dzīvnieku skaitu un summām, kas izmaksātas saistītos zīdītājgovju un aitu un kazu maksājumos un saistītos 68. panta maksājumos, kā arī saskaņā ar valsts tiešajiem papildu maksājumiem, ko īsteno dalībvalstis, kas pievienojās 2004. un 2007. gadā. Attiecībā uz shēmu sociālo, ekonomisko un vides ietekmi Komisija uzskata, ka tas vairāk ir novērtēšanas nekā uzraudzības jautājums.

Saistībā ar lēmumu pieņemšanas procesu gaidāmajai reformai Komisijas priekšlikumu pamatā ir ietekmes novērtējums, kurā aptverta virkne informācijas avotu, kvantitatīvā analīze, kvantitatīvā un kvalitatīvā informācija no literatūras, un sabiedriskās apspriešanas novērtējuma ziņojumi ir viens no šīs informācijas avotiem.

Attiecībā uz nākotni Komisijas priekšlikums KLP 2020. gada perspektīvā paredz kopējas uzraudzības un vērtēšanas sistēmas izveidi ar mērķi mērīt kopējās lauksaimniecības politikas darbības rezultātus, tostarp pirmā un otrā pīlāra pasākumus.

| 10.36. | Ir pierādījies, ka problēmas sagādā savlaicīga izpildes datu paziņošana – par to liecina nepilnības uzraudzības datu vākšanā un reģistrēšanā saistībā ar Eiropas Sociālā fonda izdevumiem par gados vecākiem darba ņēmējiem. Pieejas trūkums ticamiem, pārbaudāmiem un savlaicīgiem rezultatīvajiem datiem un novērtējumiem par dažādām darbībām kavēja secinājumu izdarīšanu pašreizējā un turpmākā lēmumu pieņemšanā (28). |
| --- | --- |

10.36.

Ir pierādījies, ka problēmas sagādā savlaicīga izpildes datu paziņošana – par to liecina nepilnības uzraudzības datu vākšanā un reģistrēšanā saistībā ar Eiropas Sociālā fonda izdevumiem par gados vecākiem darba ņēmējiem. Pieejas trūkums ticamiem, pārbaudāmiem un savlaicīgiem rezultatīvajiem datiem un novērtējumiem par dažādām darbībām kavēja secinājumu izdarīšanu pašreizējā un turpmākā lēmumu pieņemšanā (28).

| 10.36. | Pašreizējais ESF tiesiskais regulējums nosaka datu vākšanu prioritāro virzienu līmenī, nevis daudz detalizētākā mērķgrupas līmenī. Ierosināto virzienu varētu būt ļoti grūti īstenot (piemēram, vairākumam projektu faktiski ir ļoti daudz dažādu mērķgrupu), tas radītu ievērojamu slogu dalībvalstīm un saņēmējiem un nozīmētu ievērojamas izmaksas.

  Informāciju par rezultātiem un jo īpaši ietekmi var iegūt, veicot novērtējumu. Piemēram, 2012. gada jūlijā pabeigtajā novērtējumā par ESF atbalstu mūžizglītībai cita starpā uzsvars tika likts uz vecāka gadagājuma strādājošajiem. Komisija lēš, ka dati, kas pieejami, izmantojot šādus novērtējumus, ir būtiski un ļauj izdarīt secinājumus par ESF intervenču efektivitāti.


  Tomēr Komisija atzīst, ka ir iespējams veikt uzlabojumus. Tādēļ nākamajā plānošanas periodā 2014.–2020. gadam Komisija, izmantojot jaunu tiesību aktu kopumu, plāno risināt virkni trūkumu, kas konstatēti uzraudzības un vērtēšanas sistēmā. |
| --- | --- |

10.36.

Informāciju par rezultātiem un jo īpaši ietekmi var iegūt, veicot novērtējumu. Piemēram, 2012. gada jūlijā pabeigtajā novērtējumā par ESF atbalstu mūžizglītībai cita starpā uzsvars tika likts uz vecāka gadagājuma strādājošajiem. Komisija lēš, ka dati, kas pieejami, izmantojot šādus novērtējumus, ir būtiski un ļauj izdarīt secinājumus par ESF intervenču efektivitāti.

Tomēr Komisija atzīst, ka ir iespējams veikt uzlabojumus. Tādēļ nākamajā plānošanas periodā 2014.–2020. gadam Komisija, izmantojot jaunu tiesību aktu kopumu, plāno risināt virkni trūkumu, kas konstatēti uzraudzības un vērtēšanas sistēmā.

Vairākos gadījumos ES projektu ilgtspēja bija apdraudēta

| 10.37. | Ideālā gadījumā publiskajai intervencei būtu jābūt ilgtspējīgai, t. i., tās uzmanības lokā jāietver ne tikai īstermiņa tiešie rezultāti, bet tai jābūt rezultatīvai un jārada ietekme arī pēc tam, kad ir beidzies ārējais finansējums. Tāpēc ilgtspēja ir nopietns faktors, kas jāapsver, izstrādājot programmu un/vai projektu. Šajos apsvērumos jāiekļauj tādi parametri kā finansiālā ilgtspēja, tehniskā ilgtspēja un iestāžu rīcībspēja, kā arī šo elementu savstarpēja atkarība. |
| --- | --- |

10.37.

Ideālā gadījumā publiskajai intervencei būtu jābūt ilgtspējīgai, t. i., tās uzmanības lokā jāietver ne tikai īstermiņa tiešie rezultāti, bet tai jābūt rezultatīvai un jārada ietekme arī pēc tam, kad ir beidzies ārējais finansējums. Tāpēc ilgtspēja ir nopietns faktors, kas jāapsver, izstrādājot programmu un/vai projektu. Šajos apsvērumos jāiekļauj tādi parametri kā finansiālā ilgtspēja, tehniskā ilgtspēja un iestāžu rīcībspēja, kā arī šo elementu savstarpēja atkarība.

| 10.38. | Astoņos 2012. gadā sagatavotajos ziņojumos ir norādīts uz ilgtspējas problēmām. Pieci no šiem astoņiem ziņojumiem attiecās uz atbalstu, kas sniegts valstīm un teritorijām ārpus ES. Pārējos trijos ziņojumos ir pieminēta to projektu ilgtspēja, kuri ir finansēti, izmantojot dalīto pārvaldību, tātad tas liecina, ka šis jautājums ir svarīgs ne tikai attīstības atbalsta jomā. Tostarp sešos no šiem astoņiem ziņojumiem ir norādīts uz risku, ka projekti var apstāties un ka ieguvumu vairs nebūs, ja finansējums neturpināsies (29). |
| --- | --- |

10.38.

Astoņos 2012. gadā sagatavotajos ziņojumos ir norādīts uz ilgtspējas problēmām. Pieci no šiem astoņiem ziņojumiem attiecās uz atbalstu, kas sniegts valstīm un teritorijām ārpus ES. Pārējos trijos ziņojumos ir pieminēta to projektu ilgtspēja, kuri ir finansēti, izmantojot dalīto pārvaldību, tātad tas liecina, ka šis jautājums ir svarīgs ne tikai attīstības atbalsta jomā. Tostarp sešos no šiem astoņiem ziņojumiem ir norādīts uz risku, ka projekti var apstāties un ka ieguvumu vairs nebūs, ja finansējums neturpināsies (29).

| 10.39. | Saskaņā ar dalītas pārvaldības principu par finansiāli ilgtspējīgu projektu atlasi pirmām kārtām atbild dalībvalstu iestādes. Palāta revidēja ES atbalstu higiēnas tiesību aktu īstenošanai kautuvēs un konstatēja, ka projektu ilgtspēja bija izvirzīta kā mērķis, jo finansētie projekti bija jāuztur plānotajā darbības līmenī vismaz piecus gadus pēc ieguldījuma veikšanas. Tomēr ikvienā no piecām revidētajām dalībvalstīm atklājās arī tādi gadījumi, kad netika nodrošināts ne piecu gadu minimālais darbības laiks, ne plānotais darbības līmenis. Tas mazināja ietekmi finansējumam, kas bija izlietots, lai veicinātu kautuvju atbilstību higiēnas prasībām (30). |
| --- | --- |

10.39.

Saskaņā ar dalītas pārvaldības principu par finansiāli ilgtspējīgu projektu atlasi pirmām kārtām atbild dalībvalstu iestādes. Palāta revidēja ES atbalstu higiēnas tiesību aktu īstenošanai kautuvēs un konstatēja, ka projektu ilgtspēja bija izvirzīta kā mērķis, jo finansētie projekti bija jāuztur plānotajā darbības līmenī vismaz piecus gadus pēc ieguldījuma veikšanas. Tomēr ikvienā no piecām revidētajām dalībvalstīm atklājās arī tādi gadījumi, kad netika nodrošināts ne piecu gadu minimālais darbības laiks, ne plānotais darbības līmenis. Tas mazināja ietekmi finansējumam, kas bija izlietots, lai veicinātu kautuvju atbilstību higiēnas prasībām (30).

| 10.39. | Finansēto instrumentu ietekme uz jauno higiēnas standartu izpildi tika aplūkota astoņu saņēmējvalstu, kas pievienojās ES 2004. gadā, SAPARD programmu ex post novērtējuma ziņojumos. Šo novērtējumu kopsavilkuma ziņojumā, ko sagatavojuši neatkarīgi vērtētāji, secinājums 4.2.1. nodaļā “Atbilstība ES standartiem un acquis communautaire” bija šāds: “Vissvarīgākā ietekme ir sasniegta higiēnas, sanitārijas un veterināro apstākļu un vides jomā.” Ziņojums ir publicēts, un tas atrodams, izmantojot šādu saiti:


  http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/rural-development-reports/index_en.htm |
| --- | --- |

10.39.

Finansēto instrumentu ietekme uz jauno higiēnas standartu izpildi tika aplūkota astoņu saņēmējvalstu, kas pievienojās ES 2004. gadā, SAPARD programmu ex post novērtējuma ziņojumos. Šo novērtējumu kopsavilkuma ziņojumā, ko sagatavojuši neatkarīgi vērtētāji, secinājums 4.2.1. nodaļā “Atbilstība ES standartiem un acquis communautaire” bija šāds: “Vissvarīgākā ietekme ir sasniegta higiēnas, sanitārijas un veterināro apstākļu un vides jomā.” Ziņojums ir publicēts, un tas atrodams, izmantojot šādu saiti:

http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/rural-development-reports/index_en.htm

| 10.40. | Revidējot attīstības palīdzību dzeramā ūdens apgādei un pamatsanitārijai Subsahāras Āfrikā, Palāta atzina, ka pārbaudītie projekti bija tehniski ilgtspējīgi: tie veicināja standarta tehnoloģijas un vietējo materiālu izmantošanu. Tomēr lielākās daļas projektu rezultāti un ieguvumi neturpināsies vidējā un ilgākā termiņā, ja vien netiks sagādāti ar tarifiem nesaistīti ieņēmumi. Kaut arī Komisija piemēroja visaptverošas vadības procedūras, tā nerisināja svarīgus ilgtspējas jautājumus (31). |
| --- | --- |

10.40.

Revidējot attīstības palīdzību dzeramā ūdens apgādei un pamatsanitārijai Subsahāras Āfrikā, Palāta atzina, ka pārbaudītie projekti bija tehniski ilgtspējīgi: tie veicināja standarta tehnoloģijas un vietējo materiālu izmantošanu. Tomēr lielākās daļas projektu rezultāti un ieguvumi neturpināsies vidējā un ilgākā termiņā, ja vien netiks sagādāti ar tarifiem nesaistīti ieņēmumi. Kaut arī Komisija piemēroja visaptverošas vadības procedūras, tā nerisināja svarīgus ilgtspējas jautājumus (31).

| 10.40. | Lai risinātu institucionālās ilgtspējas jautājumus, Komisija atbalsta plaša mēroga jaudas palielināšanas un apmācību darbības, lai dotu iespēju ūdens lietotāju asociācijām un vietējām pašvaldībām pārvaldīt un darbināt to īpašumā esošās iekārtas, dažreiz pat ar privātā sektora atbalstu. Komisija darbojas arī valstu līmenī nozaru reformu programmu ietvarā, atbalstot atbilstošu nozaru politiku un institucionālā satvara izveidi, bet, lai ilgtermiņā palīdzētu vietējām ieinteresētajām personām, tiek veidotas decentralizētas struktūras.

  Lai veidotu ūdens nozari uz finansiāli ilgtspējīga pamata, ir nepieciešams pienācīgs līdzsvars starp tarifiem, pārskaitījumiem un nodokļiem. Vairumā valstu darbības izmaksas nav iespējas segt tikai ar tarifiem. Tā tas ir Eiropā un vēl jo vairāk Subsahāras valstīs, kur projekti galvenokārt ir paredzēti tādu visneaizsargātāko grupu atbalstam, kam ir ļoti nelielas iespējas maksāt. Šā iemesla dēļ Komisija atbalsta sociālo tarifu izveides procesu, nodrošinot nozares finanšu ilgtspēju kopumā, izmantojot nozares dialogu ar saņēmējvalstīm. |
| --- | --- |

10.40.

Lai veidotu ūdens nozari uz finansiāli ilgtspējīga pamata, ir nepieciešams pienācīgs līdzsvars starp tarifiem, pārskaitījumiem un nodokļiem. Vairumā valstu darbības izmaksas nav iespējas segt tikai ar tarifiem. Tā tas ir Eiropā un vēl jo vairāk Subsahāras valstīs, kur projekti galvenokārt ir paredzēti tādu visneaizsargātāko grupu atbalstam, kam ir ļoti nelielas iespējas maksāt. Šā iemesla dēļ Komisija atbalsta sociālo tarifu izveides procesu, nodrošinot nozares finanšu ilgtspēju kopumā, izmantojot nozares dialogu ar saņēmējvalstīm.

| 10.41. | Pārbaudot degradēto teritoriju atjaunošanu, Palāta konstatēja, ka visiem atjaunošanas projektiem ir raksturīgi daži būtiski parametri, kurus uzskata par labāko praksi teritoriju un iznākumu ilgtspējas nodrošināšanai ilgtermiņā (32). Piemēram, dažas teritorijas atrodas stratēģiski izdevīgās vietās, un tās apkalpo trimodālā transporta tīkli (autoceļš, dzelzceļš un ūdensceļš), un tās tiek pienācīgi uzturētas, izmantojot transporta, kanalizācijas un informācijas un komunikāciju tehnoloģiju infrastruktūru. |
| --- | --- |

10.41.

Pārbaudot degradēto teritoriju atjaunošanu, Palāta konstatēja, ka visiem atjaunošanas projektiem ir raksturīgi daži būtiski parametri, kurus uzskata par labāko praksi teritoriju un iznākumu ilgtspējas nodrošināšanai ilgtermiņā (32). Piemēram, dažas teritorijas atrodas stratēģiski izdevīgās vietās, un tās apkalpo trimodālā transporta tīkli (autoceļš, dzelzceļš un ūdensceļš), un tās tiek pienācīgi uzturētas, izmantojot transporta, kanalizācijas un informācijas un komunikāciju tehnoloģiju infrastruktūru.

| 10.41. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas veikto analīzi. |
| --- | --- |

10.41.

| 10.42. | Pat tad, ja intervences pasākumi ir finansiāli un tehniski ilgtspējīgi, koprezultāti tādi var nebūt, ja nav iesaistīti saņēmēji un ja viņi nepārņem projekta rezultātus vai ja iestāžu rīcībspēja nav pietiekama. |
| --- | --- |

10.42.

Pat tad, ja intervences pasākumi ir finansiāli un tehniski ilgtspējīgi, koprezultāti tādi var nebūt, ja nav iesaistīti saņēmēji un ja viņi nepārņem projekta rezultātus vai ja iestāžu rīcībspēja nav pietiekama.

| 10.43. | ES sniedz atbalstu Kosovai tiesiskuma stiprināšanā, izmantojot gan pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, gan kopējās drošības un aizsardzības politikas piedāvātos instrumentus. Lai koprezultāti būtu ilgtspējīgi, galvenais nosacījums ir Kosovas iestāžu politiskais atbalsts. Tomēr neatbildēts ir jautājums par Kosovas iestāžu apņēmību veicināt tiesiskumu. Kopumā to panākto rezultātu ilglaicīgums, kuri sasniegti, pateicoties palīdzībai, apdraud politiskās gribas trūkums, vājas finanšu iespējas un pilsoniskās sabiedrības ierobežotā ietekme (33). |
| --- | --- |

10.43.

ES sniedz atbalstu Kosovai tiesiskuma stiprināšanā, izmantojot gan pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, gan kopējās drošības un aizsardzības politikas piedāvātos instrumentus. Lai koprezultāti būtu ilgtspējīgi, galvenais nosacījums ir Kosovas iestāžu politiskais atbalsts. Tomēr neatbildēts ir jautājums par Kosovas iestāžu apņēmību veicināt tiesiskumu. Kopumā to panākto rezultātu ilglaicīgums, kuri sasniegti, pateicoties palīdzībai, apdraud politiskās gribas trūkums, vājas finanšu iespējas un pilsoniskās sabiedrības ierobežotā ietekme (33).

| 10.43. | Komisija un EĀDD piekrīt Palātas vērtējumam. Tie plāno novērst konstatētos trūkumus atbilstīgi Palātas ieteikumam, vēl vairāk izmantojot politikas dialogu, tostarp ar pilsonisko sabiedrību, kā arī labāk koordinējot un sinhronizējot ES politikas mērķus, instrumentus un palīdzību. Tam vajadzētu palīdzēt padarīt ES darbību efektīvāku, lietderīgāku un ilgtspējīgu. |
| --- | --- |

10.43.

| 10.44. | Arī pārbaudot Eiropas Savienības sniegto palīdzību Kipras turku kopienai, nācās secināt, ka ilgtspēja ir apdraudēta. Tam iemesls ir iestāžu ierobežotā administratīvā rīcībspēja, tās novēloti sāk nepieciešamos pasākumus, un nav arī skaidrības par turpmāko finansējumu (34). |
| --- | --- |

10.44.

Arī pārbaudot Eiropas Savienības sniegto palīdzību Kipras turku kopienai, nācās secināt, ka ilgtspēja ir apdraudēta. Tam iemesls ir iestāžu ierobežotā administratīvā rīcībspēja, tās novēloti sāk nepieciešamos pasākumus, un nav arī skaidrības par turpmāko finansējumu (34).

| 10.44. | Komisija ir iestrādājusi pasākumus 2012. gada un 2013. gada programmu projektos, lai nodrošinātu esošo projektu pabeigšanu un ilgtspēju. Tas ietver nepārtrauktu apmācību un palīdzību darbības un pārvaldības sistēmu izveidē un arī papildu ieguldījumus, lai nodrošinātu, ka Kipras turku kopiena ir pienācīgi aprīkota, lai spētu pārņemt un vadīt jauno iekārtu. Pieeja attiecībā uz jauniem ieguldījumiem ir ļoti piesardzīga, un tie dažās vietās tiek apturēti, nogaidot uz Kipras turku kopienas darbības efektivitāti.

  Revīzijas palāta kā ilgtspējas risku ir konstatējusi to, ka Kipras turku kopiena ar kavēšanos pieņem pienācīgas procedūras un juridiskus tekstus. Šajos gadījumos Komisija turpina iedrošināt Kipras turku kopienu turpināt to darbu un attiecīgās jomās sniedz tai atbalstu.


  Lai risinātu neskaidrības par turpmāko finansējumu, Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu daudzgadu plānam 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvarā. Tam vajadzētu palīdzēt radīt stabilāku finansējuma līmeni Atbalsta regulā noteiktajām darbībām. |
| --- | --- |

10.44.

Revīzijas palāta kā ilgtspējas risku ir konstatējusi to, ka Kipras turku kopiena ar kavēšanos pieņem pienācīgas procedūras un juridiskus tekstus. Šajos gadījumos Komisija turpina iedrošināt Kipras turku kopienu turpināt to darbu un attiecīgās jomās sniedz tai atbalstu.

Lai risinātu neskaidrības par turpmāko finansējumu, Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu daudzgadu plānam 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvarā. Tam vajadzētu palīdzēt radīt stabilāku finansējuma līmeni Atbalsta regulā noteiktajām darbībām.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 10.45. | Daudzām ES budžeta jomām ir sarežģīts juridiskais regulējums, un galvenā uzmanība ne vienmēr ir pievērsta izpildei. Pastāv risks, ka priekšlikumi jaunajām vienotā stratēģiskā satvara (VSS) regulām un kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) regulām 2014.–2020. gada plānošanas periodā pamatos arī turpmāk būs orientēti uz ieguldījumiem (uz izdevumiem) un līdz ar to – uz atbilstību noteikumiem, nevis uz izpildi (sk. 10.3. un 10.4. punktu). |
| --- | --- |

10.45.

Daudzām ES budžeta jomām ir sarežģīts juridiskais regulējums, un galvenā uzmanība ne vienmēr ir pievērsta izpildei. Pastāv risks, ka priekšlikumi jaunajām vienotā stratēģiskā satvara (VSS) regulām un kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) regulām 2014.–2020. gada plānošanas periodā pamatos arī turpmāk būs orientēti uz ieguldījumiem (uz izdevumiem) un līdz ar to – uz atbilstību noteikumiem, nevis uz izpildi (sk. 10.3. un 10.4. punktu).

| 10.45. | Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka pašreizējais tiesiskais regulējums ir sarežģīts un galvenā uzmanība ne vienmēr ir pievērsta izpildei. Tādēļ tā ir darījusi visu iespējamo, lai tās priekšlikumos jaunās paaudzes programmām daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam ietvarā būtu ietverta spēcīga darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma, kuras pamatā ir skaidri definēti SMART kritērijiem atbilstoši mērķi, un izmantoti pienācīgi rādītāji, kas ļauj sniegt pārskatu ne tikai par galarezultātiem, bet arī par izdevumu programmu rezultātiem un ietekmi. Komisija ļoti cer, ka šī sistēma, ņemot vērā juridiskā pamata galīgo pieņemšanu, tiks saglabāta pašreizējā likumdošanas procesā starp Eiropas Parlamentu un Padomi.


  Jaunajās KLP regulās ietverti svarīgi jauni elementi, lai nodrošinātu pieeju, kas būtu vairāk balstīta uz rezultātu (skatīt atbildi par 10.3. punktu):







  — | jaunie tieši maksājumi ir izstrādāti tā, lai risinātu konkrētas vajadzības un sasniegtu mērķus (vides mērķi, jaunie lauksaimnieki, teritorijas ar dabiskiem ierobežojumiem utt.),, |
| --- | --- | --- |

10.45.

Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka pašreizējais tiesiskais regulējums ir sarežģīts un galvenā uzmanība ne vienmēr ir pievērsta izpildei. Tādēļ tā ir darījusi visu iespējamo, lai tās priekšlikumos jaunās paaudzes programmām daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam ietvarā būtu ietverta spēcīga darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma, kuras pamatā ir skaidri definēti SMART kritērijiem atbilstoši mērķi, un izmantoti pienācīgi rādītāji, kas ļauj sniegt pārskatu ne tikai par galarezultātiem, bet arī par izdevumu programmu rezultātiem un ietekmi. Komisija ļoti cer, ka šī sistēma, ņemot vērā juridiskā pamata galīgo pieņemšanu, tiks saglabāta pašreizējā likumdošanas procesā starp Eiropas Parlamentu un Padomi.

Jaunajās KLP regulās ietverti svarīgi jauni elementi, lai nodrošinātu pieeju, kas būtu vairāk balstīta uz rezultātu (skatīt atbildi par 10.3. punktu):

—

jaunie tieši maksājumi ir izstrādāti tā, lai risinātu konkrētas vajadzības un sasniegtu mērķus (vides mērķi, jaunie lauksaimnieki, teritorijas ar dabiskiem ierobežojumiem utt.),,

| — | ELFLA regulas projektā ir noteikts, ka katrai lauku attīstības programmai (LAP) jābūt veidotai ar mērķi sasniegt kvantitatīvus mērķus, kuri ir cieši saistīti ar regulā noteiktajiem mērķiem. Ja LAP nespēs sasniegt iepriekš noteiktos atskaites punktus, netiks izmaksāta izpildes rezerve (skatīt atbildi par 10.4. punktu). |
| --- | --- |

—

ELFLA regulas projektā ir noteikts, ka katrai lauku attīstības programmai (LAP) jābūt veidotai ar mērķi sasniegt kvantitatīvus mērķus, kuri ir cieši saistīti ar regulā noteiktajiem mērķiem. Ja LAP nespēs sasniegt iepriekš noteiktos atskaites punktus, netiks izmaksāta izpildes rezerve (skatīt atbildi par 10.4. punktu).

Attiecībā uz ierosinātajām Eiropas struktūrfondu un ieguldījumu fondu regulām kā būtisks nosacījums ir iekļauta virzība uz rezultātu. Priekšlikumi, kuros ietvertas prasības un jauninājumi, ir šādi:

| — | pastiprināta intervenču loģika, kas Savienības noteiktos mērķus saista ar dalībvalstu saistošajiem un precīzi definētajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

pastiprināta intervenču loģika, kas Savienības noteiktos mērķus saista ar dalībvalstu saistošajiem un precīzi definētajiem mērķiem,

| — | pirmreizēji intervencei raksturīgi ex ante nosacījumi, lai uzlabotu ieguldījumu lietderīgumu, |
| --- | --- |

—

pirmreizēji intervencei raksturīgi ex ante nosacījumi, lai uzlabotu ieguldījumu lietderīgumu,

| — | mērķtiecīgi paplašināti makroekonomiski nosacījumi, |
| --- | --- |

—

mērķtiecīgi paplašināti makroekonomiski nosacījumi,

| — | atjaunināta pieeja attiecībā uz novērtēšanu, kuras pamatā ir plānošana; pienākums izvērtēt katras programmas daļas ietekmi un jauno metožu izmantošana, un |
| --- | --- |

—

atjaunināta pieeja attiecībā uz novērtēšanu, kuras pamatā ir plānošana; pienākums izvērtēt katras programmas daļas ietekmi un jauno metožu izmantošana, un

| — | obligāta darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma, kurā paredzēta izpildes rezerve. |
| --- | --- |

—

obligāta darbības rezultātu izvērtēšanas sistēma, kurā paredzēta izpildes rezerve.

| 10.46. | Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas apspriešanu Komisija ierosināja dalībvalstīm un Komisijai kopīgu izpildes izvērtēšanas platformu, kuras pamatā būtu tiešie rezultāti un rezultatīvie rādītāji, par ko puses ir vienojušās. Tomēr svarīgs faktors turpmākiem panākumiem šajā jomā ir, lai Komisija un dalībvalstis to sekmīgi īstenotu (sk. 10.19. punktu). |
| --- | --- |

10.46.

Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas apspriešanu Komisija ierosināja dalībvalstīm un Komisijai kopīgu izpildes izvērtēšanas platformu, kuras pamatā būtu tiešie rezultāti un rezultatīvie rādītāji, par ko puses ir vienojušās. Tomēr svarīgs faktors turpmākiem panākumiem šajā jomā ir, lai Komisija un dalībvalstis to sekmīgi īstenotu (sk. 10.19. punktu).

| 10.46. | Komisija atzīmē, ka programmās ar dalītu pārvaldību atbildība par kopējās darbības rezultātu izvērtēšanas sistēmas īstenošanu ir galvenokārt dalībvalstīm, kuras ir atbildīgas par programmu ikdienas pārvaldību, to uzraudzību un pārskatu sniegšanu par rezultātiem. |
| --- | --- |

10.46.

| 10.47. | Triju ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu pārbaudes liek secināt, ka ziņu sniegšana par politikas sasniegumiem gada darbības pārskatos uzlabojas, tomēr to pielietojums joprojām ir ierobežots. Palāta norādīja, ka nepilnības mērķos un rādītājos ir svarīgi jautājumi (sk. 10.9.–10.16. punktu). Apsvērumi, ko Palāta formulējusi divu iepriekšējo gada pārskatu attiecīgajās nodaļās, ir līdzīgi šogad formulētajiem. |
| --- | --- |

10.47.

Triju ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu pārbaudes liek secināt, ka ziņu sniegšana par politikas sasniegumiem gada darbības pārskatos uzlabojas, tomēr to pielietojums joprojām ir ierobežots. Palāta norādīja, ka nepilnības mērķos un rādītājos ir svarīgi jautājumi (sk. 10.9.–10.16. punktu). Apsvērumi, ko Palāta formulējusi divu iepriekšējo gada pārskatu attiecīgajās nodaļās, ir līdzīgi šogad formulētajiem.

| 10.47. | Komisija uzskata, ka pēdējos gados tā ir panākusi ievērojamu progresu attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu par politikas mērķu sasniegšanu un ka it īpaši ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos tiek ietverts liels daudzums noderīgas informācijas par politikas mērķiem, sasniegtajiem rezultātiem un to ietekmi uz sabiedrību. Rādītāji kopumā sniedz noderīgu informāciju par virzību uz Komisijas kopējās politikas mērķu sasniegšanu, kā arī noder darbības uzraudzīšanai. |
| --- | --- |

10.47.

| 10.48. | Pie 318. panta novērtējuma ziņojuma joprojām ir jāstrādā, un tas vēl nav piemērots, lai to, kā paredzēts, izmantotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. Palāta atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos uzlabot izpildes kultūru Komisijā un izstrādāt uzticamu un stabilu izpildes pārvaldības un ziņošanas sistēmu. Šim nolūkam Komisija 2014. gadā iepazīstinās ar jaunu pamatsistēmu ziņošanai par izpildi nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. Turklāt atlikušajā plānošanas periodā Komisija ir apņēmusies stiprināt un racionalizēt ziņošanu par izpildi savos dienestos (sk. 10.20.–10.24. punktu). |
| --- | --- |

10.48.

Pie 318. panta novērtējuma ziņojuma joprojām ir jāstrādā, un tas vēl nav piemērots, lai to, kā paredzēts, izmantotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. Palāta atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos uzlabot izpildes kultūru Komisijā un izstrādāt uzticamu un stabilu izpildes pārvaldības un ziņošanas sistēmu. Šim nolūkam Komisija 2014. gadā iepazīstinās ar jaunu pamatsistēmu ziņošanai par izpildi nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. Turklāt atlikušajā plānošanas periodā Komisija ir apņēmusies stiprināt un racionalizēt ziņošanu par izpildi savos dienestos (sk. 10.20.–10.24. punktu).

| 10.48. | Komisija saprot, ka pārskats joprojām ir aizsākts darbs, kurā nopietna uzmanība katru gadu tiek pievērsta iespējamiem uzlabojumiem attiecībā uz katru nākamo gadu. Tomēr tā šaubās, vai pārskats agrīnā daudzgadu finanšu shēmas posmā var tikt izmantots tam paredzētajā nolūkā budžeta izpildes apstiprināšanai, lai sāktu sniegt ticamus pierādījumus par to, kuros ES politikas virzienos ir sasniegti to mērķi. |
| --- | --- |

10.48.

| 10.49. | Tāpat kā iepriekšējos gados, veicot lietderības revīzijas, kuras atspoguļotas 2012. gadā publicētajos īpašajos ziņojumos, Palāta konstatēja trūkumus, kas ietekmē visu parasto pārvaldības ciklu. Trijās īpašajās jomās, kuras Palāta analizēja šogad, tā norāda uz trūkumiem izpildes pārvaldības un ziņošanas sistēmu pamatelementos: izdevumu programmās ne vienmēr izmanto SMART mērķus un piemērotus rādītājus, izpildes datu kvalitātē un savlaicīgumā ir nepilnības un bieži vien nav nodrošināta no ES izdevumiem finansēto projektu ilgtspēja. Lai nākamās paaudzes izdevumu programmas panāktu vēlamos rezultātus un ietekmi, ir ļoti svarīgi novērst šīs nepilnības (sk. 10.25.–10.44. punktu). |
| --- | --- |

10.49.

Tāpat kā iepriekšējos gados, veicot lietderības revīzijas, kuras atspoguļotas 2012. gadā publicētajos īpašajos ziņojumos, Palāta konstatēja trūkumus, kas ietekmē visu parasto pārvaldības ciklu. Trijās īpašajās jomās, kuras Palāta analizēja šogad, tā norāda uz trūkumiem izpildes pārvaldības un ziņošanas sistēmu pamatelementos: izdevumu programmās ne vienmēr izmanto SMART mērķus un piemērotus rādītājus, izpildes datu kvalitātē un savlaicīgumā ir nepilnības un bieži vien nav nodrošināta no ES izdevumiem finansēto projektu ilgtspēja. Lai nākamās paaudzes izdevumu programmas panāktu vēlamos rezultātus un ietekmi, ir ļoti svarīgi novērst šīs nepilnības (sk. 10.25.–10.44. punktu).

Ieteikumi

| 10.50. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā notiek 2010. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  10.2. pielikumā
  . Palāta 2010. gada pārskatā (8. nodaļā) sniedza sešus ieteikumus. Visi šie ieteikumi bija ieviesti dažos aspektos. Panāktās virzības novērtējumā ir ņemts vērā: |
| --- | --- |

10.50.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā notiek 2010. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  10.2. pielikumā
  . Palāta 2010. gada pārskatā (8. nodaļā) sniedza sešus ieteikumus. Visi šie ieteikumi bija ieviesti dažos aspektos. Panāktās virzības novērtējumā ir ņemts vērā:

10.50.

| a) | tas, ka ir vērojamas dažas pozitīvas tendences centralizēti sniegtajos norādījumos un centralizētajā kvalitātes pārvaldībā (piemēram, tika uzlabotas norādes par 2013. gada vadības plānu sagatavošanu un uzlabota 2012. gada darbības pārskata 1. daļas kvalitātes kontrole); |
| --- | --- |

a)

tas, ka ir vērojamas dažas pozitīvas tendences centralizēti sniegtajos norādījumos un centralizētajā kvalitātes pārvaldībā (piemēram, tika uzlabotas norādes par 2013. gada vadības plānu sagatavošanu un uzlabota 2012. gada darbības pārskata 1. daļas kvalitātes kontrole);

| b) | tas, ka pārbaudītajos gada darbības pārskatos vēl arvien ir būtiskas nepilnības; |
| --- | --- |

b)

tas, ka pārbaudītajos gada darbības pārskatos vēl arvien ir būtiskas nepilnības;

| b) | Komisija veic visu iespējamo, lai uzlabotu gada darbības pārskatus. Šo pūliņu mērķis ir:






  — | ietvert vairāk darbības rezultātu pārvaldības elementus: noteikt mērķus, darbības rezultātu rādītājus un ar tiem saistītos mērķus katras programmas līmenī, |
| --- | --- | --- |

b)

—

ietvert vairāk darbības rezultātu pārvaldības elementus: noteikt mērķus, darbības rezultātu rādītājus un ar tiem saistītos mērķus katras programmas līmenī,

| — | sniegt izvērstākus pārskatus par to, kā ir izmantoti finanšu un cilvēku resursi, lai sasniegtu Koledžas izvirzītos politikas mērķus, un kā šie politikas virzieni ir radījuši ES pievienoto vērtību, |
| --- | --- |

—

sniegt izvērstākus pārskatus par to, kā ir izmantoti finanšu un cilvēku resursi, lai sasniegtu Koledžas izvirzītos politikas mērķus, un kā šie politikas virzieni ir radījuši ES pievienoto vērtību,

| — | stiprināt iekšējo gada darbības pārskatu profesionālizvērtēšanas procesu, tostarp pastiprinātu uzmanību pievēršot informācijai par darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

—

stiprināt iekšējo gada darbības pārskatu profesionālizvērtēšanas procesu, tostarp pastiprinātu uzmanību pievēršot informācijai par darbības rezultātiem.

| c) | Palātas īpašajos ziņojumos formulētie trūkumi. |
| --- | --- |

c)

Palātas īpašajos ziņojumos formulētie trūkumi.

| 10.51. | Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta formulē turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

10.51.

Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta formulē turpmāk minētos ieteikumus.

10.51.

| — | 1. ieteikums. Nākamajā plānošanas periodā (2014.–2020. gads) Komisijai un likumdevējai iestādei ir jānodrošina, ka uzmanības centrā ir izpilde. Tāpēc konkrētai jomai specifiskās regulās vai kādā citā saistošā veidā ir jānosaka ierobežots skaits pietiekami konkrētu mērķu līdz ar atbilstīgiem radītājiem, gaidāmajiem rezultātiem un ietekmi. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Nākamajā plānošanas periodā (2014.–2020. gads) Komisijai un likumdevējai iestādei ir jānodrošina, ka uzmanības centrā ir izpilde. Tāpēc konkrētai jomai specifiskās regulās vai kādā citā saistošā veidā ir jānosaka ierobežots skaits pietiekami konkrētu mērķu līdz ar atbilstīgiem radītājiem, gaidāmajiem rezultātiem un ietekmi.

Komisijas priekšlikumi programmām nākamajā daudzgadu finanšu shēmā ir koncentrēti uz galveno politikas prioritāšu sasniegšanu un darbības rezultātiem. Tie ietver uzlabotas darbības rezultātu izvērtēšanas sistēmas elementus, kas izteikti kā nosacījumi attiecībā uz mērķiem un rādītājiem, uzraudzības nosacījumi, vērtēšanas un pārskatu sniegšanas prasības. Tomēr saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru gan Padome, gan Eiropas Parlaments ir pilnībā atbildīgi par tiesību pamataktu pieņemšanu.

| — | 2. ieteikums. Komisijai jānodrošina skaidra saistība starp ģenerāldirektorātu darbībām un izvirzītajiem mērķiem. Izvirzot mērķus, katram ģenerāldirektorātam ir jāņem vērā attiecīgais pārvaldības veids un, piemērotā gadījumā, tā funkcijas un pienākumi. |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Komisijai jānodrošina skaidra saistība starp ģenerāldirektorātu darbībām un izvirzītajiem mērķiem. Izvirzot mērķus, katram ģenerāldirektorātam ir jāņem vērā attiecīgais pārvaldības veids un, piemērotā gadījumā, tā funkcijas un pienākumi.

Komisija darbojas politiskā vidē. Tādēļ politikas mērķiem, ko tā cenšas sasniegt, ir vairāki cēloņi, un bieži tie ir atkarīgi no ārējās vides, kurā darbojas Komisijas dienesti.

Mērķu noteikšanu galvenokārt ietekmē politika, nevis pārvaldības metodes, kā norādījusi Palāta.

Turklāt Komisijas priekšlikumos nākamās paaudzes programmām ietverti nosacījumi par to plānoto ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā.

---

(1)  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 318. pantā ir noteikts, ka Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti.

(2)  Palātas sagatavotie īpašie ziņojumi attiecas uz ES budžetu, kā arī uz Eiropas attīstības fondiem. Tie ir pieejami Palātas tīmekļa vietnē (http://eca.europa.eu).

(3)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (27. pants), kura atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), 30. pants (stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī).

(4)  Atzinums Nr. 7/2011 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV C 47, 17.2.2012.), 6. punkts, un Atzinums Nr. 1/2012 par atsevišķiem regulu priekšlikumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku 2014.–2020. gada posmā, 8. punkts (http://eca.europa.eu).

(5)  Atzinums Nr. 1/2012, 8. punkts.

(6)  Pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu (2007.–2013. g.) apstiprināja Eiropadome un atbalstīja Eiropas Parlaments, un tajā ir definēta saistību apropriāciju gada augstākā robeža gan katrai izdevumu kategorijai, gan maksājumu apropriācijām. Šīs izdevumu kategorijas atbilst daudzgadu finanšu shēmas sešām pozīcijām (piemēram, “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” (1.a kategorija) vai “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai” (1.b kategorija)).

(7)  Pamatojoties uz Padomes izstrādātajiem kritērijiem, Komisija iedala līdzekļus katrai dalībvalstij (valstij piešķirtais finansējums), piemēram, lauku attīstībai (Komisijas 2009. gada 7. jūlija Lēmums 2009/545/EK, ar ko nosaka 69. panta 2.a punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai minētās summas gada sadalījumu pa dalībvalstīm un groza Komisijas Lēmumu 2006/636/EK (OV L 181, 14.7.2009., 49. lpp.)) vai reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķa sasniegšanai (Komisijas 2006. gada 4. augusta Lēmums 2006/593/EK, ar ko nosaka saistību apropriējumu paredzamo sadalījumu dalībvalstīm attiecībā uz reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķi laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam (OV L 243, 6.9.2006., 32. lpp.)).

(8)  Atzinums Nr. 7/2011, 4. punkts.

(9)  Finanšu regulā, kura bija spēkā 2012. gadā, ir noteikti pieci pārvaldības veidi: centralizēta tieša, centralizēta netieša, dalīta (ar dalībvalstīm), decentralizēta (trešās valstis) un kopīga. Finanšu regulā, kas piemērojama, sākot ar 2013. gada 1. janvāri, ir norādīti trīs galvenie pārvaldības veidi: tieša, netieša un dalīta pārvaldība.

(10)  Palāta 2010. gada pārskata 8. nodaļā izklāstīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (ĢD AGRI), Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta (ĢD REGIO) un Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta (ĢD RTD) gada darbības pārskata pārbaužu rezultātus. Sava 2010. gada pārskata 10. nodaļā tā novērtēja EuropeAid gada darbības pārskatu un atkal pārbaudīja ĢD AGRI un ĢD REGIO gada darbības pārskatus. Šogad formulētie apsvērumi ir līdzīgi tiem, kas formulēti 2010. un 2011. gada pārskatos.

(11)  Finanšu regula, 38. panta 3. punkta e) apakšpunkts.

(12)  SMART mērķis atbilst šādiem kritērijiem: tas ir konkrēts, izmērāms, sasniedzams, atbilstīgs un ar konkrētiem termiņiem.

(13)  Komisija ir ierosinājusi ieviest “programmas paziņojumus”, lai samazinātu mērķu un rādītāju skaitu (sākot ar budžeta procedūru 2014. finanšu gadam).

(14)  Atbilstīgi, apstiprināti, ticami, vienkārši un stabili (relevant, accepted, credible, easy and robust – RACER) (Komisijas iekšējās kontroles standarts par mērķiem un rezultatīvajiem rādītājiem (5. IKS)).

(15)  Otrais novērtējuma ziņojums COM(2012) 675 final un trešais novērtējuma ziņojums COM(2013) 461 final.

(16)  LESD 318. un 319. pants.

(17)  Palātas priekšsēdētāja vēstule Komisijas priekšsēdētājam: “Eiropas Revīzijas palātas atbilde uz Komisijas otro 318. panta novērtējuma ziņojumu”, 21.12.2012. (http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/Otherauditdocuments).

(18)  “Pieņēma” nozīmē “apstiprināja publicēšanai”.

(19)  Atzinums Nr. 4/2012 par Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 318. pantu (http://eca.europa.eu). Sk. arī Atzinumu Nr. 7/2011 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 un Atzinumu Nr. 1/2012 par atsevišķiem regulu priekšlikumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku 2014.–2020. gada posmā, kā arī gada pārskata par 2010. finanšu gadu 8.54. punktu un Eiropas Revīzijas palātas atbildi uz Komisijas otro 318. panta novērtējuma ziņojumu.

(20)  Finanšu regula, 30. panta 3. punkts.

(21)  Īpašais ziņojums Nr. 22/2012 “Vai Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds un Eiropas Bēgļu fonds sniedz efektīvu ieguldījumu trešo valstu valstspiederīgo integrācijā”, 20., 24., 25. un 79. punkts.

(22)  Īpašais ziņojums Nr. 7/2012 “Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma: līdzšinējie sasniegumi”, 50. un 57. punkts.

(23)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2012 “No Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzfinansēto mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanas instrumenti”, 82. un 121. punkts.

(24)  Īpašais ziņojums Nr. 8/2012 “Mazo un vidējo uzņēmumu garantiju mehānisma revīzija”, 70. punkts.

(25)  Īpašais ziņojums Nr. 20/2012 “Vai struktūrpasākumu finansējums sadzīves atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras projektiem efektīvi palīdz dalībvalstīm sasniegt ES atkritumu politikas mērķus”, 73. punkts.

(26)  Īpašais ziņojums Nr. 5/2012 “Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)”, 79. punkts.

(27)  Īpašais ziņojums Nr. 11/2012 “Tiešais atbalsts par zīdītājgovīm, aitām un kazām saskaņā ar daļēju VMS kārtības īstenošanu”, 63. un 64. punkts.

(28)  Īpašais ziņojums Nr. 25/2012 “Vai ir izveidoti instrumenti, ar kuriem uzrauga efektivitāti Eiropas Sociālā fonda tēriņiem gados vecākiem darbiniekiem”, 61. punkts.

(29)  Īpašais ziņojums Nr. 1/2012 “Vai Eiropas Savienības attīstības palīdzība pārtikas nodrošinājumam Subsahāras Āfrikā ir efektīva”, Īpašais ziņojums Nr. 6/2012 “Eiropas Savienības sniegtā palīdzība Kipras turku kopienai”, Īpašais ziņojums Nr. 8/2012 “Atbalsta mērķtiecīga virzīšana lauku saimniecību modernizēšanai”, Īpašais ziņojums Nr. 13/2012 “Eiropas Savienības attīstības palīdzība dzeramā ūdens apgādei un pamatsanitārijai Subsahāras Āfrikā”, Īpašais ziņojums Nr. 14/2012 “ES higiēnas tiesību aktu īstenošana to valstu kautuvēs, kas pievienojušās ES kopš 2004. gada”, Īpašais ziņojums Nr. 17/2012 “Eiropas Attīstības fonda (EAF) ieguldījums ilgtspējīga autoceļu tīkla izveidē Subsahāras Āfrikā”, Īpašais ziņojums Nr. 18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā” un Īpašais ziņojums Nr. 23/2012 “Vai ar ES struktūrpasākumiem ir veiksmīgi atbalstīta degradētu rūpniecisku un militāru teritoriju atjaunošana”.

(30)  Īpašais ziņojums Nr. 14/2012, 48. un 49. punkts.

(31)  Īpašais ziņojums Nr. 13/2012, III un 61. punkts.

(32)  Īpašais ziņojums Nr. 23/2012, 32. punkts.

(33)  Īpašais ziņojums Nr. 18/2012, 62. un 102. punkts.

(34)  Īpašais ziņojums Nr. 6/2012, 45., 47. un 60. punkts.

10.1. PIELIKUMS

REVĪZIJAS PALĀTAS 2012. GADĀ PIEŅEMTIE ĪPAŠIE ZIŅOJUMI
   (1)

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2012 “Vai Eiropas Savienības attīstības palīdzība pārtikas nodrošinājumam Subsahāras Āfrikā ir efektīva” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2012 “Vai Eiropas Savienības attīstības palīdzība pārtikas nodrošinājumam Subsahāras Āfrikā ir efektīva”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2012 “No Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzfinansēto mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanas instrumenti” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2012 “No Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzfinansēto mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanas instrumenti”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2012 “Struktūrfondi. Vai Komisijai ir izdevies sekmīgi novērst dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās konstatētos trūkumus” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2012 “Struktūrfondi. Vai Komisijai ir izdevies sekmīgi novērst dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās konstatētos trūkumus”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2012 “Vai jūras ostu transporta infrastruktūras līdzfinansēšana no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda ir efektīvs ieguldījums” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2012 “Vai jūras ostu transporta infrastruktūras līdzfinansēšana no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda ir efektīvs ieguldījums”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2012 “Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2012 “Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2012 “Eiropas Savienības sniegtā palīdzība Kipras turku kopienai” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2012 “Eiropas Savienības sniegtā palīdzība Kipras turku kopienai”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2012 “Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma: līdzšinējie sasniegumi” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2012 “Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma: līdzšinējie sasniegumi”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2012 “Atbalsta mērķtiecīga virzīšana lauku saimniecību modernizēšanai” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2012 “Atbalsta mērķtiecīga virzīšana lauku saimniecību modernizēšanai”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2012 “Revīzija kontroles sistēmai, kas reglamentē bioloģisko produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un importu” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2012 “Revīzija kontroles sistēmai, kas reglamentē bioloģisko produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un importu”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2012 “Personāla attīstības pasākumu efektivitāte Eiropas Komisijā” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2012 “Personāla attīstības pasākumu efektivitāte Eiropas Komisijā”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 11/2012 “Tiešais atbalsts par zīdītājgovīm, aitām un kazām saskaņā ar daļēju VMS kārtības īstenošanu” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 11/2012 “Tiešais atbalsts par zīdītājgovīm, aitām un kazām saskaņā ar daļēju VMS kārtības īstenošanu”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 12/2012 “Vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 12/2012 “Vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 13/2012 “Eiropas Savienības attīstības palīdzība dzeramā ūdens apgādei un pamatsanitārijai Subsahāras Āfrikā” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 13/2012 “Eiropas Savienības attīstības palīdzība dzeramā ūdens apgādei un pamatsanitārijai Subsahāras Āfrikā”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 14/2012 “ES higiēnas tiesību aktu īstenošana to valstu kautuvēs, kas pievienojušās ES kopš 2004. gada” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 14/2012 “ES higiēnas tiesību aktu īstenošana to valstu kautuvēs, kas pievienojušās ES kopš 2004. gada”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 15/2012 “Interešu konflikta pārvaldība revīzijai atlasītajās ES aģentūrās” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 15/2012 “Interešu konflikta pārvaldība revīzijai atlasītajās ES aģentūrās”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 16/2012 “Cik efektīva ir vienotā platībmaksājuma shēma kā pārejas sistēma lauksaimnieku atbalstam jaunajās dalībvalstīs” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 16/2012 “Cik efektīva ir vienotā platībmaksājuma shēma kā pārejas sistēma lauksaimnieku atbalstam jaunajās dalībvalstīs”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 17/2012 “Eiropas Attīstības fonda (EAF) ieguldījums ilgtspējīga autoceļu tīkla izveidē Subsahāras Āfrikā” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 17/2012 “Eiropas Attīstības fonda (EAF) ieguldījums ilgtspējīga autoceļu tīkla izveidē Subsahāras Āfrikā”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 19/2012 “2011. gada pārskats par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu pēcpārbaudi” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 19/2012 “2011. gada pārskats par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu pēcpārbaudi”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 20/2012 “Vai struktūrpasākumu finansējums sadzīves atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras projektiem efektīvi palīdz dalībvalstīm sasniegt ES atkritumu politikas mērķus” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 20/2012 “Vai struktūrpasākumu finansējums sadzīves atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras projektiem efektīvi palīdz dalībvalstīm sasniegt ES atkritumu politikas mērķus”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 21/2012 “Kohēzijas politikas ieguldījumi energoefektivitātē un to rentabilitāte” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 21/2012 “Kohēzijas politikas ieguldījumi energoefektivitātē un to rentabilitāte”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 22/2012 “Vai Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds un Eiropas Bēgļu fonds sniedz efektīvu ieguldījumu trešo valstu valstspiederīgo integrācijā” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 22/2012 “Vai Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds un Eiropas Bēgļu fonds sniedz efektīvu ieguldījumu trešo valstu valstspiederīgo integrācijā”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 23/2012 “Vai ar ES struktūrpasākumiem ir veiksmīgi atbalstīta degradētu rūpniecisku un militāru teritoriju atjaunošana” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 23/2012 “Vai ar ES struktūrpasākumiem ir veiksmīgi atbalstīta degradētu rūpniecisku un militāru teritoriju atjaunošana”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 24/2012 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonda reakcija uz 2009. gada Abruci zemestrīci – darbu atbilstība un izmaksas” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 24/2012 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonda reakcija uz 2009. gada Abruci zemestrīci – darbu atbilstība un izmaksas”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 25/2012 “Vai ir izveidoti instrumenti, ar kuriem uzrauga efektivitāti Eiropas Sociālā fonda tēriņiem gados vecākiem darbiniekiem” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 25/2012 “Vai ir izveidoti instrumenti, ar kuriem uzrauga efektivitāti Eiropas Sociālā fonda tēriņiem gados vecākiem darbiniekiem”

---

(1)  Revīzijas palātas īpašie ziņojumi pieejami Palātas tīmekļa vietnē: http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports.

10.2. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE ATTIECĪBĀ UZ ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Nav ieviests | Vairs nav aktuāli | Nepietiekami pierādījumi |
| Lielākajā daļā aspektu | Dažos aspektos |
| 2010. | 1. ieteikums. Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos ir jāpievērš pastiprināta uzmanība darbības rezultātiem, īpaši jāanalizē atšķirības starp plānotajiem uzdevumiem un sasniegumiem un jāziņo par ES finansējuma ekonomisku un produktīvu izlietojumu (sk. 8.53. punktu). | | | X | | | | Sākot ar 2012. gada darbības pārskatiem, dienestiem ir noteikta prasība gada darbības pārskatu 3. daļā ietvert ES finansējuma pareizas finanšu pārvaldības galvenos rādītājus (efektivitāti, lietderību, ekonomiju) un ik gadu sniegt pārskatu par šādu rādītāju rezultātiem. Respektīvi, šo rādītāju pamatā varētu būt, piemēram, kvalitātes rezultāti (% no apstrīdētajiem lēmumiem) projektu atlases procesos, maksājuma veikšanas termiņu statistika un finanšu ietaupījumi līgumu slēgšanas procesā. |
| 2. ieteikums. Komisijas dienestu pienākums ir noteikt atbilstošus vidusposma atskaites punktus daudzgadu uzdevumiem, lai varētu pienācīgi novērtēt izpildes gaitu (sk. 8.54. punktu). | | | X | | | | Attiecībā uz rezultāta un attiecīgos gadījumos arī ietekmes rādītājiem vidusposma atskaites punktus patiesi varētu noteikt (piemēram, vismaz pārliecinoties par “tendenci”). Attiecībā uz rezultātiem ir iespējams definēt vidusposma atskaites punktus daudzgadu mērķiem vismaz programmas līmenī. Turklāt, veicot sagatavošanās darbus nākamajai finanšu shēmai, Komisija savos tiesību akta priekšlikumos ir iekļāvusi dažas prasības uzlabot plānošanas posma kvalitāti: vispārīgo un konkrēto mērķu un ar tiem saistītu rādītāju definēšanu. |
| 3. ieteikums. Komisijai un dalībvalstīm, dalītas pārvaldības gadījumā atbilstoši attiecīgajai atbildības jomai, ir jāvienojas par konsekventiem rezultātu rādītājiem un jānodrošina ticama informācija par plānotajiem uzdevumiem un sasniegtajiem koprezultātiem (sk. 8.56. punktu). | | | X | | | | Komisija veic ieteikto darbību un jau ir sākusi šo procesu ar dalībvalstīm. Ieteikums tiks īstenots līdz nākamā plānošanas perioda sākumam. |
| 4. ieteikums. ES izdevumu programmu plānošanas laikā Komisijai un dalībvalstīm jāpievērš lielāka uzmanība mērķu definēšanai saskaņā ar SMART principu, kā arī to risku identificēšanai un novēršanai, kuri varētu rasties izpildes laikā (sk. 8.57. punktu). | | | X | | | | Komisija vienmēr cenšas definēt SMART kritērijiem atbilstošus mērķus. Dažus no SMART kritērijiem iespējams izpildīt, tikai analizējot vienlaikus ar saistītajiem rādītājiem vai citu informāciju vadības plānos. Komisija ir paveikusi lielu darbu, piemēram, izveidojusi vadlīnijas mērķu un rādītāju noteikšanai un pievienojusi tās norādēm. |
| 2010 | 5. ieteikums. Vadības pārskatatbildībā ietilpst arī ziņošana par koprezultātiem tā, lai vadības plānā paredzētie sasniegumi atbilstu sasniegumiem, par kuriem sniegts izklāsts gada darbības pārskatā (sk. 8.58. punktu). | | | X | | | | Spēkā esošās norādes vadības plānu un gada darbības pārskatu sagatavošanai ir atjauninātas, lai uzlabotu atbilstību starp plānoto saistībā ar mērķiem un sasniegumiem un lai skaidrotu jebkādas novirzes (skatīt “Trūkumu analīze”). Norādes 2013. gada vadības plāniem paredz, ka, definējot vispārīgos mērķus (skatīt “Pašreizējās situācijas” 3. daļu), tiek noteikts pamatscenārijs, kā arī konkrēti mērķi (skatīt “Jaunāko zināmo rezultātu” 4. daļu).


  2012. gada darbības pārskatu profesionālizvērtēšanas procesa laikā centrālie dienesti ir iesnieguši katrai ĢD grupai tabulu, kurā atspoguļots salīdzinājums starp mērķiem un rādītājiem, kā tie parādīti 2012. gada vadības plānos. |
| 6. ieteikums. Komisijai – ja pārvaldība ir dalīta, atbilstīgos gadījumos kopā ar dalībvalstīm – ir jāizstrādā un jāizmanto uzraudzības un kontroles sistēmas, lai sagatavotu pilnīgu un precīzu informāciju par koprezultātiem (sk. 8.58. punktu). | | | X | | | | Programmām ar dalītu pārvaldību Komisija ieteica likumdevējai iestādei dažas galvenās prasības sistēmu izveidei, lai nākotnes regulējuma (pēc 2013. gada) ietvarā sagatavotu informāciju par rezultātiem. Atbilstīgi kompetenču sadalījumam dalītās pārvaldības sistēmā atbildība par šo sistēmu darbību, lai sniegtu pilnīgu un precīzu informāciju par rezultātiem, ir dalībvalstīm. Kā piemēru skatīt 2012. gada 14. marta COM(2011) 615 – priekšlikumu regulai par kopīgiem noteikumiem, ko piemēro struktūrfondiem, jo īpaši 9. pantu par tematiskajiem mērķiem, 47. pantu par novērtējumu un 1. pielikumu par metodi darbības rezultātu izvērtēšanas sistēmas izveidei. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Nav ieviests

Vairs nav aktuāli

Nepietiekami pierādījumi

Lielākajā daļā aspektu

Dažos aspektos

2010.

1. ieteikums. Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos ir jāpievērš pastiprināta uzmanība darbības rezultātiem, īpaši jāanalizē atšķirības starp plānotajiem uzdevumiem un sasniegumiem un jāziņo par ES finansējuma ekonomisku un produktīvu izlietojumu (sk. 8.53. punktu).

X

Sākot ar 2012. gada darbības pārskatiem, dienestiem ir noteikta prasība gada darbības pārskatu 3. daļā ietvert ES finansējuma pareizas finanšu pārvaldības galvenos rādītājus (efektivitāti, lietderību, ekonomiju) un ik gadu sniegt pārskatu par šādu rādītāju rezultātiem. Respektīvi, šo rādītāju pamatā varētu būt, piemēram, kvalitātes rezultāti (% no apstrīdētajiem lēmumiem) projektu atlases procesos, maksājuma veikšanas termiņu statistika un finanšu ietaupījumi līgumu slēgšanas procesā.

2. ieteikums. Komisijas dienestu pienākums ir noteikt atbilstošus vidusposma atskaites punktus daudzgadu uzdevumiem, lai varētu pienācīgi novērtēt izpildes gaitu (sk. 8.54. punktu).

X

Attiecībā uz rezultāta un attiecīgos gadījumos arī ietekmes rādītājiem vidusposma atskaites punktus patiesi varētu noteikt (piemēram, vismaz pārliecinoties par “tendenci”). Attiecībā uz rezultātiem ir iespējams definēt vidusposma atskaites punktus daudzgadu mērķiem vismaz programmas līmenī. Turklāt, veicot sagatavošanās darbus nākamajai finanšu shēmai, Komisija savos tiesību akta priekšlikumos ir iekļāvusi dažas prasības uzlabot plānošanas posma kvalitāti: vispārīgo un konkrēto mērķu un ar tiem saistītu rādītāju definēšanu.

3. ieteikums. Komisijai un dalībvalstīm, dalītas pārvaldības gadījumā atbilstoši attiecīgajai atbildības jomai, ir jāvienojas par konsekventiem rezultātu rādītājiem un jānodrošina ticama informācija par plānotajiem uzdevumiem un sasniegtajiem koprezultātiem (sk. 8.56. punktu).

X

Komisija veic ieteikto darbību un jau ir sākusi šo procesu ar dalībvalstīm. Ieteikums tiks īstenots līdz nākamā plānošanas perioda sākumam.

4. ieteikums. ES izdevumu programmu plānošanas laikā Komisijai un dalībvalstīm jāpievērš lielāka uzmanība mērķu definēšanai saskaņā ar SMART principu, kā arī to risku identificēšanai un novēršanai, kuri varētu rasties izpildes laikā (sk. 8.57. punktu).

X

Komisija vienmēr cenšas definēt SMART kritērijiem atbilstošus mērķus. Dažus no SMART kritērijiem iespējams izpildīt, tikai analizējot vienlaikus ar saistītajiem rādītājiem vai citu informāciju vadības plānos. Komisija ir paveikusi lielu darbu, piemēram, izveidojusi vadlīnijas mērķu un rādītāju noteikšanai un pievienojusi tās norādēm.

2010

5. ieteikums. Vadības pārskatatbildībā ietilpst arī ziņošana par koprezultātiem tā, lai vadības plānā paredzētie sasniegumi atbilstu sasniegumiem, par kuriem sniegts izklāsts gada darbības pārskatā (sk. 8.58. punktu).

X

Spēkā esošās norādes vadības plānu un gada darbības pārskatu sagatavošanai ir atjauninātas, lai uzlabotu atbilstību starp plānoto saistībā ar mērķiem un sasniegumiem un lai skaidrotu jebkādas novirzes (skatīt “Trūkumu analīze”). Norādes 2013. gada vadības plāniem paredz, ka, definējot vispārīgos mērķus (skatīt “Pašreizējās situācijas” 3. daļu), tiek noteikts pamatscenārijs, kā arī konkrēti mērķi (skatīt “Jaunāko zināmo rezultātu” 4. daļu).

2012. gada darbības pārskatu profesionālizvērtēšanas procesa laikā centrālie dienesti ir iesnieguši katrai ĢD grupai tabulu, kurā atspoguļots salīdzinājums starp mērķiem un rādītājiem, kā tie parādīti 2012. gada vadības plānos.

6. ieteikums. Komisijai – ja pārvaldība ir dalīta, atbilstīgos gadījumos kopā ar dalībvalstīm – ir jāizstrādā un jāizmanto uzraudzības un kontroles sistēmas, lai sagatavotu pilnīgu un precīzu informāciju par koprezultātiem (sk. 8.58. punktu).

X

Programmām ar dalītu pārvaldību Komisija ieteica likumdevējai iestādei dažas galvenās prasības sistēmu izveidei, lai nākotnes regulējuma (pēc 2013. gada) ietvarā sagatavotu informāciju par rezultātiem. Atbilstīgi kompetenču sadalījumam dalītās pārvaldības sistēmā atbildība par šo sistēmu darbību, lai sniegtu pilnīgu un precīzu informāciju par rezultātiem, ir dalībvalstīm. Kā piemēru skatīt 2012. gada 14. marta COM(2011) 615 – priekšlikumu regulai par kopīgiem noteikumiem, ko piemēro struktūrfondiem, jo īpaši 9. pantu par tematiskajiem mērķiem, 47. pantu par novērtējumu un 1. pielikumu par metodi darbības rezultātu izvērtēšanas sistēmas izveidei.

---

| 14.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 331/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 331/261

---

GADA PĀRSKATS PAR DARBĪBĀM, KO FINANSĒ NO ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF)

2013/C 331/02

Gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF)

SATURS

Ievads

Eiropas attīstības fondu īpašās iezīmes

I nodaļa. Astotais, devītais un desmitais EAF

Īstenošana

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

II nodaļa. Palātas Ticamības deklarācija par EAF

Palātas Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF) Eiropas Parlamentam un Padomei – ārējā revidenta ziņojums

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

Pārskatu ticamība

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 1. | Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1.

Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta
  1. tabulā
  .

1. tabula.   Eiropas attīstības fondi. Galvenie dati par 2012. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi 2012. gadā | Pārvaldības veids |
| Eiropas attīstības fondi | 8. EAF | Pamatdarbības izdevumi | | |
| Projekti | 22 | Decentralizēta |
| Projekti | 5 | Centralizēta tieša |
| Projekti | 2 | Centralizēta netieša |
| Projekti | 0 | Kopīga pārvaldība |
| Budžeta atbalsts | 0 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi | 0 | |
| | 29 | |
| 9. EAF | Pamatdarbības izdevumi | | |
| Projekti | 383 | Decentralizēta |
| Projekti | 95 | Kopīga pārvaldība |
| Projekti | 90 | Centralizēta tieša |
| Budžeta atbalsts | 16 | Centralizēta tieša |
| Projekti | 15 | Centralizēta netieša |
| Administratīvie izdevumi | 0 | |
| | 599 | |
| 10. EAF | Pamatdarbības izdevumi | | |
| Budžeta atbalsts | 824 | Centralizēta tieša |
| Projekti | 775 | Kopīga pārvaldība |
| Projekti | 624 | Decentralizēta |
| Projekti | 299 | Centralizēta tieša |
| Projekti | 45 | Centralizēta netieša |
| Administratīvie izdevumi | 97 | |
| | 2 664 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā (projekti) | 2 355 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā (budžeta atbalsts) | 840 | |
| Administratīvie izdevumi kopā | 97 | |
| Maksājumi kopā | 3 292 | |
| – | avansi |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi 2012. gadā

Pārvaldības veids

Eiropas attīstības fondi

8. EAF

Pamatdarbības izdevumi

Projekti

22

Decentralizēta

Projekti

5

Centralizēta tieša

Projekti

2

Centralizēta netieša

Projekti

0

Kopīga pārvaldība

Budžeta atbalsts

0

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi

0

29

9. EAF

Pamatdarbības izdevumi

Projekti

383

Decentralizēta

Projekti

95

Kopīga pārvaldība

Projekti

90

Centralizēta tieša

Budžeta atbalsts

16

Centralizēta tieša

Projekti

15

Centralizēta netieša

Administratīvie izdevumi

0

599

10. EAF

Pamatdarbības izdevumi

Budžeta atbalsts

824

Centralizēta tieša

Projekti

775

Kopīga pārvaldība

Projekti

624

Decentralizēta

Projekti

299

Centralizēta tieša

Projekti

45

Centralizēta netieša

Administratīvie izdevumi

97

2 664

Pamatdarbības izdevumi kopā (projekti)

2 355

Pamatdarbības izdevumi kopā (budžeta atbalsts)

840

Administratīvie izdevumi kopā

97

Maksājumi kopā

3 292

–

1 738

| + | ieskaitītie avansa maksājumi |
| --- | --- |

+

1 369

Visa revidētā datu kopa

2 923

Individuālās saistības kopā
   (37)

3 226

Vispārējās saistības kopā
   (37)

3 163

Eiropas attīstības fondu īpašās iezīmes

| 2. | EAF ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja uz 20 gadiem (“Kotonū nolīgums”), veido pamatu Eiropas Savienības attiecībām ar ĀKK valstīm un AZT. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku izskaust nabadzību. |
| --- | --- |

2.

EAF ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja uz 20 gadiem (“Kotonū nolīgums”), veido pamatu Eiropas Savienības attiecībām ar ĀKK valstīm un AZT. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku izskaust nabadzību.

| 3. | Eiropas attīstības fondus finansē dalībvalstis, tos reglamentē īpašas finanšu regulas un Eiropas Komisija tos pārvalda ārpus ES vispārējā budžeta. Eiropas Investīciju banka (EIB) pārvalda ieguldījumu instrumentu, uz kuru neattiecas Palātas ticamības deklarācija vai Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra (1)
   (2). |
| --- | --- |

3.

Eiropas attīstības fondus finansē dalībvalstis, tos reglamentē īpašas finanšu regulas un Eiropas Komisija tos pārvalda ārpus ES vispārējā budžeta. Eiropas Investīciju banka (EIB) pārvalda ieguldījumu instrumentu, uz kuru neattiecas Palātas ticamības deklarācija vai Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra (1)
   (2).

| 4. | EAF gandrīz pilnībā pārvalda Komisijas Attīstības un sadarbības ĢD – (EuropeAid), kas pārvalda arī plaša spektra izdevumus no ES budžeta (3)
   (4). |
| --- | --- |

4.

EAF gandrīz pilnībā pārvalda Komisijas Attīstības un sadarbības ĢD – (EuropeAid), kas pārvalda arī plaša spektra izdevumus no ES budžeta (3)
   (4).

| 5. | EAF intervences pasākumus īsteno ar projektu un budžeta atbalsta starpniecību (5) saskaņā ar trim galvenajām īstenošanas metodēm. 2012. gadā 43 % maksājumu veica saskaņā ar centralizēto pārvaldību, 30 % – ar decentralizēto pārvaldību, bet 27 % – saskaņā ar kopīgu pārvaldību (6) (sk.
  1. tabulu
  ). |
| --- | --- |

5.

EAF intervences pasākumus īsteno ar projektu un budžeta atbalsta starpniecību (5) saskaņā ar trim galvenajām īstenošanas metodēm. 2012. gadā 43 % maksājumu veica saskaņā ar centralizēto pārvaldību, 30 % – ar decentralizēto pārvaldību, bet 27 % – saskaņā ar kopīgu pārvaldību (6) (sk.
  1. tabulu
  ).

| 6. | Šajā pārskatā ietvertie izdevumi ir veikti saskaņā ar plašu īstenošanas metožu spektru 79 valstīs. Noteikumi un procedūras bieži vien ir sarežģīti, tostarp konkursiem un līgumu piešķiršanai. Palāta ir novērtējusi risku kā objektīvi augstu. |
| --- | --- |

6.

Šajā pārskatā ietvertie izdevumi ir veikti saskaņā ar plašu īstenošanas metožu spektru 79 valstīs. Noteikumi un procedūras bieži vien ir sarežģīti, tostarp konkursiem un līgumu piešķiršanai. Palāta ir novērtējusi risku kā objektīvi augstu.

| 7. | Divās jomās – budžeta atbalsta jomā (7) un ES iemaksās multidonoru projektos, kurus īsteno starptautiskas organizācijas (8), piemēram, ANO – instrumentu raksturs un maksājuma nosacījumi ierobežo apmēru, kādā darījumos var rasties kļūdas, kā pareizības revīzijā to ir definējusi Palāta. |
| --- | --- |

7.

Divās jomās – budžeta atbalsta jomā (7) un ES iemaksās multidonoru projektos, kurus īsteno starptautiskas organizācijas (8), piemēram, ANO – instrumentu raksturs un maksājuma nosacījumi ierobežo apmēru, kādā darījumos var rasties kļūdas, kā pareizības revīzijā to ir definējusi Palāta.

| 8. | Budžeta atbalstu izmaksā, atbalstot kādas valsts vispārējo budžetu vai tās budžetu īpašam politikas virzienam vai mērķim. Palāta pārbauda, vai Komisija, veicot budžeta atbalsta maksājumus attiecīgajai partnervalstij, ir ievērojusi īpašos nosacījumus un vai tā ir pierādījusi, ka ir ievēroti vispārējie attiecināmības nosacījumi (tādi kā progress publiskā sektora finanšu pārvaldībā). |
| --- | --- |

8.

Budžeta atbalstu izmaksā, atbalstot kādas valsts vispārējo budžetu vai tās budžetu īpašam politikas virzienam vai mērķim. Palāta pārbauda, vai Komisija, veicot budžeta atbalsta maksājumus attiecīgajai partnervalstij, ir ievērojusi īpašos nosacījumus un vai tā ir pierādījusi, ka ir ievēroti vispārējie attiecināmības nosacījumi (tādi kā progress publiskā sektora finanšu pārvaldībā).

| 9. | Tomēr Komisija diezgan elastīgi lemj par to, vai šie vispārējie nosacījumi ir ievēroti. Palāta pareizības revīzijā nevar iet tālāk par posmu, kurā atbalsts partnervalstij ir izmaksāts. Pārskaitītie līdzekļi tad tiek pievienoti saņēmējvalsts budžeta līdzekļiem. Nekādi saņēmējvalsts finanšu pārvaldības trūkumi nevar radīt kļūdas Palātas veiktajā pareizības revīzijā. |
| --- | --- |

9.

Tomēr Komisija diezgan elastīgi lemj par to, vai šie vispārējie nosacījumi ir ievēroti. Palāta pareizības revīzijā nevar iet tālāk par posmu, kurā atbalsts partnervalstij ir izmaksāts. Pārskaitītie līdzekļi tad tiek pievienoti saņēmējvalsts budžeta līdzekļiem. Nekādi saņēmējvalsts finanšu pārvaldības trūkumi nevar radīt kļūdas Palātas veiktajā pareizības revīzijā.

| 10. | Komisijas iemaksas multidonoru fondos apvieno ar pārējo donoru iemaksām, un tās nav paredzētas īpašiem identificējamiem izdevumu posteņiem. |
| --- | --- |

10.

Komisijas iemaksas multidonoru fondos apvieno ar pārējo donoru iemaksām, un tās nav paredzētas īpašiem identificējamiem izdevumu posteņiem.

I NODAĻA.   ASTOTAIS, DEVĪTAIS UN DESMITAIS EAF

Īstenošana

| 11. | Katru EAF nolīgumu parasti noslēdz aptuveni uz piecu gadu saistību periodu, bet maksājumus var veikt ilgākā laikposmā. 2012. gadā maksājumus veica no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda. Astotajam EAF (1995.–2000. g.) ir atvēlēti 14 625 miljoni EUR, bet devītajam EAF (2000.–2007. g.) – 15 200 miljoni EUR. |
| --- | --- |

11.

Katru EAF nolīgumu parasti noslēdz aptuveni uz piecu gadu saistību periodu, bet maksājumus var veikt ilgākā laikposmā. 2012. gadā maksājumus veica no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda. Astotajam EAF (1995.–2000. g.) ir atvēlēti 14 625 miljoni EUR, bet devītajam EAF (2000.–2007. g.) – 15 200 miljoni EUR.

| 12. | Desmitajam EAF (2008.–2013. g.) atvēlēti 22 682 miljoni EUR. No šīs summas 21 967 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 285 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām jeb AZT. Šīs summas ietver (attiecīgi ĀKK valstīm un AZT) 1 500 miljonus EUR un 30 miljonus EUR ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem par EAF plānošanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

12.

Desmitajam EAF (2008.–2013. g.) atvēlēti 22 682 miljoni EUR. No šīs summas 21 967 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 285 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām jeb AZT. Šīs summas ietver (attiecīgi ĀKK valstīm un AZT) 1 500 miljonus EUR un 30 miljonus EUR ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem par EAF plānošanu un īstenošanu.

| 13. | 2012. gadā dalībvalstu kopējās iemaksas bija 2 600 miljoni EUR. |
| --- | --- |

13.

2012. gadā dalībvalstu kopējās iemaksas bija 2 600 miljoni EUR.

| 14. | 2. tabulā
  attēlots, kā EAF līdzekļi izlietoti 2012. gadā un kumulatīvi. Individuālās saistības par 27 % pārsniedza sākotnējo prognozi, īpaši tāpēc, ka 400 miljonu EUR apmērā bija apstiprināts ES atbalsts iniciatīvai “Ilgtspējīga enerģija visiem”, kas sākotnēji nebija plānots. Maksājumi par 8 % pārsniedza sākotnējo prognozi, galvenokārt tāpēc, ka saistību apmērs bija lielāks par plānoto. Neizpildītās saistības salīdzinājumā ar 2011. gadu saglabājas stabilas. |
| --- | --- |

14.

2. tabulā
  attēlots, kā EAF līdzekļi izlietoti 2012. gadā un kumulatīvi. Individuālās saistības par 27 % pārsniedza sākotnējo prognozi, īpaši tāpēc, ka 400 miljonu EUR apmērā bija apstiprināts ES atbalsts iniciatīvai “Ilgtspējīga enerģija visiem”, kas sākotnēji nebija plānots. Maksājumi par 8 % pārsniedza sākotnējo prognozi, galvenokārt tāpēc, ka saistību apmērs bija lielāks par plānoto. Neizpildītās saistības salīdzinājumā ar 2011. gadu saglabājas stabilas.

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

| 15. | Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas attīstības fondu finanšu pārvaldību (9). Palāta uzskata, ka šajā ziņojumā precīzi izklāstīta atbilstošā finanšu informācija. |
| --- | --- |

15.

Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas attīstības fondu finanšu pārvaldību (9). Palāta uzskata, ka šajā ziņojumā precīzi izklāstīta atbilstošā finanšu informācija.

2. tabula.   EAF resursu izlietojums 2012. gada 31. decembrī

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Stāvoklis 2011. gada beigās | Budžeta izpilde 2012. finanšu gadā
  (neto) (43) | Stāvoklis 2012. gada beigās |
| Kopsumma | Izpildes rādītājs (39) | 8. EAF (40) | 9. EAF (40) | 10. EAF | Kopsumma | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | Kopsumma | Izpildes rādītājs (39) |
| A. | RESURSI
   (38) |

(miljonos EUR)

Stāvoklis 2011. gada beigās

Budžeta izpilde 2012. finanšu gadā

(neto) (43)

Stāvoklis 2012. gada beigās

Kopsumma

Izpildes rādītājs (39)

8. EAF (40)

9. EAF (40)

10. EAF

Kopsumma

8. EAF

9. EAF

10. EAF

Kopsumma

Izpildes rādītājs (39)

A.

48 854

–79

– 102

246

66

10 584

16 450

21 885

48 920

B.   IZLIETOJUMS

| 1. | Vispārējās saistības kopā
   (41) |
| --- | --- |

1.

40 827

83,6 %

–64

– 297

3 524

3 163

10 576

16 157

17 258

43 991

89,9 %

| 2. | Individuālās saistības kopā
   (42) |
| --- | --- |

2.

34 833

71,3 %

–46

– 187

3 460

3 226

10 448

15 504

12 107

38 059

77,8 %

| 3. | Maksājumi |
| --- | --- |

3.

29 208

59,8 %

15

539

2 655

3 209

10 345

14 566

7 507

32 417

66,3 %

| C. | Nenokārtotās saistības (B1 – B3) |
| --- | --- |

C.

11 619

23,8 %

231

1 591

9 751

11 574

23,7 %

| D. | Pieejamais atlikums (A – B1) |
| --- | --- |

D.

8 027

16,4 %

8

293

4 627

4 929

10,1 %

Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF finansiālās īstenošanas ziņojumiem un finanšu pārskatiem 2012. gada 31. decembrī.

II NODAĻA.   PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EAF

Palātas Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF) Eiropas Parlamentam un Padomei – ārējā revidenta ziņojums

| | | |
| --- | --- | --- |

Pārskatu ticamība

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| |
| --- |

Ieņēmumi

Saistības

| |
| --- |

Maksājumi

| |
| --- |

2013. gada 5. septembrī

| |
| --- |

| |
| --- |

Priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

| 16. | Ticamības deklarācijas VI punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja finanšu pārskatus (12) un ziņojumu par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (13). Revīzijā pārbaudīja summas un informāciju, vērtēja izmantotos grāmatvedības principus, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

16.

Ticamības deklarācijas VI punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja finanšu pārskatus (12) un ziņojumu par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (13). Revīzijā pārbaudīja summas un informāciju, vērtēja izmantotos grāmatvedības principus, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un pārskatu vispārējo izklāstu.

| 17. | Revīzijas palātas 2012. gada pārskata par budžeta izpildi 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  aprakstīta Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode. Ticamības deklarācijas VII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem:






  a) | visu dalībvalstu iemaksu un citu veidu ieņēmumu darījumu parauga pārbaude; |
| --- | --- | --- |

17.

Revīzijas palātas 2012. gada pārskata par budžeta izpildi 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  aprakstīta Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode. Ticamības deklarācijas VII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem:

a)

visu dalībvalstu iemaksu un citu veidu ieņēmumu darījumu parauga pārbaude;

| b) | 30 saistību parauga pārbaude (14); |
| --- | --- |

b)

30 saistību parauga pārbaude (14);

| c) | 167 starpposma un galīgo izdevumu darījumu pārbaude; šie darījumi ir apstiprināti septiņās ES delegācijās vai Komisijas galvenajos dienestos (15); vajadzības gadījumā īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus apmeklēja uz vietas, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos darījumus; |
| --- | --- |

c)

167 starpposma un galīgo izdevumu darījumu pārbaude; šie darījumi ir apstiprināti septiņās ES delegācijās vai Komisijas galvenajos dienestos (15); vajadzības gadījumā īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus apmeklēja uz vietas, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos darījumus;

| d) | pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un ES delegācijās, aplūkojot šādus elementus:






  i) | ex ante pārbaudes, ko veic kredītrīkotāji, ārēji uzraudzītāji (būvdarbu līgumiem) vai ārēji revidenti (programmu aplēsēm (16), dotācijām un maksas pakalpojumu līgumiem). Palāta analizēja, kāpēc ir radušās kļūdas, kuras tā atklāja; |
| --- | --- | --- |

d)

pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un ES delegācijās, aplūkojot šādus elementus:

i)

ex ante pārbaudes, ko veic kredītrīkotāji, ārēji uzraudzītāji (būvdarbu līgumiem) vai ārēji revidenti (programmu aplēsēm (16), dotācijām un maksas pakalpojumu līgumiem). Palāta analizēja, kāpēc ir radušās kļūdas, kuras tā atklāja;

| ii) | regulārā kontrole un pārraudzība. Tā ietver EuropeAid pētījuma pārbaudi par 2012. gada atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas daļēji balstās uz Komisijas iekšējā revīzijas dienesta (IRD) darbu (17); |
| --- | --- |

ii)

regulārā kontrole un pārraudzība. Tā ietver EuropeAid pētījuma pārbaudi par 2012. gada atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas daļēji balstās uz Komisijas iekšējā revīzijas dienesta (IRD) darbu (17);

| iii) | iekšējā revīzija; |
| --- | --- |

iii)

iekšējā revīzija;

| e) | EuropeAid ģenerāldirektora gada darbības pārskata un deklarācijas izvērtējums. |
| --- | --- |

e)

EuropeAid ģenerāldirektora gada darbības pārskata un deklarācijas izvērtējums.

| 18. | Kā norādīts 4. punktā, EuropeAid īsteno lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu, kurus finansē no vispārējā budžeta un no EAF. Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un 2012. gada deklarācijas ticamību attiecas uz visu EuropeAid atbildības jomu. |
| --- | --- |

18.

Kā norādīts 4. punktā, EuropeAid īsteno lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu, kurus finansē no vispārējā budžeta un no EAF. Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un 2012. gada deklarācijas ticamību attiecas uz visu EuropeAid atbildības jomu.

Pārskatu ticamība

| 19. | Saimniecisko rezultātu pārskats pie ieņēmumiem ietver procentus no priekšfinansējuma par tādiem priekšfinansējuma maksājumiem saņēmējiem, kuri pārsniedz EUR 250 000. Lai no saņēmējiem atgūtu procentus par lieliem priekšfinansējuma maksājumiem (t. i., lielākiem par EUR 750 000), Komisijai katru gadu ir jāizdod iekasēšanas rīkojumi (18). Tomēr šāda atgūšana tiek īstenota reti. Turklāt priekšfinansējuma maksājumu radītos procentus reizēm kompensē ar radušos izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumiem – šos procentus finanšu pārskatos neatzīst par ieņēmumiem. |
| --- | --- |

19.

Saimniecisko rezultātu pārskats pie ieņēmumiem ietver procentus no priekšfinansējuma par tādiem priekšfinansējuma maksājumiem saņēmējiem, kuri pārsniedz EUR 250 000. Lai no saņēmējiem atgūtu procentus par lieliem priekšfinansējuma maksājumiem (t. i., lielākiem par EUR 750 000), Komisijai katru gadu ir jāizdod iekasēšanas rīkojumi (18). Tomēr šāda atgūšana tiek īstenota reti. Turklāt priekšfinansējuma maksājumu radītos procentus reizēm kompensē ar radušos izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumiem – šos procentus finanšu pārskatos neatzīst par ieņēmumiem.

| 19. | Komisija atzīst, ka, neraugoties uz atgādinājumu pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem ikgadējā pirmsslēgšanas piezīmē, procentu iekasēšana par priekšfinansējumu, kas lielāks par EUR 750 000, ne vienmēr ir veikta ik gadu. Taču DEVCO vēlas uzsvērt, ka, nosakot finanšu situāciju pirms līgumu slēgšanas, vienmēr tiek ņemti vērā procenti, kas gūti no priekšfinansējuma. DEVCO 2013. gadā īstenos īpašu rīcību saistībā ar šo jautājumu:







  — | piezīmi, kas atgādina kredītrīkotājiem par FR noteikumiem šajā jautājumā, |
| --- | --- | --- |

19.

Komisija atzīst, ka, neraugoties uz atgādinājumu pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem ikgadējā pirmsslēgšanas piezīmē, procentu iekasēšana par priekšfinansējumu, kas lielāks par EUR 750 000, ne vienmēr ir veikta ik gadu. Taču DEVCO vēlas uzsvērt, ka, nosakot finanšu situāciju pirms līgumu slēgšanas, vienmēr tiek ņemti vērā procenti, kas gūti no priekšfinansējuma. DEVCO 2013. gadā īstenos īpašu rīcību saistībā ar šo jautājumu:

—

piezīmi, kas atgādina kredītrīkotājiem par FR noteikumiem šajā jautājumā,

| — | detalizētu pārskatu par visiem līgumiem ar 2012. gada beigās neslēgtiem priekšfinansējumiem, kas lielāki par EUR 750 000. |
| --- | --- |

—

detalizētu pārskatu par visiem līgumiem ar 2012. gada beigās neslēgtiem priekšfinansējumiem, kas lielāki par EUR 750 000.

Attiecībā uz priekšfinansējumiem, kas ir lielāki par EUR 250 000, bet mazāki par EUR 750 000, vietējā CRIS FED sistēma šobrīd atļauj vien atkārtoti piedēvēt piedziņas rīkojumus sākotnējai izdevumu līnijai, tādējādi neļaujot atzīt procentus. DEVCO ir paredzējis izstrādāt CRIS sistēmu, kas atļautu atzīšanu un varētu būt pieejama ne ātrāk par 2013. gada oktobri.

| 20. | Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta bieži atklāja darījumus, kas nav pareizi reģistrēti (19). EuropeAid 2012. gada pētījumā arī secināts, ka kopējā Relex informācijas sistēma (CRIS) darījumi bieži vien bija reģistrēti nepareizi. Kaut gan Palāta neatklāja, ka šajā sakarā būtu izraisītas būtiskas kļūdas attiecībā uz pārskatu ticamību, tomēr šīs kļūdas nedrīkst atstāt novārtā, jo tās var ietekmēt to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu gada beigās (20). |
| --- | --- |

20.

Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta bieži atklāja darījumus, kas nav pareizi reģistrēti (19). EuropeAid 2012. gada pētījumā arī secināts, ka kopējā Relex informācijas sistēma (CRIS) darījumi bieži vien bija reģistrēti nepareizi. Kaut gan Palāta neatklāja, ka šajā sakarā būtu izraisītas būtiskas kļūdas attiecībā uz pārskatu ticamību, tomēr šīs kļūdas nedrīkst atstāt novārtā, jo tās var ietekmēt to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu gada beigās (20).

| 20. | Kā Palāta to ir norādījusi, Komisija 2012. gadā ir pielikusi ievērojamas pūles, lai būtiski uzlabotu datu kvalitāti. Komisija uzsver, ka tai ir nodoms turpināt centienus uzlabot datu kvalitāti.

  Pēc plašā pētījuma veikšanas 2012. gadā patlaban ir izstrādāts un tiek pabeigts rīcības plāns (pieņemšana plānota 2013. gada jūlija vidū), kura daži elementi jau ir izpētīti un/vai īstenoti. Līdz ar šo rīcības plānu Komisija tagad turpina darbu, lai uzlabotu datu kvalitāti vairākos aspektos, tostarp ir:








  a) | CRIS uzlabošana, lai nodrošinātu to, ka lietotāji pieļauj mazāk kļūdu (piemēram, “Ģenerālplāna” 4.0. darbība ir paredzēta, lai uzlabotu CRIS lietotāja saskarni, pārskatītu CRIS dokumentāciju, kā arī izveidotu datu vārdnīcu); |
| --- | --- | --- |

20.

Pēc plašā pētījuma veikšanas 2012. gadā patlaban ir izstrādāts un tiek pabeigts rīcības plāns (pieņemšana plānota 2013. gada jūlija vidū), kura daži elementi jau ir izpētīti un/vai īstenoti. Līdz ar šo rīcības plānu Komisija tagad turpina darbu, lai uzlabotu datu kvalitāti vairākos aspektos, tostarp ir:

a)

CRIS uzlabošana, lai nodrošinātu to, ka lietotāji pieļauj mazāk kļūdu (piemēram, “Ģenerālplāna” 4.0. darbība ir paredzēta, lai uzlabotu CRIS lietotāja saskarni, pārskatītu CRIS dokumentāciju, kā arī izveidotu datu vārdnīcu);

| b) | nepārtraukta CRIS datu uzraudzība, ko veic centrālie dienesti, izmantojot automātiskās pārbaudes, mērķtiecīgus uzskaites kvalitātes testus un uzsākot konkrētu vienumu izpētes saskaņā ar riska novērtējumu; |
| --- | --- |

b)

nepārtraukta CRIS datu uzraudzība, ko veic centrālie dienesti, izmantojot automātiskās pārbaudes, mērķtiecīgus uzskaites kvalitātes testus un uzsākot konkrētu vienumu izpētes saskaņā ar riska novērtējumu;

| c) | lietotājiem sniegtās informācijas uzlabošana, izmantojot CRIS zināšanu datubāzi un īpašus kursus; |
| --- | --- |

c)

lietotājiem sniegtās informācijas uzlabošana, izmantojot CRIS zināšanu datubāzi un īpašus kursus;

| d) | mērķtiecīgāku izpildes pamatrādītāju (KPI) noteikšana, lai vairotu izpratni par to, cik būtiska ir laba un pilnīga datu kvalitāte. |
| --- | --- |

d)

mērķtiecīgāku izpildes pamatrādītāju (KPI) noteikšana, lai vairotu izpratni par to, cik būtiska ir laba un pilnīga datu kvalitāte.

Darījumu pareizība

| 21. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

21.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  1. pielikumā
  .

Ieņēmumi

| 22. | Palāta revidēja ieņēmumu darījumus un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajos nav būtisks. |
| --- | --- |

22.

Palāta revidēja ieņēmumu darījumus un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajos nav būtisks.

Saistības

| 23. | Palāta revidēja saistības un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajās nav būtisks. |
| --- | --- |

23.

Palāta revidēja saistības un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajās nav būtisks.

Izdevumu darījumi

| 24. | No 167 Palātas pārbaudītajiem darījumiem 44 (26 %) darījumos bija kļūdas. Saskaņā ar Palātas aplēsēm iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,0 % (21). |
| --- | --- |

24.

No 167 Palātas pārbaudītajiem darījumiem 44 (26 %) darījumos bija kļūdas. Saskaņā ar Palātas aplēsēm iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,0 % (21).

Projekti

| 25. | No 127 izdevumu darījumiem, kas ietilpa paraugā, 41 (32 %) darījumā bija kļūdas, no kurām 28 (68 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. No 28 darījumiem, kuros bija skaitļos izsakāmas kļūdas, 20 bija galīgie maksājumi, kurus Komisija jau bija pārbaudījusi. |
| --- | --- |

25.

No 127 izdevumu darījumiem, kas ietilpa paraugā, 41 (32 %) darījumā bija kļūdas, no kurām 28 (68 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. No 28 darījumiem, kuros bija skaitļos izsakāmas kļūdas, 20 bija galīgie maksājumi, kurus Komisija jau bija pārbaudījusi.

| 26. | Kļūdas daudz biežāk konstatēja darījumos, kas attiecas uz programmas aplēsēm, dotācijām un iemaksu nolīgumiem starp Komisiju un starptautiskām organizācijām, nekā citos atbalsta veidos; pārbaudīja 71 šāda veida darījumu, un kļūdas atklāja 31 (44 %). |
| --- | --- |

26.

Kļūdas daudz biežāk konstatēja darījumos, kas attiecas uz programmas aplēsēm, dotācijām un iemaksu nolīgumiem starp Komisiju un starptautiskām organizācijām, nekā citos atbalsta veidos; pārbaudīja 71 šāda veida darījumu, un kļūdas atklāja 31 (44 %).

| 27. | Galvenie skaitļos izsakāmo kļūdu veidi, kurus konstatēja ar projektiem saistītajos darījumos, ir (sk. 1. izcēlumu):






  a) | attiecināmības kļūdas: izdevumi par darbībām, kuras nav paredzētas līgumā (12 darījumi), saņēmējs nav ievērojis iepirkuma procedūras (četri darījumi) un izdevumi ir notikuši ārpus īstenošanas perioda (divi darījumi) vai arī pārsniedz noteikto budžetu (skar divus darījumus); |
| --- | --- | --- |

27.

Galvenie skaitļos izsakāmo kļūdu veidi, kurus konstatēja ar projektiem saistītajos darījumos, ir (sk. 1. izcēlumu):

a)

attiecināmības kļūdas: izdevumi par darbībām, kuras nav paredzētas līgumā (12 darījumi), saņēmējs nav ievērojis iepirkuma procedūras (četri darījumi) un izdevumi ir notikuši ārpus īstenošanas perioda (divi darījumi) vai arī pārsniedz noteikto budžetu (skar divus darījumus);

| b) | reālās pastāvēšanas kļūdas: nav rēķinu vai citu apliecinošu dokumentu, kas pamatotu izdevumus (divi darījumi), pakalpojumi nav sniegti un darbi nav notikuši (divi darījumi) un saņēmējiem nav radušies izdevumi (viens darījums); |
| --- | --- |

b)

reālās pastāvēšanas kļūdas: nav rēķinu vai citu apliecinošu dokumentu, kas pamatotu izdevumus (divi darījumi), pakalpojumi nav sniegti un darbi nav notikuši (divi darījumi) un saņēmējiem nav radušies izdevumi (viens darījums);

| c) | precizitātes kļūdas: nepareizi aprēķināti deklarētie izdevumi (trīs darījumi). |
| --- | --- |

c)

precizitātes kļūdas: nepareizi aprēķināti deklarētie izdevumi (trīs darījumi).

| |
| --- |

Darbi nav veikti

| |
| --- |

Palāta pārbaudīja starpposma maksājumu EUR 464 640, kas veikts saskaņā ar ceļu uzturēšanas līgumu Senegālā. Nebija veikti darbi saistībā ar aizsprosta pamatu nostiprināšanu, par kuriem līgumslēdzējs bija iesniedzis pārrauga apstiprinātu rēķinu, un Komisija šo rēķinu bija samaksājusi. Pēc tam Komisija sāka šā līguma visaptverošu tehnisko revīziju.

Darbi nav veikti

Tehniskās revīzijas 2013. gada aprīļa ziņojumā ir norādīts, ka kopumā EUR 39 095 (0,94 % no kopējās līguma cenas), kas prasīti ceļu nogāžu stiprinājumiem, nav realizēti.

Tajā pašā laikā darbuzņēmējs ir veicis ceļu nogāžu nostiprināšanu, par ko ir izrakstīts rēķins.

Decentralizētā līgumslēdzēja iestāde galīgā konta izraksta sagatavošanas brīdī lems par iespējamu piedziņas rīkojumu uzlikšanu un līgumsodu piemērošanu darbuzņēmējam un pakalpojuma uzņēmējam, kas uzraudzīja darbus.

Līguma vērtība pārsniedza pieļaujamās robežas

Palāta pārbaudīja kāda EUR 305 738 liela avansa noskaidrošanu; avanss bija izmaksāts no veselības nozares atbalsta programmas Kongo Demokrātiskajā Republikā. Abu līgumu vērtība bija palielināta attiecīgi par 58 % un 68 % par papildu darbiem, kas bija vajadzīgi, lai pabeigtu sākotnējā līguma izpildi. Projekta pārvaldības nodaļa valsts valdības departamentā nezināja, ka šādiem papildu darbiem ir noteikts ierobežojums 50 % no sākotnējā līguma vērtības.

Līguma vērtība pārsniedza pieļaujamās robežas

Patlaban notiek papildu revīzija, lai apzinātu jebkuras citas neattiecināmās summas.

ES delegācija atgādināja VRB par piemērojamajiem noteikumiem. VRB izsūtīja apkārtrakstu, par kura saturu iepriekš vienojās ar ES delegāciju.

| 28. | Raksturīgākās skaitļos neizsakāmas kļūdas saistītas ar nepietiekamiem apliecinošajiem dokumentiem (piecos darījumos) un nepilnībām iepirkuma procedūrās (piecos darījumos). |
| --- | --- |

28.

Raksturīgākās skaitļos neizsakāmas kļūdas saistītas ar nepietiekamiem apliecinošajiem dokumentiem (piecos darījumos) un nepilnībām iepirkuma procedūrās (piecos darījumos).

Budžeta atbalsts

| 29. | No 40 pārbaudītajiem budžeta atbalsta darījumiem trijos (8 %) darījumos bija kļūdas, no kurām divas (67 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

29.

No 40 pārbaudītajiem budžeta atbalsta darījumiem trijos (8 %) darījumos bija kļūdas, no kurām divas (67 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas.

| 29. | Komisija nepiekrīt Palātas vienas skaitļos izsakāmās kļūdas analīzei. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Skaitļos izsakāmās kļūdas, kuras Palāta atklāja budžeta atbalsta darījumos, bija saistītas ar nepareizi piemērotu vērtēšanas (ar punktiem) metodi, lai noteiktu, vai saņēmēji ir ievērojuši nosacījumus ar izpildi saistītiem maksājumiem (divi darījumi) (sk. 2. izcēlumu). Palāta konstatēja arī skaitļos neizsakāmas kļūdas: Komisija nebija apmierinoši pierādījusi, ka saņēmēji ir ievērojuši vispārējos attiecināmības nosacījumus budžeta atbalsta maksājumiem (22). Komisija nebija salīdzinājusi, kāds ir saņēmējvalsts progress, īstenojot konkrētus politikas virzienus vai publisko finanšu pārvaldības reformu, pret pārskata periodam izvirzītajiem mērķiem (divi darījumi). |
| --- | --- |

30.

Skaitļos izsakāmās kļūdas, kuras Palāta atklāja budžeta atbalsta darījumos, bija saistītas ar nepareizi piemērotu vērtēšanas (ar punktiem) metodi, lai noteiktu, vai saņēmēji ir ievērojuši nosacījumus ar izpildi saistītiem maksājumiem (divi darījumi) (sk. 2. izcēlumu). Palāta konstatēja arī skaitļos neizsakāmas kļūdas: Komisija nebija apmierinoši pierādījusi, ka saņēmēji ir ievērojuši vispārējos attiecināmības nosacījumus budžeta atbalsta maksājumiem (22). Komisija nebija salīdzinājusi, kāds ir saņēmējvalsts progress, īstenojot konkrētus politikas virzienus vai publisko finanšu pārvaldības reformu, pret pārskata periodam izvirzītajiem mērķiem (divi darījumi).

| 30. | Budžeta atbalsts ir politikas instruments, kas balstās uz ilgtermiņa uzticības attiecībām starp Komisiju un partnervalstīm. Lemjot par atbrīvošanu no maksājuma, Komisija ņem vērā īstenoto virzību saistībā ar individuāliem rādītājiem un apstākļiem.

  Komisija ar gandarījumu norāda uz to, cik būtiski pēdējos gados ir sarucis skaitļos neizsakāmo kļūdu skaits.


  Komisija uzskata, ka to rādītāju vērtību sasniegšanu, par kurām ir panākta vienošanās ar partnervaldību, nevajadzētu vērtēt pārāk stingri. Lai gan apstākļiem attiecīgo maksājumu veikšanai ir būtiska loma, lai stimulētu valstis panākt progresu saistībā ar galvenajiem politiskajiem mērķiem, Komisija uzskata, ka rādītāji ir jāizvērtē, ņemot vērā mērķus, kuru novērtēšanai tie paredzēti, un situāciju, kādā norisinās valsts attīstība. |
| --- | --- |

30.

Komisija ar gandarījumu norāda uz to, cik būtiski pēdējos gados ir sarucis skaitļos neizsakāmo kļūdu skaits.

Komisija uzskata, ka to rādītāju vērtību sasniegšanu, par kurām ir panākta vienošanās ar partnervaldību, nevajadzētu vērtēt pārāk stingri. Lai gan apstākļiem attiecīgo maksājumu veikšanai ir būtiska loma, lai stimulētu valstis panākt progresu saistībā ar galvenajiem politiskajiem mērķiem, Komisija uzskata, ka rādītāji ir jāizvērtē, ņemot vērā mērķus, kuru novērtēšanai tie paredzēti, un situāciju, kādā norisinās valsts attīstība.

| |
| --- |

Nebija izvirzīts īpašs maksājuma nosacījums

| |
| --- |

Palāta pārbaudīja EUR 600 000 maksājumu saistībā ar atbalstu 2007.–2010. gada Ekonomisko reformu programmai Vanuatu, tostarp uz rezultātiem balstītu mainīgo daļu EUR 200 000. Saskaņā ar finanšu nolīgumu Komisijai bija jāizraugās īpaši rezultatīvie rādītāji, kas noteikti publisko finanšu pārvaldības gada attīstības pārskatā, bet Komisija to nebija izdarījusi. Komisija uzskatīja, ka ir pietiekami balstīties uz Vanuatu publisko finanšu pārvaldības reformas kopējā progresa novērtējumu (viens no vispārējiem attiecināmības nosacījumiem), lai izmaksātu mainīgo daļu. Tas bija pretrunā finansēšanas nolīgumam, kurā paredzēts, ka Komisija maksājumu veiks tikai tad, kad būs ievēroti gan konkrētie, gan vispārējie nosacījumi.

Nav noteikts īpašs maksājuma nosacījums

Saskaņā ar Komisijas lēmumu gan vispārējie, gan konkrētie PFM nosacījumi FA būtībā ir vienādi un attiecas uz virzību publisko finanšu pārvaldības vispārējās reformas procesā. Komisija ir pozitīvi novērtējusi Vanuatu kopējo virzību publisko finanšu pārvaldības reformu procesā līdz 2010. gadam. Attiecīgie publisko finanšu pārvaldības rādītāji valdības gada attīstības ziņojumā apstiprina šo pozitīvo tendenci. Turklāt delegācija apstiprināja, ka šī pozitīvā tendence un centieni ir saglabājušies saskaņā ar 2008. gada PFM reformas stratēģiju arī politiski sarežģītajā 2011. gadā.

Sistēmu efektivitāte

| 31. | 2. pielikumā
  ir apkopoti rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs. |
| --- | --- |

31.

2. pielikumā
  ir apkopoti rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs.

Ex ante pārbaudes

| 32. | Ņemot vērā liela riska apstākļus (sk. 6. punktu), EuropeAid visvairāk paļaujas uz ex ante pārbaudēm, kuras, lai novērstu vai atklātu un izlabotu nepareizus maksājumus, veic Komisijas darbinieki, ārēji pārraugi vai ārēji revidenti pirms projektu maksājumu veikšanas. Tāpat kā iepriekšējos gados Palātas atklāto kļūdu biežums, tostarp galīgajās izdevumu deklarācijās, kuras pārbaudīja ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs, liecina par trūkumiem šajās ex ante pārbaudēs. Pētījumā, ko EuropeAid veica 2012. gadā, konstatēja, ka ievērojamam skaitam (trešdaļai) revīzijas ziņojumu, ko saņēma 2011. gadā, kvalitāte nebija pietiekama. |
| --- | --- |

32.

Ņemot vērā liela riska apstākļus (sk. 6. punktu), EuropeAid visvairāk paļaujas uz ex ante pārbaudēm, kuras, lai novērstu vai atklātu un izlabotu nepareizus maksājumus, veic Komisijas darbinieki, ārēji pārraugi vai ārēji revidenti pirms projektu maksājumu veikšanas. Tāpat kā iepriekšējos gados Palātas atklāto kļūdu biežums, tostarp galīgajās izdevumu deklarācijās, kuras pārbaudīja ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs, liecina par trūkumiem šajās ex ante pārbaudēs. Pētījumā, ko EuropeAid veica 2012. gadā, konstatēja, ka ievērojamam skaitam (trešdaļai) revīzijas ziņojumu, ko saņēma 2011. gadā, kvalitāte nebija pietiekama.

| 32. | Komisija lielu nozīmi piešķir revīziju kvalitātei un izstrādā rīkus, lai palīdzētu Komisijas revīzijas vadītājiem labāk izvērtēt revīzijas ziņojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Divas Palātas apmeklētās ES delegācijas nebija veikušas pienācīgas revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes. Gada darbības pārskatā atzīts, ka galvenais kļūdas cēlonis ir tas, ka neattiecināmās summas nav atgūtas, vai arī neatgūšanai nav izskaidrojuma (pēc revīzijas vai izdevumu apstiprinājuma pārbaudes ziņojumiem) (23). |
| --- | --- |

33.

Divas Palātas apmeklētās ES delegācijas nebija veikušas pienācīgas revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes. Gada darbības pārskatā atzīts, ka galvenais kļūdas cēlonis ir tas, ka neattiecināmās summas nav atgūtas, vai arī neatgūšanai nav izskaidrojuma (pēc revīzijas vai izdevumu apstiprinājuma pārbaudes ziņojumiem) (23).

| 33. | Darba plānā, kas minēts Komisijas atbildes 38. punktā, ir paredzēts, izmantojot CRIS revīzijas moduli, izstrādāt īpašu rīku, kurš Komisijai ļautu pienācīgi veikt revīzijas ziņojumu pēcpārbaudi. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Palāta revīzijā pierādīja, ka vēla noskaidrošana un līgumu slēgšana ietekmē ex ante pārbaužu kvalitāti un būtiski palielina risku pārtraukt revīzijas izsekojamību vai risku, ka nebūs apliecinošu dokumentu (24). Gan EAF, gan ES budžeta darījumos Palāta atklāja vecus līgumus, kuriem izdevumi bija noskaidroti vēlu. Attiecīgi atbilstošās individuālās finanšu saistības vai nu joprojām ir atvērtas, vai arī tikušas slēgtas ilgi pēc līguma īstenošanas perioda beigām. |
| --- | --- |

34.

Palāta revīzijā pierādīja, ka vēla noskaidrošana un līgumu slēgšana ietekmē ex ante pārbaužu kvalitāti un būtiski palielina risku pārtraukt revīzijas izsekojamību vai risku, ka nebūs apliecinošu dokumentu (24). Gan EAF, gan ES budžeta darījumos Palāta atklāja vecus līgumus, kuriem izdevumi bija noskaidroti vēlu. Attiecīgi atbilstošās individuālās finanšu saistības vai nu joprojām ir atvērtas, vai arī tikušas slēgtas ilgi pēc līguma īstenošanas perioda beigām.

| 34. | Kā daļu no ārējā pētījuma 2012. gadā Komisija īstenoja procedūru, kurā tika pārskatīti visi līgumi, kuru darbības periods ir beidzies vairāk nekā pirms 18 mēnešiem. Dienestiem tika lūgts komentēt iemeslus, kādēļ līgumi vēl nav slēgti un kā tie plāno nodrošināt, lai līgumi pēc iespējas ātrāk tiktu slēgti. Tādēļ neslēgto līgumu skaits gada beigās EAF samazinājās par 1 038 līgumiem (no 7 470 līgumiem 2011. gada beigās līdz 6 432 līgumiem 2012. gada beigās). Līdzīgas darbības tika uzsāktas 2013. gada aprīlī, lai šos centienus turpinātu. |
| --- | --- |

34.

Regulārā kontrole un pārraudzība

Vadības informācijas sistēma

| 35. | Kā norādīts iepriekšējos gada pārskatos (25), EuropeAid vadības informācijas sistēmā ir nepilnības saistībā ar ārējo revīziju, izdevumu apstiprinājuma pārbaužu un regulārās kontroles apmeklējumu rezultātiem un to pēcpārbaudēm. Tas neļauj ģenerāldirektoram prasīt, lai nodaļu vadītāji vai ES delegāciju vadītāji savlaicīgi veiktu pēcpārbaudes uz izlabotu konstatētās sistēmas nepilnības un kļūdas. |
| --- | --- |

35.

Kā norādīts iepriekšējos gada pārskatos (25), EuropeAid vadības informācijas sistēmā ir nepilnības saistībā ar ārējo revīziju, izdevumu apstiprinājuma pārbaužu un regulārās kontroles apmeklējumu rezultātiem un to pēcpārbaudēm. Tas neļauj ģenerāldirektoram prasīt, lai nodaļu vadītāji vai ES delegāciju vadītāji savlaicīgi veiktu pēcpārbaudes uz izlabotu konstatētās sistēmas nepilnības un kļūdas.

| 35. | Ārējās palīdzības vadības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas modulis tika izstrādāts, lai plānotu un ierakstītu ārējo revīziju rezultātus, nevis lai izsekotu Komisijas veiktās revīzijas pēcpārbaudes. Taču Komisija ir ieplānojusi vidējā termiņā izstrādāt šo funkcionalitāti, ja būs pieejami līdzekļi.

  Komisija ir izstrādājusi darba plāna rīku pārbaudes apmeklējumu plānošanai. Turklāt Komisija gatavo uzraudzības un ziņošanas reformu, kas īstenojama 2014. gada sākumā. |
| --- | --- |

35.

Komisija ir izstrādājusi darba plāna rīku pārbaudes apmeklējumu plānošanai. Turklāt Komisija gatavo uzraudzības un ziņošanas reformu, kas īstenojama 2014. gada sākumā.

Uzraudzības apmeklējumi

| 36. | Visās septiņās Palātas apmeklētajās ES delegācijās bija labs pārskats par projektu operatīvo īstenošanu, galvenokārt tas bija gūts regulārās kontroles apmeklējumos. Tomēr tikai viena no šīm septiņām ES delegācijām atlasīja un plānoja šos apmeklējumus, pamatojoties uz riska novērtējumu. EuropeAid izstrādā rīku, kas palīdzētu ES delegācijām labāk pārskatīt to projektu portfeli un noteikt apmeklējumu prioritātes tiem projektiem, kuriem, pamatojoties uz riska novērtējumu, ir īpaši vajadzīga regulāra kontrole. Palāta konstatēja nepilnības arī veidā, kādā divas no septiņām ES delegācijām uzraudzīja projektu izpildi vai veica pēcpārbaudes pēc šiem apmeklējumiem. |
| --- | --- |

36.

Visās septiņās Palātas apmeklētajās ES delegācijās bija labs pārskats par projektu operatīvo īstenošanu, galvenokārt tas bija gūts regulārās kontroles apmeklējumos. Tomēr tikai viena no šīm septiņām ES delegācijām atlasīja un plānoja šos apmeklējumus, pamatojoties uz riska novērtējumu. EuropeAid izstrādā rīku, kas palīdzētu ES delegācijām labāk pārskatīt to projektu portfeli un noteikt apmeklējumu prioritātes tiem projektiem, kuriem, pamatojoties uz riska novērtējumu, ir īpaši vajadzīga regulāra kontrole. Palāta konstatēja nepilnības arī veidā, kādā divas no septiņām ES delegācijām uzraudzīja projektu izpildi vai veica pēcpārbaudes pēc šiem apmeklējumiem.

| 36. | Vienā gadījumā ES delegācija ir veikusi kontroles ziņojuma galvenā konstatējuma pēcpārbaudi. Sarežģītā drošības situācija bija galvenais iemesls, kādēļ bija grūtības izpildīt darbus uz ceļa, kā ir norādīts pārbaudes apmeklējuma ziņojumā.

  Otrā gadījumā delegācija ir īstenojusi pasākumus, lai ciešāk kontrolētu projekta otrā posma īstenošanu. |
| --- | --- |

36.

Otrā gadījumā delegācija ir īstenojusi pasākumus, lai ciešāk kontrolētu projekta otrā posma īstenošanu.

2012. gada pētījums par atlikušo kļūdu īpatsvaru (RER)

| 37. | Kā jau Palāta ieteica iepriekš (26), EuropeAid ir veicis savu pirmo pētījumu par atlikušo kļūdu īpatsvaru, lai novērtētu to kļūdu līmeni, kas palicis pēc visām vadības pārbaudēm nolūkā nepieļaut, atklāt un izlabot kļūdas. Šajā pētījumā pārbaudīja slēgto līgumu darījumu paraugu, lai noteiktu, vai izdevumi ir notikuši atbilstoši plānotajiem mērķiem un vai tie ir veikti saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un bijuši pareizi aprēķināti. Konstatētās kļūdas izmantoja, lai aplēstu iespējamāko kļūdu īpatsvaru slēgto līgumu kopā. |
| --- | --- |

37.

Kā jau Palāta ieteica iepriekš (26), EuropeAid ir veicis savu pirmo pētījumu par atlikušo kļūdu īpatsvaru, lai novērtētu to kļūdu līmeni, kas palicis pēc visām vadības pārbaudēm nolūkā nepieļaut, atklāt un izlabot kļūdas. Šajā pētījumā pārbaudīja slēgto līgumu darījumu paraugu, lai noteiktu, vai izdevumi ir notikuši atbilstoši plānotajiem mērķiem un vai tie ir veikti saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un bijuši pareizi aprēķināti. Konstatētās kļūdas izmantoja, lai aplēstu iespējamāko kļūdu īpatsvaru slēgto līgumu kopā.

| 38. | Rezultāti, kas iegūti 2012. gada pētījumā par atlikušo kļūdu īpatsvaru, ir izklāstīti gada darbības pārskatā (27). Saskaņā ar pētījuma aplēsi atlikušais kļūdu īpatsvars ir 3,63 %, t. i., lielāks par EuropeAid ģenerāldirektora noteikto 2 % būtiskuma slieksni. Pētījumā konstatētie galvenie kļūdu veidi ir šādi:






  a) | kļūdas darījumos ar starptautiskām organizācijām (38,0 % no atlikušo kļūdu īpatsvara); |
| --- | --- | --- |

38.

Rezultāti, kas iegūti 2012. gada pētījumā par atlikušo kļūdu īpatsvaru, ir izklāstīti gada darbības pārskatā (27). Saskaņā ar pētījuma aplēsi atlikušais kļūdu īpatsvars ir 3,63 %, t. i., lielāks par EuropeAid ģenerāldirektora noteikto 2 % būtiskuma slieksni. Pētījumā konstatētie galvenie kļūdu veidi ir šādi:

a)

kļūdas darījumos ar starptautiskām organizācijām (38,0 % no atlikušo kļūdu īpatsvara);

| b) | summas nav atgūtas (vai arī nav paskaidrojuma, kāpēc summas nav atgūtas gadījumos, kas neskar starptautiskas organizācijas) pēc revīzijas vai apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumu ziņojumiem (26,7 % no atlikušo kļūdu īpatsvara); |
| --- | --- |

b)

summas nav atgūtas (vai arī nav paskaidrojuma, kāpēc summas nav atgūtas gadījumos, kas neskar starptautiskas organizācijas) pēc revīzijas vai apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumu ziņojumiem (26,7 % no atlikušo kļūdu īpatsvara);

| c) | kļūdas saistītas ar līdzekļiem, kurus netieši pārvalda saņēmēji, kas nav starptautiskas organizācijas (20,1 % no atlikušo kļūdu īpatsvara); |
| --- | --- |

c)

kļūdas saistītas ar līdzekļiem, kurus netieši pārvalda saņēmēji, kas nav starptautiskas organizācijas (20,1 % no atlikušo kļūdu īpatsvara);

| d) | trūkst dokumentu par iepirkuma procedūrām (15,2 % no atlikušo kļūdu īpatsvara). |
| --- | --- |

d)

trūkst dokumentu par iepirkuma procedūrām (15,2 % no atlikušo kļūdu īpatsvara).

| 38. | Kā ir paredzēts Komisijas procedūrās, ir izveidots rīcības plāns, lai aizvien uzlabotu iekšējo kontroles sistēmu. Tajā cita starpā ir iekļautas izpratnes veicināšanas darbības, apmācība un norādījumu sniegšana, delegāciju atbildības pastiprināšana, lielāka sadarbība ar starptautiskajām organizācijām un kontroles sistēmas pilnveidošana. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kopumā atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metode bija pieņemama, un pētījums ir devis interesantus un potenciāli noderīgus rezultātus. Tomēr šī metode ir turpmāk pilnveidojama vairākos aspektos attiecībā uz |
| --- | --- |

39.

Kopumā atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metode bija pieņemama, un pētījums ir devis interesantus un potenciāli noderīgus rezultātus. Tomēr šī metode ir turpmāk pilnveidojama vairākos aspektos attiecībā uz

| 39. | 2012. gada RER pētījuma rezultāti bija pievienoti tieši 2012. gada darbības pārskata (GDP) nodrošināšanas procesam, kas Komisijai bija ļoti noderīgi. 2012. gada RER pētījums bija pirmais, kas tika īstenots, un pieredze, kura gūta no šā pirmā uzdevuma, ļaus precizēt metodoloģiju. |
| --- | --- |

39.

| a) | Uzticēšanās pakāpi iepriekšējiem revīzijas vai apstiprinājuma pārbaudes ziņojumiem; |
| --- | --- |

a)

Uzticēšanās pakāpi iepriekšējiem revīzijas vai apstiprinājuma pārbaudes ziņojumiem;

| a) | Komisija šo jautājumu apspriedīs ar darbuzņēmēju. |
| --- | --- |

a)

| b) | kļūdu īpatsvaru aprēķina metodi atsevišķiem darījumiem; |
| --- | --- |

b)

kļūdu īpatsvaru aprēķina metodi atsevišķiem darījumiem;

| b) | Komisija šo jautājumu apspriedīs ar darbuzņēmēju. |
| --- | --- |

b)

| c) | darījumu aplūkošanu gadījumos, kad to dokumentācija nebija viegli iegūstama. |
| --- | --- |

c)

darījumu aplūkošanu gadījumos, kad to dokumentācija nebija viegli iegūstama.

| c) | Darbības, kas jāīsteno, lai veiktu aplēses, ir sīki aprakstītas pārskatītajā RER rokasgrāmatā, kura tiks piemērota 2013. gada RER īstenošanai. |
| --- | --- |

c)

Iekšējā revīzija

| 40. | Savā 2011. gada pārskatā (28) Palāta norādīja, ka Komisijas reorganizācijai, kura notika 2011. gadā, ir bijusi liela ietekme uz Iekšējās revīzijas struktūrvienības (IRS) darbību (29). Atbildē uz Palātas 2011. gada pārskatu Komisija apņēmās izvērtēt IRS kapacitāti un lemt vajadzības gadījumā lemt par tās pastiprināšanu (30). Tomēr tas nebija izdarīts. 2012. gadā uzlabojuma nebija: IRS gada darba plāna īstenošana atkal bija būtiski un negatīvi ietekmēta (31). |
| --- | --- |

40.

Savā 2011. gada pārskatā (28) Palāta norādīja, ka Komisijas reorganizācijai, kura notika 2011. gadā, ir bijusi liela ietekme uz Iekšējās revīzijas struktūrvienības (IRS) darbību (29). Atbildē uz Palātas 2011. gada pārskatu Komisija apņēmās izvērtēt IRS kapacitāti un lemt vajadzības gadījumā lemt par tās pastiprināšanu (30). Tomēr tas nebija izdarīts. 2012. gadā uzlabojuma nebija: IRS gada darba plāna īstenošana atkal bija būtiski un negatīvi ietekmēta (31).

| 40. | Kopš 2013. gada, pateicoties vairākiem pasākumiem, kas īstenoti šajā saistībā, IRS darbība ir uzlabojusies. |
| --- | --- |

40.

Gada darbības pārskata apskats

| 41. | Savā ticamības deklarācijā ģenerāldirektors sniedz atrunu par darījumu likumību un pareizību, jo summa, ko uzskata par risku apdraudētu (259,5 miljoni EUR) reprezentē vairāk nekā 2 % no pārskata periodā atļautajiem maksājumiem. |
| --- | --- |

41.

Savā ticamības deklarācijā ģenerāldirektors sniedz atrunu par darījumu likumību un pareizību, jo summa, ko uzskata par risku apdraudētu (259,5 miljoni EUR) reprezentē vairāk nekā 2 % no pārskata periodā atļautajiem maksājumiem.

| 42. | Tomēr ģenerāldirektors arī apgalvo, ka “ieviestās kontroles procedūras sniedz pietiekamas garantijas, ka pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi” (32). Gada darbības pārskatā arī norādīts, ka atlikušās kļūdas īpatsvars 3,63 % ir aplēse par “maksimālo apdraudēto summu” (33), “tā neapdraud kontroles sistēmu kopumā” un parāda, ka “lielākā daļa kļūdu ir saistītas ar nedaudzajām nepilnībām galvenokārt kontroles mehānismu īstenošanā, ko var ritināt un turpmāk 2013. gadā risinās ĢD DEVCO” (34). |
| --- | --- |

42.

Tomēr ģenerāldirektors arī apgalvo, ka “ieviestās kontroles procedūras sniedz pietiekamas garantijas, ka pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi” (32). Gada darbības pārskatā arī norādīts, ka atlikušās kļūdas īpatsvars 3,63 % ir aplēse par “maksimālo apdraudēto summu” (33), “tā neapdraud kontroles sistēmu kopumā” un parāda, ka “lielākā daļa kļūdu ir saistītas ar nedaudzajām nepilnībām galvenokārt kontroles mehānismu īstenošanā, ko var ritināt un turpmāk 2013. gadā risinās ĢD DEVCO” (34).

| 43. | Palāta uzskata, ka šāds atlikušo kļūdu īpatsvara pētījuma rezultātu izklāsts ir maldinošs: |
| --- | --- |

43.

Palāta uzskata, ka šāds atlikušo kļūdu īpatsvara pētījuma rezultātu izklāsts ir maldinošs:

43.

| a) | atlikušo kļūdu īpatsvars nav “maksimālā summa”, bet labākā aplēse (vai iespējamākā aplēse). Patiesais kļūdu līmenis var būt augstāks; |
| --- | --- |

a)

atlikušo kļūdu īpatsvars nav “maksimālā summa”, bet labākā aplēse (vai iespējamākā aplēse). Patiesais kļūdu līmenis var būt augstāks;

| a) | Komisija piekrīt, ka DEVCO 2012. gada darbības pārskatā minētā apdraudētā summa ir visticamākā aplēse saskaņā ar norādījumiem par gada darbības pārskatiem 2012. gadam. Faktiskais kļūdu līmenis varētu būt lielāks, bet varētu būt arī mazāks. |
| --- | --- |

a)

Komisija piekrīt, ka DEVCO 2012. gada darbības pārskatā minētā apdraudētā summa ir visticamākā aplēse saskaņā ar norādījumiem par gada darbības pārskatiem 2012. gadam. Faktiskais kļūdu līmenis varētu būt lielāks, bet varētu būt arī mazāks.

| b) | Atlikušo kļūdu īpatsvars nav aplēse par “apdraudēto summu”, bet gan aplēse par kļūdām, kas vadības cikla beigās paliek neatklātas un neizlabotas un tādējādi ir galīgas (35); |
| --- | --- |

b)

Atlikušo kļūdu īpatsvars nav aplēse par “apdraudēto summu”, bet gan aplēse par kļūdām, kas vadības cikla beigās paliek neatklātas un neizlabotas un tādējādi ir galīgas (35);

| b) | “Apdraudētās summas” jēdziens GDP ir piemērots pilnībā atbilstīgi Komisijas norādījumiem par GDP sagatavošanu. Šajos norādījumos “apdraudētā summa” ir definēta kā kļūdu finansiālā ietekme faktiska budžeta finanšu riskantuma kalendārā gada laikā izteiksmē.

  Komisija piekrīt, ka RER izpētes rezultāti nav apdraudētās summas aplēse. |
| --- | --- |

b)

Komisija piekrīt, ka RER izpētes rezultāti nav apdraudētās summas aplēse.

| c) | pārraudzības un kontroles sistēmas nav efektīvas, ja neļauj atklāt un izlabot kļūdas; |
| --- | --- |

c)

pārraudzības un kontroles sistēmas nav efektīvas, ja neļauj atklāt un izlabot kļūdas;

| c) | Vairums kļūdu ir saistītas ar dažām nepilnībām, kas attiecas galvenokārt uz kontroļu īstenošanu. Tādēļ šķiet, ka kontroles sistēma ir pamatota un tā nebūtu jāgroza. |
| --- | --- |

c)

| d) | gada darbības pārskatā ir aprakstīti galvenie kļūdu veidi, kas sastopami EuropeAid izdevumos (36), bet, izņemot nepilnības atgūšanas procesā, tajā nav analizēts, kāpēc kļūdas radušās un kādos aspektos EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas ir neefektīvas. |
| --- | --- |

d)

gada darbības pārskatā ir aprakstīti galvenie kļūdu veidi, kas sastopami EuropeAid izdevumos (36), bet, izņemot nepilnības atgūšanas procesā, tajā nav analizēts, kāpēc kļūdas radušās un kādos aspektos EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas ir neefektīvas.

| d) | Komisija nākamā gada darbības pārskata nolūkā veiks analīzi, kura ir prasīta norādījumos. Rīcības plānā, kurš minēts 38. punktā, ir aplūkoti visi kļūdu veidi, ko ir apzinājusi kontroles sistēma un Revīzijas palāta. Pirms šā rīcības plāna ir veikta pamatīga šo kļūdu izcelsmes analīze. Turklāt tajā ir iekļautas arī definīcijas veidiem, kādos rīcības plānā noteiktās kļūdas tiek risinātas. Analīzē ir secināts, ka kontroles sistēmas projekts kopumā ir bijis pamatots un ka radušās kļūdas galvenokārt bijušas saistītas ar īstenošanas problēmām. |
| --- | --- |

d)

| 44. | IRS 2012. gadā ierobežoti revidēja EuropeAid gada darbības pārskata procesu. IRS konstatēja, ka gada darbības pārskatā nav sniegta pietiekama informācija par to, kā ģenerāldirektorāts iegūst pamatotu pārliecību izdevumu likumībai un pareizībai daudzgadu perspektīvā. Šie konstatējumi saskan ar Palātas secinājumiem. |
| --- | --- |

44.

IRS 2012. gadā ierobežoti revidēja EuropeAid gada darbības pārskata procesu. IRS konstatēja, ka gada darbības pārskatā nav sniegta pietiekama informācija par to, kā ģenerāldirektorāts iegūst pamatotu pārliecību izdevumu likumībai un pareizībai daudzgadu perspektīvā. Šie konstatējumi saskan ar Palātas secinājumiem.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

| 45. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem Palāta secina, ka Eiropas attīstības fondu pārskati par 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli, to darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā slēgtajā gadā. |
| --- | --- |

45.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem Palāta secina, ka Eiropas attīstības fondu pārskati par 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli, to darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā slēgtajā gadā.

| 46. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu






  a) | Eiropas attīstības fondu ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks; |
| --- | --- | --- |

46.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

a)

Eiropas attīstības fondu ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks;

| b) | Eiropas attīstības fondu uzņemtajās saistībās kļūdu līmenis nebija būtisks; |
| --- | --- |

b)

Eiropas attīstības fondu uzņemtajās saistībās kļūdu līmenis nebija būtisks;

| c) | Eiropas attīstības fondu izdevumu darījumos bija būtisks kļūdu līmenis (sk. 24.–30. punktu). |
| --- | --- |

c)

Eiropas attīstības fondu izdevumu darījumos bija būtisks kļūdu līmenis (sk. 24.–30. punktu).

| 47. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas (sk. 18. un 31.–44. punktu). |
| --- | --- |

47.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas (sk. 18. un 31.–44. punktu).

| 47. | Komisija piekrīt, ka, lai gan kontroles sistēmas projekts kopumā ir konsekvents un pamatots, joprojām ir jāpanāk virzība saistībā ar kontroles mehānismu īstenošanu. |
| --- | --- |

47.

Ieteikumi

| 48. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta ir sniegusi 16 ieteikumus. EuropeAid pilnībā īstenoja piecus ieteikumus, kamēr trīs bija īstenoti lielākajā daļā aspektu, bet astoņi bija īstenoti dažos aspektos. |
| --- | --- |

48.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti
  3. pielikumā
  . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta ir sniegusi 16 ieteikumus. EuropeAid pilnībā īstenoja piecus ieteikumus, kamēr trīs bija īstenoti lielākajā daļā aspektu, bet astoņi bija īstenoti dažos aspektos.

| 49. | Attiecībā uz ieteikumiem, kuri bija īstenoti tikai dažos aspektos, EuropeAid rīkojas, bet šo ieteikumu apmierinošai izpildei vajag ilgāku laiku:






  a) | lai pārskatītu savas kontroles struktūras izmaksu lietderību kopumā, EuropeAid ir pievienojies darba grupai, kuru vada Budžeta ĢD; |
| --- | --- | --- |

49.

Attiecībā uz ieteikumiem, kuri bija īstenoti tikai dažos aspektos, EuropeAid rīkojas, bet šo ieteikumu apmierinošai izpildei vajag ilgāku laiku:

a)

lai pārskatītu savas kontroles struktūras izmaksu lietderību kopumā, EuropeAid ir pievienojies darba grupai, kuru vada Budžeta ĢD;

| b) | tas izstrādā rīkus un norādījumus ES delegācijām, lai tās spētu labāk izvēlēties prioritāri apmeklējamos projektus un labāk novērtētu revīzijas ziņojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

tas izstrādā rīkus un norādījumus ES delegācijām, lai tās spētu labāk izvēlēties prioritāri apmeklējamos projektus un labāk novērtētu revīzijas ziņojumu kvalitāti;

| c) | tas izstrādā jaunas funkcijas savas CRIS informācijas sistēmas revīzijas modulī, lai uzlabotu revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes. |
| --- | --- |

c)

tas izstrādā jaunas funkcijas savas CRIS informācijas sistēmas revīzijas modulī, lai uzlabotu revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes.

| 50. | Progress nav bijis pietiekams attiecībā uz datu kvalitāti CRIS informācijas sistēmā. Lai gan EuropeAid ir pūlējies palielināt informētību ES delegācijās, šis jautājums joprojām rada bažas (sk. 20. punktu). |
| --- | --- |

50.

Progress nav bijis pietiekams attiecībā uz datu kvalitāti CRIS informācijas sistēmā. Lai gan EuropeAid ir pūlējies palielināt informētību ES delegācijās, šis jautājums joprojām rada bažas (sk. 20. punktu).

| 50. | Komisija ir izstrādājusi datu kvalitātes “Ģenerālplānu”, kurā ir iekļauti vairāki rīcības plāni, arī tie, kas saistīti ar darbinieku apmācību un saziņu ar delegācijām. Tas nodrošinās to, ka Komisijas darbinieki, kodējot datus CRIS, ir labāk apmācīti un zinošāki saistībā ar labākajām praksēm un pamatnostādnēm. Ir uzsākts arī plašs CRIS lietotāja saskarnes uzlabošanas projekts, lai samazinātu kodēšanas kļūdas. |
| --- | --- |

50.

Komisija ir izstrādājusi datu kvalitātes “Ģenerālplānu”, kurā ir iekļauti vairāki rīcības plāni, arī tie, kas saistīti ar darbinieku apmācību un saziņu ar delegācijām. Tas nodrošinās to, ka Komisijas darbinieki, kodējot datus CRIS, ir labāk apmācīti un zinošāki saistībā ar labākajām praksēm un pamatnostādnēm. Ir uzsākts arī plašs CRIS lietotāja saskarnes uzlabošanas projekts, lai samazinātu kodēšanas kļūdas.

| 51. | Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta EuropeAid ir sagatavojusi turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

51.

Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta EuropeAid ir sagatavojusi turpmāk minētos ieteikumus.

| — | 1. ieteikums. Pārskatīt savu atlikušo kļūdu īpatsvara noteikšanas metodoloģiju; |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Pārskatīt savu atlikušo kļūdu īpatsvara noteikšanas metodoloģiju;

Komisija piekrīt, ka ir jāprecizē RER metodoloģija, balstoties uz pieredzi, kas gūta pirmajā īstenošanas reizē. Komisija jau ir veikusi attiecīgus pasākumus. Darbuzņēmējam 2013. finanšu gada sākumā ir pieprasīts sagatavot pārstrādātu metodoloģiju un rokasgrāmatu, kurā tiktu ņemta vērā pieredze, kas gūta, īstenojot pirmo RER 2012. gadā. Šo precizēto metodoloģiju piemēros, īstenojot RER 2013. gadā.

| — | 2. ieteikums. Gada darbības pārskatā sniegt precīzu atlikušo kļūdu īpatsvara pētījuma rezultātu aprakstu; |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Gada darbības pārskatā sniegt precīzu atlikušo kļūdu īpatsvara pētījuma rezultātu aprakstu;

2012. gada GDP bija iekļauts RER īstenošanas apraksts, kas bija izstrādāts pēc iespējas detalizētāk un saskaņā ar sagatavošanas norādījumiem. Komisija piekrīt, ka 2013. gada GDP būtu precīzi jānodala RER izpētes rezultāti un to izmantošana nodrošināšanas nolūkā.

| — | 3. ieteikums. Nodrošināt savlaicīgu izdevumu noskaidrošanu; |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Nodrošināt savlaicīgu izdevumu noskaidrošanu;

Komisija pieņem šo ieteikumu, un nesen ir īstenota rīcība ar mērķi nodrošināt, lai izdevumu ieskaits tiktu veikts bez kavēšanās.

| — | 4. ieteikums. Veicināt labāku dokumentu pārvaldību īstenošanas partneru un saņēmēju līmenī; |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Veicināt labāku dokumentu pārvaldību īstenošanas partneru un saņēmēju līmenī;

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

| — | 5. ieteikums. Veikt efektīvus pasākumus, lai uzlabotu ārējo revidentu veikto izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti; |
| --- | --- |

—

5. ieteikums. Veikt efektīvus pasākumus, lai uzlabotu ārējo revidentu veikto izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti;

Komisija pieņem šo ieteikumu, un saskaņā ar 38. punktā minēto rīcības plānu 2013. gadā ir plānots izvērtēt iespējas uzlabot revīziju un pārbaužu kvalitāti un efektivitāti. Tas it īpaši tiks veikts attiecībā uz revīzijām un pārbaudēm, ko veic vietējie revīzijas uzņēmumi, kurus nolīgst saņēmēji.

| — | 6. ieteikums. Nodrošināt īpašo budžeta atbalsta maksājumu nosacījumu pareizu piemērošanu; |
| --- | --- |

—

6. ieteikums. Nodrošināt īpašo budžeta atbalsta maksājumu nosacījumu pareizu piemērošanu;

Komisija turpinās nodrošināt budžeta atbalsta maksājumu īpašo nosacījumu pareizu piemērošanu. Ir izveidota budžeta atbalsta darba grupa, lai tā risinātu Palātas īpašos revīzijas konstatējumus.

| — | 7. ieteikums. Nodrošināt, lai katru gadu tiktu izdoti iekasēšanas rīkojumi par procentiem no priekšfinansējuma, kas lielāks par EUR 750 000. |
| --- | --- |

—

7. ieteikums. Nodrošināt, lai katru gadu tiktu izdoti iekasēšanas rīkojumi par procentiem no priekšfinansējuma, kas lielāks par EUR 750 000.

Komisija pieņem šo ieteikumu un atgādinās pakārtoti deleģētajiem kredītrīkotājiem par noteikumiem attiecībā uz ikgadējo procentu iekasēšanu par priekšfinansējumu, kas lielāks par EUR 750 000. Turklāt, lai veicinātu izpratni, tiks sagatavots pilnīgs pārskats par iespējamiem procentiem, kas saņemti par šiem priekšfinansējumiem, lai nodrošinātu atbilstību Finanšu regulai.

---

(1)  Sk. 118., 125. un 134. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.) un Palātas Atzinumu Nr. 9/2007 attiecībā uz priekšlikumu par šo regulu (OV C 23, 28.1.2008.).

(2)  2012. gadā EIB, Komisijas un Palātas trīspusējā nolīgumā (134. pants Regulā (EK) Nr. 215/2008) ir izklāstīti noteikumi šo darbību revīzijai, kuru veic Palāta.

(3)  Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD (ECHO) pārvalda 1,2 % EAF izdevumu.

(4)  Sk. 7. nodaļu “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” Palātas 2012. gada pārskatā par ES budžeta izpildi.

(5)  Budžeta atbalsts ietver līdzekļu pārskaitījumu (to veic Komisija) partnervalsts kasē. Tas sniedz papildu līdzekļus budžetā valsts attīstības stratēģijas atbalstam.

(6)  Saskaņā ar centralizēto pārvaldību atbalstu tieši īsteno Komisijas dienesti (centrālie dienesti vai delegācijas) vai netieši – valstu struktūras (piem., ES dalībvalsts attīstības aģentūra). Saskaņā ar decentralizēto pārvaldību īstenošana ir deleģēta trešai valstij. Saskaņā ar kopīgu pārvaldību īstenošana ir deleģēta starptautiskai organizācijai.

(7)  Tiek lēsts, ka 2012. gadā bruto maksājumi ir bijuši 840 miljoni EUR.

(8)  Tiek lēsts, ka 2012. gadā bruto maksājumi ir bijuši 632 miljoni EUR.

(9)  Regulas (EK) Nr. 215/2008 118.,124. un 156. pants.

(10)  Saskaņā ar 2., 3., 4. pantu, 125. panta 4. punktu un 134. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam, šī ticamības deklarācija neattiecas uz to resursu daļu, kuru pārvalda EIB un par kuru tā ir atbildīga.

(11)  EAF grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu un metožu pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS) vai, ja attiecīgā IPSAS standarta nav, Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija un Starptautisko grāmatvedības standartu padome.

(12)  Sk. Regulas (EK) Nr. 215/2008 122. pantu. Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas pārskats, pārskats par izmaiņām neto aktīvos un tabula ar posteņiem, kas maksājami Eiropas attīstības fondiem.

(13)  Sk. Regulas (EK) Nr. 215/2008 123. pantu. Finansiālās īstenošanas ziņojumos ietilpst tabulas, kurās norādītas apropriācijas, saistības un maksājumi.

(14)  Vispārējās finanšu saistības un atbilstošās juridiskās saistības (finanšu nolīgumi) pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi finansēšanas lēmumu.

(15)  EuropeAid:126 projekti un 40 budžeta atbalsta maksājumi; ĢD ECHO: viens projekta maksājums humānajai palīdzībai.

(16)  Programmas aplēse tiek sagatavota, parasti katru gadu, lai izstrādātu darba programmu un noteiktu tās īstenošanai vajadzīgos resursus. To īsteno attiecīgā iestāde vai saņēmējs, bet vispirms ir vajadzīgs partnervalsts pārstāvja un Komisijas apstiprinājums.

(17)  IRD ir Komisijas ģenerāldirektorāts. To vada Komisijas iekšējais revidents, kurš atskaitās Revīzijas progresa komitejai. Šā dienesta uzdevums ir sniegt neatkarīgu pārliecību par iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti un palīdzēt Komisijai, sniedzot atzinumus, konsultācijas un ieteikumus.

(18)  8. panta 3. punkts Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam.

(19)  Piemēram, līguma veids, tā sākuma un beigu datums, pārvaldības veids.

(20)  Finanšu gada nodalīšanas mērķis ir nodrošināt ieņēmumu un izdevumu pilnīgu un precīzu iegrāmatošanu pareizajā pārskata periodā.

(21)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 1,5 % līdz 4,5 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(22)  Palāta norāda arī uz sistēmu nepilnībām. Finansēšanas nolīgumos dažkārt iekļauj striktus un nereālus kvantitatīvos maksājuma nosacījumus. Piemēram, vienā kā maksājuma nosacījums bija prasība, lai vakcinācijas kampaņas tvērums būtu 100 %. Šāds tvērums nav panākts nevienā pasaules valstī.

(23)  71. lpp.

(24)  Piecos no astoņiem šādiem gadījumiem Palāta konstatēja skaitļos izsakāmas kļūdas.

(25)  Palātas 2010. gada pārskata 42. punkts un Palātas 2011. gada pārskata 43. punkts.

(26)  54. punkta a) apakšpunkts 2009. gada pārskatā, 62. punkta a) apakšpunkts 2010. gada pārskatā un 58. punkta a) apakšpunkts 2011. gada pārskatā.

(27)  54.–56. lpp.

(28)  Palātas 2011. gada pārskata 50. punkts.

(29)  IRS ir Komisijas ģenerāldirektorāta nodaļa. To vada nodaļas vadītājs, kurš tieši ziņo ģenerāldirektoram. Tās uzdevums ir sniegt neatkarīgu pārliecību par iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti nolūkā uzlabot ģenerāldirektorāta darbību.

(30)  Komisijas atbilde uz Palātas 2011. gada pārskata 59. punkta e) apakšpunktu.

(31)  Gada darba plānā bija paredzēts pabeigt vienu notiekošu revīziju, trīs jaunas revīzijas un trīs pēcpārbaužu revīzijas. Līdz 2012. gada beigām bija pabeigta tikai viena revīzija.

(32)  73. lpp.

(33)  71. lpp.

(34)  72. lpp.

(35)  “Atlikušās kļūdas ir tās, kuras ir palikušas pēc tam, kad ir piemēroti visi novēršanas, atklāšanas un korekcijas kontroles mehānismi, kas izveidoti esošajā kontroles sistēmā”. (Atlikušo kļūdu īpatsvara noteikšanas rokasgrāmata EuropeAid, 2013. gada maijs).

(36)  56. un 71. lpp.

(37)  Vispārējās saistības izriet no finansēšanas lēmumiem. Individuālās saistības izriet no atsevišķiem līgumiem.

(38)  Sākotnējie piešķīrumi 8., 9. un 10. EAF, līdzfinansējums, procenti, dažādi resursi un pārvietojumi no iepriekšējiem EAF.

(39)  Kā resursu procentuālā daļa.

(40)  Negatīvās summas atbilst atceltajām saistībām.

(41)  Vispārējās saistības izriet no finansēšanas lēmumiem.

(42)  Individuālās saistības izriet no atsevišķiem līgumiem.

(43)  Tīrās saistības pēc atceltajām. Tīrie maksājumi pēc līdzekļu atgūšanas.

Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF finansiālās īstenošanas ziņojumiem un finanšu pārskatiem 2012. gada 31. decembrī.

---

1. PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDU DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

| | 2012. g. | 2011. g. | 2010. g. | 2009. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekti | Budžeta atbalsts | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Saistības kopā | 23 | 7 | 30 | 30 | 30 | 50 |
| Darījumi kopā (1) | 127 | 40 | 167 | 163 | 165 | 170 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (2)
   (3) |
| Pārbaudīto darījumu daļa, kurā |
| kļūdu nav | 68 % | (86) | 93 % | (37) | 74 % | (123) | 67 % | 73 % | 78 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 32 % | (41) | 8 % | (3) | 26 % | (44) | 33 % | 27 % | 22 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 32 % | (13) | 33 % | (1) | 32 % | (14) | 46 % | 49 % | 65 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 68 % | (28) | 67 % | (2) | 68 % | (30) | 54 % | 51 % | 35 % |
| attiecināmības kļūdas | 71 % | (20) | 100 % | (2) | 73 % | (22) | 52 % | 70 % | 23 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 18 % | (5) | 0 % | (0) | 17 % | (5) | 38 % | 17 % | 23 % |
| precizitātes kļūdas | 11 % | (3) | 0 % | (0) | 10 % | (3) | 10 % | 13 % | 54 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 3,0 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 4,5 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 1,5 % | | | |

2012. g.

2011. g.

2010. g.

2009. g.

Projekti

Budžeta atbalsts

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Saistības kopā

23

7

30

30

30

50

Darījumi kopā (1)

127

40

167

163

165

170

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (2)
   (3)

Pārbaudīto darījumu daļa, kurā

kļūdu nav

68 %

(86)

93 %

(37)

74 %

(123)

67 %

73 %

78 %

ir viena vai vairākas kļūdas

32 %

(41)

8 %

(3)

26 %

(44)

33 %

27 %

22 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

32 %

(13)

33 %

(1)

32 %

(14)

46 %

49 %

65 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

68 %

(28)

67 %

(2)

68 %

(30)

54 %

51 %

35 %

attiecināmības kļūdas

71 %

(20)

100 %

(2)

73 %

(22)

52 %

70 %

23 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

18 %

(5)

0 %

(0)

17 %

(5)

38 %

17 %

23 %

precizitātes kļūdas

11 %

(3)

0 %

(0)

10 %

(3)

10 %

13 %

54 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

3,0 %

Augstākais kļūdu līmenis

4,5 %

Zemākais kļūdu līmenis

1,5 %

---

(1)  167 darījumi pārstāv 167 parauga vienības saskaņā ar Palātas izmantoto metodi – parauga atlase pēc naudas vienības. Lielos maksājumus, īpaši lielos budžeta atbalsta maksājumus var atlasīt vairāk nekā vienreiz, un tie parādās tabulā vairāk nekā viens darījums (tas var notikt, ja tie ir lielāki nekā parauga atlases intervāls).

(2)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(3)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

---

2. PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDU UN NO ES VISPĀRĒJĀ BUDŽETA MAKSĀTĀ ATTĪSTĪBAS ATBALSTA SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

Pārbaudīto sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Ex ante pārbaudes | Regulārā kontrole un pārraudzība | Iekšējās revīzijas | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid sadarbības birojs | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas |

Attiecīgā sistēma

Ex ante pārbaudes

Regulārā kontrole un pārraudzība

Iekšējās revīzijas

Kopvērtējums

EuropeAid sadarbības birojs

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

---

3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDIEM

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Neefektīvas | Vairs nav aktuāli | Nepietiekami pierādījumi |
| Lielākajā daļā aspektu | Dažos aspektos |
| 2010. | EuropeAid ir jāizstrādā galvenais rādītājs, lai aplēstu atlikušo kļūdu finansiālo ietekmi pēc tam, kad veiktas visas ex ante un ex post pārbaudes (2010. gada pārskats, 62. punkta a) apakšpunkts). | X | | | | | | |
| EuropeAid ir jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma (2010. gada pārskats, 62. punkta b) apakšpunkts). | | | X | | | | Lai pārskatītu savas kontroles struktūras rentabilitāti kopumā, EuropeAid ir pievienojies darba grupai, kuru vada Budžeta ĢD. |
| EuropeAid ir pastiprina projektu uzraudzības efektivitāte, ietverot apmeklējumus uz vietas, pamatojoties uz daudzgadu uzraudzības un vērtēšanas plāniem (2010. gada pārskats, 62. punkta c) apakšpunkts). | | | X | | | | EuropeAid izstrādā rīkus un norādījumus ES delegācijām, lai tās spētu labāk izvēlēties prioritāri apmeklējamos projektus un labāk novērtētu revīzijas ziņojumu kvalitāti. |
| EuropeAid ir jāpārbauda ticamība, ko var iegūt no ārējo pārraudzītāju apliecinājumiem, revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm (2010. gada pārskats, 63. punkta a) apakšpunkts). | | | X | | | | Saskaņā ar 38. punktā minēto rīcības plānu ir paredzēts aizvien uzlabot ārējo revīziju kvalitāti. |
| EuropeAid ir jāievieš vadības informācijas sistēmas, kas ļautu ģenerāldirektoram un delegāciju vadītājiem labāk uzraudzīt pēcpārbaudi rezultātiem, kas iegūti apmeklējumos uz vietas, ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs (2010. gada pārskats, 63. punkta b) apakšpunkts). | | | X | | | | EuropeAid izstrādā jaunas funkcijas savas CRIS informācijas sistēmas revīzijas modulī, lai uzlabotu revīzijas ziņojumu un izdevumu apstiprinājuma pārbaužu ziņojumu pēcpārbaudes. |
| EuropeAid ir jāsasaista CRIS Audit un CRIS Recovery Orders informācijas sistēmas (2010. gada pārskats, 63. punkta c) apakšpunkts). | X | | | | | | |
| 2010. | EuropeAid ir arī turpmāk jācenšas nodrošināt to, ka dati CRIS informācijas sistēmā tiek reģistrēti precīzi, izsmeļoši un savlaicīgi (2010. gada pārskats, 63. punkta d) apakšpunkts). | | | X | | | | Tiek pieliktas pūles, lai novērstu šos trūkumus, taču CRIS netrūkst nekādas būtiskas finanšu un/vai cita veida informācijas. Nesen izstrādātajā datu kvalitātes “Ģenerālplānā” ir iekļautas darbības attiecībā uz datu attīrīšanu, informācijas sistēmas uzlabošanu, uzraudzību un kontroli, ir izveidota un tiek īstenota lietotāju dokumentācija un apmācība. |
| EuropeAid ir jānodrošina, lai delegācijas konsekventi piemērotu jauno formu un shēmu, pēc kādas tās gatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformām saņēmējvalstīs, lai strukturēti un oficiāli parādītu progresu publisko finanšu pārvaldībā (2010. gada pārskats, 64. punkta a) apakšpunkts). | | X | | | | | Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. 2011. gadā ir ieviesta tiešsaistes lietojumprogramma EAMR (Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojums), un tajā ir iekļauta īpaša sadaļa budžeta atbalstam un it īpaši jautājumiem, kas saistīti ar PFM. Šis rīks ir pieejams visām ES delegācijām, un, ja valstī tiek īstenotas budžeta atbalsta programmas, tas ir obligāti jāizmanto. |
| EuropeAid ir ar politiskā dialoga starpniecību jāsekmē skaidru vērtēšana sistēmu izveide saņēmējvalstu reformu programmās par publisko finanšu pārvaldību (2010. gada pārskats, 64. punkta b) apakšpunkts). | X | | | | | | |
| 2009. | Saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm, balstoties, piemēram, uz statistiski reprezentatīvu slēgto projektu paraugu (2009. gada pārskats, 54. punkta a) apakšpunkts). | X | | | | | | |
| Šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid būtu jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma (2009. gada pārskats, 54. punkta b) apakšpunkts). | | | X | | | | Lai pārskatītu savas kontroles struktūras rentabilitāti kopumā, EuropeAid ir pievienojies darba grupai, kuru vada Budžeta ĢD. |
| 2009. | EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem (2009. gada pārskats, 54. punkta c) apakšpunkts). | X | | | | | | |
| EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai delegācijas izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS revīzijas moduļa sistēmā (2009. gada pārskats, 54. punkta d) apakšpunkts). | | | X | | | | Tiek pieliktas pūles, lai novērstu šos trūkumus, taču CRIS netrūkst nekādas būtiskas finanšu un/vai cita veida informācijas. Nesen izstrādātajā datu kvalitātes “Ģenerālplānā” ir iekļautas darbības attiecībā uz datu attīrīšanu, informācijas sistēmas uzlabošanu, uzraudzību un kontroli, ir izveidota un tiek īstenota lietotāju dokumentācija un apmācība. |
| CRIS revīzijas moduļa sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību (2009. gada pārskats, 54. punkta e) apakšpunkts). | | | X | | | | Rīcības plānā, kas minēts Komisijas atbildes 38. punktā, ir paredzēts, izmantojot CRIS revīzijas moduli, izstrādāt īpašu rīku, kurš Komisijai ļautu pienācīgi veikt revīzijas ziņojumu pēcpārbaudi. |
| EuropeAid ir jānodrošina, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem (2009. gada pārskats, 55. punkta a) apakšpunkts). | X | | | | | | |
| EuropeAid ir jānodrošina, lai delegāciju pārskati sniegtu strukturētus un dokumentētus pierādījumus par to, kā ir uzlabojusies publisko finanšu pārvaldība, sniedzot skaidrus kritērijus, kas jāpiemēro uzlabojumu novērtēšanai (piemēram, rezultāti, kas attiecīgā laika posmā jāsasniedz saņēmējvalsts valdībai), kritērijus, lai novērtētu, vai ir panākta virzība uz priekšu, un kādu iemeslu dēļ reformu programmu nevarēja īstenot saskaņā ar plānu (2009. gada pārskats, 55. punkta b) apakšpunkts). | | X | | | | | Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Budžeta atbalsta izpildes sistēma ir uzlabota, it īpaši pārskatot Budžeta atbalsta pamatnostādnes, kas izdotas 2012. gadā. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Neefektīvas

Vairs nav aktuāli

Nepietiekami pierādījumi

Lielākajā daļā aspektu

Dažos aspektos

2010.

EuropeAid ir jāizstrādā galvenais rādītājs, lai aplēstu atlikušo kļūdu finansiālo ietekmi pēc tam, kad veiktas visas ex ante un ex post pārbaudes (2010. gada pārskats, 62. punkta a) apakšpunkts).

X

EuropeAid ir jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma (2010. gada pārskats, 62. punkta b) apakšpunkts).

X

Lai pārskatītu savas kontroles struktūras rentabilitāti kopumā, EuropeAid ir pievienojies darba grupai, kuru vada Budžeta ĢD.

EuropeAid ir pastiprina projektu uzraudzības efektivitāte, ietverot apmeklējumus uz vietas, pamatojoties uz daudzgadu uzraudzības un vērtēšanas plāniem (2010. gada pārskats, 62. punkta c) apakšpunkts).

X

EuropeAid izstrādā rīkus un norādījumus ES delegācijām, lai tās spētu labāk izvēlēties prioritāri apmeklējamos projektus un labāk novērtētu revīzijas ziņojumu kvalitāti.

EuropeAid ir jāpārbauda ticamība, ko var iegūt no ārējo pārraudzītāju apliecinājumiem, revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm (2010. gada pārskats, 63. punkta a) apakšpunkts).

X

Saskaņā ar 38. punktā minēto rīcības plānu ir paredzēts aizvien uzlabot ārējo revīziju kvalitāti.

EuropeAid ir jāievieš vadības informācijas sistēmas, kas ļautu ģenerāldirektoram un delegāciju vadītājiem labāk uzraudzīt pēcpārbaudi rezultātiem, kas iegūti apmeklējumos uz vietas, ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs (2010. gada pārskats, 63. punkta b) apakšpunkts).

X

EuropeAid izstrādā jaunas funkcijas savas CRIS informācijas sistēmas revīzijas modulī, lai uzlabotu revīzijas ziņojumu un izdevumu apstiprinājuma pārbaužu ziņojumu pēcpārbaudes.

EuropeAid ir jāsasaista CRIS Audit un CRIS Recovery Orders informācijas sistēmas (2010. gada pārskats, 63. punkta c) apakšpunkts).

X

2010.

EuropeAid ir arī turpmāk jācenšas nodrošināt to, ka dati CRIS informācijas sistēmā tiek reģistrēti precīzi, izsmeļoši un savlaicīgi (2010. gada pārskats, 63. punkta d) apakšpunkts).

X

Tiek pieliktas pūles, lai novērstu šos trūkumus, taču CRIS netrūkst nekādas būtiskas finanšu un/vai cita veida informācijas. Nesen izstrādātajā datu kvalitātes “Ģenerālplānā” ir iekļautas darbības attiecībā uz datu attīrīšanu, informācijas sistēmas uzlabošanu, uzraudzību un kontroli, ir izveidota un tiek īstenota lietotāju dokumentācija un apmācība.

EuropeAid ir jānodrošina, lai delegācijas konsekventi piemērotu jauno formu un shēmu, pēc kādas tās gatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformām saņēmējvalstīs, lai strukturēti un oficiāli parādītu progresu publisko finanšu pārvaldībā (2010. gada pārskats, 64. punkta a) apakšpunkts).

X

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. 2011. gadā ir ieviesta tiešsaistes lietojumprogramma EAMR (Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojums), un tajā ir iekļauta īpaša sadaļa budžeta atbalstam un it īpaši jautājumiem, kas saistīti ar PFM. Šis rīks ir pieejams visām ES delegācijām, un, ja valstī tiek īstenotas budžeta atbalsta programmas, tas ir obligāti jāizmanto.

EuropeAid ir ar politiskā dialoga starpniecību jāsekmē skaidru vērtēšana sistēmu izveide saņēmējvalstu reformu programmās par publisko finanšu pārvaldību (2010. gada pārskats, 64. punkta b) apakšpunkts).

X

2009.

Saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm, balstoties, piemēram, uz statistiski reprezentatīvu slēgto projektu paraugu (2009. gada pārskats, 54. punkta a) apakšpunkts).

X

Šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid būtu jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma (2009. gada pārskats, 54. punkta b) apakšpunkts).

X

Lai pārskatītu savas kontroles struktūras rentabilitāti kopumā, EuropeAid ir pievienojies darba grupai, kuru vada Budžeta ĢD.

2009.

EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem (2009. gada pārskats, 54. punkta c) apakšpunkts).

X

EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai delegācijas izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS revīzijas moduļa sistēmā (2009. gada pārskats, 54. punkta d) apakšpunkts).

X

Tiek pieliktas pūles, lai novērstu šos trūkumus, taču CRIS netrūkst nekādas būtiskas finanšu un/vai cita veida informācijas. Nesen izstrādātajā datu kvalitātes “Ģenerālplānā” ir iekļautas darbības attiecībā uz datu attīrīšanu, informācijas sistēmas uzlabošanu, uzraudzību un kontroli, ir izveidota un tiek īstenota lietotāju dokumentācija un apmācība.

CRIS revīzijas moduļa sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību (2009. gada pārskats, 54. punkta e) apakšpunkts).

X

Rīcības plānā, kas minēts Komisijas atbildes 38. punktā, ir paredzēts, izmantojot CRIS revīzijas moduli, izstrādāt īpašu rīku, kurš Komisijai ļautu pienācīgi veikt revīzijas ziņojumu pēcpārbaudi.

EuropeAid ir jānodrošina, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem (2009. gada pārskats, 55. punkta a) apakšpunkts).

X

EuropeAid ir jānodrošina, lai delegāciju pārskati sniegtu strukturētus un dokumentētus pierādījumus par to, kā ir uzlabojusies publisko finanšu pārvaldība, sniedzot skaidrus kritērijus, kas jāpiemēro uzlabojumu novērtēšanai (piemēram, rezultāti, kas attiecīgā laika posmā jāsasniedz saņēmējvalsts valdībai), kritērijus, lai novērtētu, vai ir panākta virzība uz priekšu, un kādu iemeslu dēļ reformu programmu nevarēja īstenot saskaņā ar plānu (2009. gada pārskats, 55. punkta b) apakšpunkts).

X

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Budžeta atbalsta izpildes sistēma ir uzlabota, it īpaši pārskatot Budžeta atbalsta pamatnostādnes, kas izdotas 2012. gadā.

---