# Az Európai Unió C 312/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.312.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 312 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. október 26. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.312.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 312

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. október 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 312/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6850 – Marine Harvest/Morpol) (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 312/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6751 – BayWa/Wilhelm Bonhorst/Bohnhorst Agrarhandel JV) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2013/C 312/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6850 – Marine Harvest/Morpol) (
  1
  )

1

1

2013/C 312/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6751 – BayWa/Wilhelm Bonhorst/Bohnhorst Agrarhandel JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 312/03 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |
| 2013/C 312/04 | Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2012. október 25-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.6471 – Outokumpu/Inoxum ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Görögország | 3 |
| 2013/C 312/05 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Outokumpu/Inoxum (COMP/M.6471) | 5 |
| 2013/C 312/06 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2012. november 7.) egy összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.6471 – Outokumpu/Inoxum) (az értesítés a C(2012) 7969. számú dokumentummal történt)
   (
  1
  ) | 11 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2013/C 312/07 | Bejelentés a litván nemzeti szabályozó hatóság – nemzeti árképzési és energiaügyi ellenőrzőbizottság (a továbbiakban: ellenőrzőbizottság) – részéről a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének (2) bekezdése alapján a LITGRID AB Litvániában működő átvitelirendszer-üzemeltetőként való kijelöléséről | 18 |
| 2013/C 312/08 | Bejelentés a német kormány részéről a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (földgázpiaci irányelv) 10. cikkének (2) bekezdése alapján a bayernets GmbH, a GRTgaz Deutschland GmbH, a terranets bw GmbH, a Nowega GmbH, a jordgasTransport GmbH, a Fluxys TENP GmbH, a Gastransport Nord GmbH, a Gasunie Deutschland Transport Services GmbH, a GASCADE Gastransport GmbH, az ONTRAS-VNG Gastransport GmbH és a Thyssengas GmbH Németországban működő szállításirendszer-üzemeltetőként való kijelöléséről | 19 |
| 2013/C 312/09 | Bejelentés a német kormány részéről a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (villamosenergia-piaci irányelv) 10. cikkének (2) bekezdése alapján az 50 Hertz Transmission GmbH, az Amprion GmbH és a TransnetBW GmbH Németországban működő átvitelirendszer-üzemeltetőként való kijelöléséről | 20 |
| 2013/C 312/10 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 21 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 312/03

Euroátváltási árfolyamok

2

2013/C 312/04

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2012. október 25-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.6471 – Outokumpu/Inoxum ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Görögország

3

2013/C 312/05

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Outokumpu/Inoxum (COMP/M.6471)

5

2013/C 312/06

A Bizottság határozatának összefoglalója (2012. november 7.) egy összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.6471 – Outokumpu/Inoxum) (az értesítés a C(2012) 7969. számú dokumentummal történt)
   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 7969. számú dokumentummal történt)

1

11

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2013/C 312/07

Bejelentés a litván nemzeti szabályozó hatóság – nemzeti árképzési és energiaügyi ellenőrzőbizottság (a továbbiakban: ellenőrzőbizottság) – részéről a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének (2) bekezdése alapján a LITGRID AB Litvániában működő átvitelirendszer-üzemeltetőként való kijelöléséről

18

2013/C 312/08

Bejelentés a német kormány részéről a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (földgázpiaci irányelv) 10. cikkének (2) bekezdése alapján a bayernets GmbH, a GRTgaz Deutschland GmbH, a terranets bw GmbH, a Nowega GmbH, a jordgasTransport GmbH, a Fluxys TENP GmbH, a Gastransport Nord GmbH, a Gasunie Deutschland Transport Services GmbH, a GASCADE Gastransport GmbH, az ONTRAS-VNG Gastransport GmbH és a Thyssengas GmbH Németországban működő szállításirendszer-üzemeltetőként való kijelöléséről

19

2013/C 312/09

Bejelentés a német kormány részéről a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (villamosenergia-piaci irányelv) 10. cikkének (2) bekezdése alapján az 50 Hertz Transmission GmbH, az Amprion GmbH és a TransnetBW GmbH Németországban működő átvitelirendszer-üzemeltetőként való kijelöléséről

20

2013/C 312/10

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

21

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 312/11 | Közlemény gazdálkodók részére – Egyes ipari és mezőgazdasági termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésére vonatkozóan benyújtott kérelmek új fordulója | 22 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 312/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7067 – 3i/Scandferries Holdings) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 23 |
| 2013/C 312/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7051 – Goldman Sachs/Hastings Insurance Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 24 |
| 2013/C 312/14 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7031 – EURENCO/MAXAMCHEM/MANUCO) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 25 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 312/15 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 26 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 312/11

Közlemény gazdálkodók részére – Egyes ipari és mezőgazdasági termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésére vonatkozóan benyújtott kérelmek új fordulója

22

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 312/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7067 – 3i/Scandferries Holdings) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

23

2013/C 312/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7051 – Goldman Sachs/Hastings Insurance Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

24

2013/C 312/14

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7031 – EURENCO/MAXAMCHEM/MANUCO) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

25

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2013/C 312/15

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

26

| | |
| --- | --- |
| 2013/C 312/16 | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2013/C 312/16

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6850 – Marine Harvest/Morpol)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 312/01

2013. szeptember 30-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6850 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6850 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6751 – BayWa/Wilhelm Bonhorst/Bohnhorst Agrarhandel JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 312/02

2013. február 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak németül nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6751 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6751 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. október 25.

2013/C 312/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3777 |
| JPY | Japán yen | 134,15 |
| DKK | Dán korona | 7,4590 |
| GBP | Angol font | 0,85190 |
| SEK | Svéd korona | 8,7351 |
| CHF | Svájci frank | 1,2348 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,1370 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,750 |
| HUF | Magyar forint | 292,82 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7026 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1858 |
| RON | Román lej | 4,4511 |
| TRY | Török líra | 2,7367 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4369 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4380 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,6820 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6601 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7035 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 464,88 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,5502 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,3814 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6265 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 175,04 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3488 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,243 |
| RUB | Orosz rubel | 43,8000 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,842 |
| BRL | Brazil real | 3,0121 |
| MXN | Mexikói peso | 17,8719 |
| INR | Indiai rúpia | 84,7680 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3777

JPY

Japán yen

134,15

DKK

Dán korona

7,4590

GBP

Angol font

0,85190

SEK

Svéd korona

8,7351

CHF

Svájci frank

1,2348

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,1370

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,750

HUF

Magyar forint

292,82

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7026

PLN

Lengyel zloty

4,1858

RON

Román lej

4,4511

TRY

Török líra

2,7367

AUD

Ausztrál dollár

1,4369

CAD

Kanadai dollár

1,4380

HKD

Hongkongi dollár

10,6820

NZD

Új-zélandi dollár

1,6601

SGD

Szingapúri dollár

1,7035

KRW

Dél-Koreai won

1 464,88

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,5502

CNY

Kínai renminbi

8,3814

HRK

Horvát kuna

7,6265

IDR

Indonéz rúpia

15 175,04

MYR

Maláj ringgit

4,3488

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,243

RUB

Orosz rubel

43,8000

THB

Thaiföldi baht

42,842

BRL

Brazil real

3,0121

MXN

Mexikói peso

17,8719

INR

Indiai rúpia

84,7680

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/3

---

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2012. október 25-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.6471 – Outokumpu/Inoxum ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

Előadó: Görögország

2013/C 312/04

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) értelmében összefonódásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében uniós léptékűnek minősül. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében uniós léptékűnek minősül.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért az érintett termékpiacoknak a határozattervezetben szereplő, Bizottság általi meghatározásával.
  A termékpiacok meghatározását illetően a tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a tervezett ügylet hatását a következő piacokon kell megvizsgálni:






  a) | a rozsdamentes acéltermékek előállítása és szállítása tekintetében:






  i. | lemezbugák előállítása; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért az érintett termékpiacoknak a határozattervezetben szereplő, Bizottság általi meghatározásával.

A termékpiacok meghatározását illetően a tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a tervezett ügylet hatását a következő piacokon kell megvizsgálni:

a)

a rozsdamentes acéltermékek előállítása és szállítása tekintetében:

i.

lemezbugák előállítása;

| ii. | melegen hengerelt lapos termékek: a melegen hengerelt fekete szalagtekercseknek és a melegen hengerelt pácolt szalagtekercsnek külön piaca van, azonban ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás; |
| --- | --- |

ii.

melegen hengerelt lapos termékek: a melegen hengerelt fekete szalagtekercseknek és a melegen hengerelt pácolt szalagtekercsnek külön piaca van, azonban ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás;

| iii. | hidegen hengerelt lapos termékek (kivéve a precíziós szalagot), a nyersanyagok és a különleges termékek közötti, illetve besorolási fokozat/fajta, felületkiképzés vagy a végső felhasználás alapján való megkülönböztetés nélkül; |
| --- | --- |

iii.

hidegen hengerelt lapos termékek (kivéve a precíziós szalagot), a nyersanyagok és a különleges termékek közötti, illetve besorolási fokozat/fajta, felületkiképzés vagy a végső felhasználás alapján való megkülönböztetés nélkül;

| iv. | precíziós szalag; |
| --- | --- |

iv.

precíziós szalag;

| b) | a ferrokróm piaca, amelyen belül ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás; |
| --- | --- |

b)

a ferrokróm piaca, amelyen belül ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás;

| c) | a rozsdamentes acéltermékek forgalmazására tekintettel: raktározók vs. rozsdamentes acélipari szolgáltató központokkal szemben, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás. |
| --- | --- |

c)

a rozsdamentes acéltermékek forgalmazására tekintettel: raktározók vs. rozsdamentes acélipari szolgáltató központokkal szemben, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért az érintett földrajzi piacoknak a határozattervezetben szereplő Bizottság általi meghatározásával.
  A termékpiacok meghatározását illetően a tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a tervezett ügylet hatását a következő piacokon kell megvizsgálni:






  a) | a rozsdamentes acéltermékek előállítása és szállítása tekintetében: az EGT-n belül; |
| --- | --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért az érintett földrajzi piacoknak a határozattervezetben szereplő Bizottság általi meghatározásával.

A termékpiacok meghatározását illetően a tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a tervezett ügylet hatását a következő piacokon kell megvizsgálni:

a)

a rozsdamentes acéltermékek előállítása és szállítása tekintetében: az EGT-n belül;

| b) | ferrokróm: az EGT-n belül, ebben az ügyben nem szükséges a konkrét földrajzi piac meghatározása; |
| --- | --- |

b)

ferrokróm: az EGT-n belül, ebben az ügyben nem szükséges a konkrét földrajzi piac meghatározása;

| c) | a rozsdamentes lapos acéltermékek forgalmazása tekintetében: nemzeti vagy regionális szinten (szélesebb körű, mint a nemzeti), ebben az ügyben nem szükséges konkrét földrajzi piac meghatározása. |
| --- | --- |

c)

a rozsdamentes lapos acéltermékek forgalmazása tekintetében: nemzeti vagy regionális szinten (szélesebb körű, mint a nemzeti), ebben az ügyben nem szükséges konkrét földrajzi piac meghatározása.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon, illetve annak jelentős részén, a következő piacokon:






  a) | lemezbugák előállítása; |
| --- | --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon, illetve annak jelentős részén, a következő piacokon:

a)

lemezbugák előállítása;

| b) | melegen hengerelt lapos termékek, melegen hengerelt fekete szalagtekercs és melegen hengerelt pácolt szalagtekercs; |
| --- | --- |

b)

melegen hengerelt lapos termékek, melegen hengerelt fekete szalagtekercs és melegen hengerelt pácolt szalagtekercs;

| c) | precíziós szalag; |
| --- | --- |

c)

precíziós szalag;

| d) | ferrokróm; |
| --- | --- |

d)

ferrokróm;

| e) | rozsdamentes lapos acéltermékek forgalmazása. |
| --- | --- |

e)

rozsdamentes lapos acéltermékek forgalmazása.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás jelentős mértékben akadályozza a hatékony versenyt a belső piacon, illetve annak jelentős részén, a következő piacokon:






  a) | hidegen hengerelt lapos termékek előállítása az EGT-piacon. |
| --- | --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás jelentős mértékben akadályozza a hatékony versenyt a belső piacon, illetve annak jelentős részén, a következő piacokon:

a)

hidegen hengerelt lapos termékek előállítása az EGT-piacon.

| 7. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentő fél által 2012. október 19-én javasolt végleges kötelezettségvállalások teljes mértékben eloszlatják a Bizottság által a hidegen hengerelt lapos termékek előállításával kapcsolatos, EGT-piaci versenyt érintően felvázolt aggodalmakat. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentő fél által 2012. október 19-én javasolt végleges kötelezettségvállalások teljes mértékben eloszlatják a Bizottság által a hidegen hengerelt lapos termékek előállításával kapcsolatos, EGT-piaci versenyt érintően felvázolt aggodalmakat.

| 8. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy – a végleges kötelezettségvállalások maradéktalan teljesítése esetén – a bejelentett ügylet valószínűleg nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy – a végleges kötelezettségvállalások maradéktalan teljesítése esetén – a bejelentett ügylet valószínűleg nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak jelentős részén.

| 9. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett egyesülést összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével. |
| --- | --- |

9.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett egyesülést összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével.

---

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/5

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

Outokumpu/Inoxum

(COMP/M.6471)

2013/C 312/05

1.   ELŐZMÉNYEK

| (1) | 2012. április 10-én az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Outokumpu Oyj (a továbbiakban: a bejelentő fél) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján (a továbbiakban: tervezett ügylet) teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a ThyssenKrupp AG (a továbbiakban: TK) rozsdamentes acél részlege, az Inoxum GmbH és a Nirosta GmbH (együttesen: Inoxum) felett (3). A bejelentő félre és az Inoxumra a továbbiakban „a felek” kifejezéssel utalunk. |
| --- | --- |

(1)

2012. április 10-én az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Outokumpu Oyj (a továbbiakban: a bejelentő fél) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján (a továbbiakban: tervezett ügylet) teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a ThyssenKrupp AG (a továbbiakban: TK) rozsdamentes acél részlege, az Inoxum GmbH és a Nirosta GmbH (együttesen: Inoxum) felett (3). A bejelentő félre és az Inoxumra a továbbiakban „a felek” kifejezéssel utalunk.

2.   ÍRÁSBELI ELJÁRÁS

| (2) | Egy piaci vizsgálat alapján a Bizottság komoly kételyeinek adott hangot a művelet belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, és 2012. május 21-én az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozatot fogadott el (4). A bejelentő fél 2012. június 4-én nyújtotta be a határozat 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjával kapcsolatos írásos észrevételeit. A vizsgálat második szakasza során rendszeres informális információcserére, valamint a helyzetjelentéssel kapcsolatos, heti rendszerességű telefonbeszélgetésekre került sor a Versenypolitikai Főigazgatóság és a felek között. |
| --- | --- |

(2)

Egy piaci vizsgálat alapján a Bizottság komoly kételyeinek adott hangot a művelet belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, és 2012. május 21-én az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozatot fogadott el (4). A bejelentő fél 2012. június 4-én nyújtotta be a határozat 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjával kapcsolatos írásos észrevételeit. A vizsgálat második szakasza során rendszeres informális információcserére, valamint a helyzetjelentéssel kapcsolatos, heti rendszerességű telefonbeszélgetésekre került sor a Versenypolitikai Főigazgatóság és a felek között.

| (3) | A Versenypolitikai Főigazgatóság emellett számos alkalommal hivatalos tájékoztatást kért a felektől az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikke értelmében. 2012. június 8-án helyzetelemző találkozóra került sor a Versenypolitikai Főigazgatóság és a felek között. A második helyzetelemző találkozót 2012. augusztus 6-án tartották. |
| --- | --- |

(3)

A Versenypolitikai Főigazgatóság emellett számos alkalommal hivatalos tájékoztatást kért a felektől az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikke értelmében. 2012. június 8-án helyzetelemző találkozóra került sor a Versenypolitikai Főigazgatóság és a felek között. A második helyzetelemző találkozót 2012. augusztus 6-án tartották.

| (4) | A feleknek 2012. augusztus 9-én küldték meg a kifogásközlést. |
| --- | --- |

(4)

A feleknek 2012. augusztus 9-én küldték meg a kifogásközlést.

2.1.   Az ügyirathoz való hozzáférés: szerkesztett válaszok egyes piaci kérdőívekben

| (5) | A bejelentő fél számára 2012. augusztus 10-én CD-ROM útján biztosították az ügyirathoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(5)

A bejelentő fél számára 2012. augusztus 10-én CD-ROM útján biztosították az ügyirathoz való hozzáférést.

| (6) | 2012. augusztus 13-án a bejelentő fél az egyes piaci kérdőívekben szereplő szerkesztett válaszok tisztázását, és az azokhoz való további hozzáférést kérte. A bizalmas adatokkal kapcsolatos esetleges kérdések kezelése érdekében a bejelentő fél korlátozott hozzáférést javasolt kizárólag a külső tanácsadói számára. E-mailváltásokat és telefonbeszélgetéseket követően a Versenypolitikai Főigazgatóság beleegyezett, hogy a bejelentő fél külső tanácsadói számára további hozzáférést biztosítson titoktartási megállapodás ellenében. A hozzáférést 2012. augusztus 21-étől biztosították. 2012. augusztus 28-án a bejelentő fél panasszal fordult hozzám, amely szerint az ügyirathoz való hozzáférést indokolatlanul késleltették, és ez akadályozta a bejelentő felet abban, hogy teljes mértékben gyakorolja védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

(6)

2012. augusztus 13-án a bejelentő fél az egyes piaci kérdőívekben szereplő szerkesztett válaszok tisztázását, és az azokhoz való további hozzáférést kérte. A bizalmas adatokkal kapcsolatos esetleges kérdések kezelése érdekében a bejelentő fél korlátozott hozzáférést javasolt kizárólag a külső tanácsadói számára. E-mailváltásokat és telefonbeszélgetéseket követően a Versenypolitikai Főigazgatóság beleegyezett, hogy a bejelentő fél külső tanácsadói számára további hozzáférést biztosítson titoktartási megállapodás ellenében. A hozzáférést 2012. augusztus 21-étől biztosították. 2012. augusztus 28-án a bejelentő fél panasszal fordult hozzám, amely szerint az ügyirathoz való hozzáférést indokolatlanul késleltették, és ez akadályozta a bejelentő felet abban, hogy teljes mértékben gyakorolja védelemhez való jogát.

Ténybeli háttér

| (7) | Az ügy vizsgálata folyamán a Versenypolitikai Főigazgatóság számos kérdőívet küldött versenytársaknak, ügyfeleknek és egyéb piaci szereplőknek. Ezeket a kérdőíveket két különböző formátumban küldték, nevezetesen „e-kérdőívek”, valamint szövegszerkesztővel készített, azaz MS Word dokumentum formájában. Az eljárásjogi vita csak az e-kérdőíveket érintette. |
| --- | --- |

(7)

Az ügy vizsgálata folyamán a Versenypolitikai Főigazgatóság számos kérdőívet küldött versenytársaknak, ügyfeleknek és egyéb piaci szereplőknek. Ezeket a kérdőíveket két különböző formátumban küldték, nevezetesen „e-kérdőívek”, valamint szövegszerkesztővel készített, azaz MS Word dokumentum formájában. Az eljárásjogi vita csak az e-kérdőíveket érintette.

| (8) | Ezek az e-kérdőívek főként két kérdéstípust tartalmaztak: az első típusúra szöveges választ kellett adni, a második típust táblázat formájában kellett megválaszolni. Az e-kérdőíveket egy magyarázó feljegyzés egészítette ki, amelyben a kérdések megválaszolásának módját határozták meg, különös tekintettel a bizalmas kezeléssel kapcsolatos kérdések kezelésére. Mindkét kérdéstípus esetében az e-kérdőíven a válaszadóknak fel kell tüntetniük, hogy a válaszok bizalmas kezelést igényelnek-e, és amennyiben igen, mellékelniük kell az adott válasz nem bizalmas változatát is. A kitöltött e-kérdőívek kézhezvételét követően azonban a Versenypolitikai Főigazgatóság azt tapasztalta, hogy azokat sok válaszadó nem megfelelően töltötte ki, ezért úgy határoztak, hogy további szerkesztést végeznek el annak érdekében, hogy teljesítsék kötelezettségüket, miszerint nem teszik hozzáférhetővé a felek bizalmas információit. A Versenypolitikai Főigazgatóság által kapott válaszokat hozzávetőlegesen az alábbi három csoportba lehet sorolni:






  — | Az első csoportba tartoznak azon válaszadók, akik helyesen töltötték ki az e-kérdőíveket, és megfelelő, nem bizalmas változatokat is mellékeltek, amikor a formátum ezt megkövetelte (I. kategóriájú információ). |
| --- | --- | --- |

(8)

Ezek az e-kérdőívek főként két kérdéstípust tartalmaztak: az első típusúra szöveges választ kellett adni, a második típust táblázat formájában kellett megválaszolni. Az e-kérdőíveket egy magyarázó feljegyzés egészítette ki, amelyben a kérdések megválaszolásának módját határozták meg, különös tekintettel a bizalmas kezeléssel kapcsolatos kérdések kezelésére. Mindkét kérdéstípus esetében az e-kérdőíven a válaszadóknak fel kell tüntetniük, hogy a válaszok bizalmas kezelést igényelnek-e, és amennyiben igen, mellékelniük kell az adott válasz nem bizalmas változatát is. A kitöltött e-kérdőívek kézhezvételét követően azonban a Versenypolitikai Főigazgatóság azt tapasztalta, hogy azokat sok válaszadó nem megfelelően töltötte ki, ezért úgy határoztak, hogy további szerkesztést végeznek el annak érdekében, hogy teljesítsék kötelezettségüket, miszerint nem teszik hozzáférhetővé a felek bizalmas információit. A Versenypolitikai Főigazgatóság által kapott válaszokat hozzávetőlegesen az alábbi három csoportba lehet sorolni:

—

Az első csoportba tartoznak azon válaszadók, akik helyesen töltötték ki az e-kérdőíveket, és megfelelő, nem bizalmas változatokat is mellékeltek, amikor a formátum ezt megkövetelte (I. kategóriájú információ).

| — | A második csoportba tartoznak azok a válaszadók, akik jelezték, hogy egyes válaszok bizalmasan kezelendők, azonban ezen válaszuk pontos másolatát nyújtották be a válasz nem bizalmas változataként (annak ellenére, hogy jelezték, hogy a válasz bizalmasan kezelendő, nem szerkesztették azt) (II. kategóriájú információ) (5). |
| --- | --- |

—

A második csoportba tartoznak azok a válaszadók, akik jelezték, hogy egyes válaszok bizalmasan kezelendők, azonban ezen válaszuk pontos másolatát nyújtották be a válasz nem bizalmas változataként (annak ellenére, hogy jelezték, hogy a válasz bizalmasan kezelendő, nem szerkesztették azt) (II. kategóriájú információ) (5).

| — | A harmadik csoportba tartoznak azok a válaszadók, akik jelezték, hogy egyes válaszok nem bizalmasak, azonban a Versenypolitikai Főigazgatóság úgy vélte, hogy az ilyen válaszok valójában a felek vonatkozásában bizalmasak (III. kategóriájú információ). |
| --- | --- |

—

A harmadik csoportba tartoznak azok a válaszadók, akik jelezték, hogy egyes válaszok nem bizalmasak, azonban a Versenypolitikai Főigazgatóság úgy vélte, hogy az ilyen válaszok valójában a felek vonatkozásában bizalmasak (III. kategóriájú információ).

| (9) | A Versenypolitikai Főigazgatóság ezért hivatalból további szerkesztéseket hajtott végre a II. és III. kategóriájú információk kapcsán. |
| --- | --- |

(9)

A Versenypolitikai Főigazgatóság ezért hivatalból további szerkesztéseket hajtott végre a II. és III. kategóriájú információk kapcsán.

| (10) | 2012. augusztus 10-én, az ügyirathoz való hozzáférés időpontjában a felek nem értesültek a Versenypolitikai Főigazgatóság által egyoldalúan elvégzett szerkesztési gyakorlatról. Az ügyirathoz való hozzáférés biztosítását követően lezajlott e-mailváltások és telefonbeszélgetések nyomán egyértelművé vált a felek számára, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság megszerkesztett olyan információkat, amelyeket a válaszadók nem jelöltek meg egyértelműen bizalmasan kezelendőnek. A Versenypolitikai Főigazgatóság elfogadta a bejelentő fél javaslatát, miszerint hozzáférést kell biztosítani a külső tanácsadók számára az e-kérdőívekre adott válaszok szerkesztetlen változataihoz – azaz azokhoz, amelyeket a válaszadók a Versenypolitikai Főigazgatóság szerkesztési gyakorlatát megelőzően nyújtottak be –, azzal a feltétellel, hogy a külső tanácsadók aláírnak egy titoktartási megállapodást. Ezt a jellegű hozzáférést 2012. augusztus 21-étől biztosították. |
| --- | --- |

(10)

2012. augusztus 10-én, az ügyirathoz való hozzáférés időpontjában a felek nem értesültek a Versenypolitikai Főigazgatóság által egyoldalúan elvégzett szerkesztési gyakorlatról. Az ügyirathoz való hozzáférés biztosítását követően lezajlott e-mailváltások és telefonbeszélgetések nyomán egyértelművé vált a felek számára, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság megszerkesztett olyan információkat, amelyeket a válaszadók nem jelöltek meg egyértelműen bizalmasan kezelendőnek. A Versenypolitikai Főigazgatóság elfogadta a bejelentő fél javaslatát, miszerint hozzáférést kell biztosítani a külső tanácsadók számára az e-kérdőívekre adott válaszok szerkesztetlen változataihoz – azaz azokhoz, amelyeket a válaszadók a Versenypolitikai Főigazgatóság szerkesztési gyakorlatát megelőzően nyújtottak be –, azzal a feltétellel, hogy a külső tanácsadók aláírnak egy titoktartási megállapodást. Ezt a jellegű hozzáférést 2012. augusztus 21-étől biztosították.

A panasz

| (11) | A bejelentő fél panasza kifejezetten a fent említett III. kategóriájú információkkal kapcsolatos. A bejelentő fél vitatta a „Bizottság egyoldalú döntését a válaszadók által nem bizalmasnak vélt válaszok nagy részének szerkesztésére vonatkozóan”, és közölte, hogy a Bizottságnak ezt a kérdést az ügyirathoz való hozzáférés biztosítása előtt kellett volna megvitatnia a bejelentő féllel. |
| --- | --- |

(11)

A bejelentő fél panasza kifejezetten a fent említett III. kategóriájú információkkal kapcsolatos. A bejelentő fél vitatta a „Bizottság egyoldalú döntését a válaszadók által nem bizalmasnak vélt válaszok nagy részének szerkesztésére vonatkozóan”, és közölte, hogy a Bizottságnak ezt a kérdést az ügyirathoz való hozzáférés biztosítása előtt kellett volna megvitatnia a bejelentő féllel.

| (12) | A korábbi pontot illetően a bejelentő fél közölte, hogy a Bizottság csak olyan esetekben szerkeszthet nem bizalmasnak jelölt információkat, amikor nincs mód az adatszolgáltató beleegyezését kérni a javasolt szerkesztésekhez. Ezenkívül kifejtette, hogy a Bizottságnak bármilyen egyoldalúan elvégzett szerkesztést konkrét indokokkal kell alátámasztania. |
| --- | --- |

(12)

A korábbi pontot illetően a bejelentő fél közölte, hogy a Bizottság csak olyan esetekben szerkeszthet nem bizalmasnak jelölt információkat, amikor nincs mód az adatszolgáltató beleegyezését kérni a javasolt szerkesztésekhez. Ezenkívül kifejtette, hogy a Bizottságnak bármilyen egyoldalúan elvégzett szerkesztést konkrét indokokkal kell alátámasztania.

Értékelés

| (13) | Az ügy kivizsgálását követően az a meggyőződésem alakult ki, hogy ebben az esetben megalapozottak az aggályok azt illetően, hogy a II. kategóriájú információkat benyújtók nem értették meg kellőképpen, hogyan készítsék el az általuk bizalmasan kezelendőnek jelölt válaszok nem bizalmas változatát. A III. kategóriájú információk tekintetében szintén megalapozottak azok az aggályok, amelyek szerint az információszolgáltatók nem határozták meg, melyek a bizalmasan kezelendő információk. |
| --- | --- |

(13)

Az ügy kivizsgálását követően az a meggyőződésem alakult ki, hogy ebben az esetben megalapozottak az aggályok azt illetően, hogy a II. kategóriájú információkat benyújtók nem értették meg kellőképpen, hogyan készítsék el az általuk bizalmasan kezelendőnek jelölt válaszok nem bizalmas változatát. A III. kategóriájú információk tekintetében szintén megalapozottak azok az aggályok, amelyek szerint az információszolgáltatók nem határozták meg, melyek a bizalmasan kezelendő információk.

| (14) | Tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 339. cikkéből eredő azon kötelezettségére, hogy köteles az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk védelmét biztosítani, valamint tekintettel az időbeli korlátozásra, amely miatt lehetetlen volt valamennyi információszolgáltatóval kapcsolatba lépni az ügy tisztázása érdekében (6), véleményem szerint a Versenypolitikai Főigazgatóság helyesen járt el, amikor hivatalból szerkesztéseket hajtott végre. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 339. cikkéből eredő azon kötelezettségére, hogy köteles az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk védelmét biztosítani, valamint tekintettel az időbeli korlátozásra, amely miatt lehetetlen volt valamennyi információszolgáltatóval kapcsolatba lépni az ügy tisztázása érdekében (6), véleményem szerint a Versenypolitikai Főigazgatóság helyesen járt el, amikor hivatalból szerkesztéseket hajtott végre.

| (15) | A Versenypolitikai Főigazgatóságnak ugyanakkor a hozzáférhető ügyiratok kapcsán rögzítenie kellett volna az általa elvégzett szerkesztéseket és azok okait, valamint arról teljes körűen tájékoztatnia kellett volna a feleket. Az összefonódás-ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatos gyorsasági követelmény valóban indokolhatja a hivatalból elvégzett szerkesztéseket, azonban nem indokolhatja azt, hogy az eljárásban részt vevő feleket nem tájékoztatják ezekről a szerkesztésekről és azok okairól (7). Amennyiben a feleket tájékoztatták volna az ügyről az ügyirathoz való hozzáférést megelőzően, a bejelentő fél külső tanácsadói számára titoktartási megállapodást követően biztosított teljes körű hozzáférést már akkor meg lehetett volna valósítani. |
| --- | --- |

(15)

A Versenypolitikai Főigazgatóságnak ugyanakkor a hozzáférhető ügyiratok kapcsán rögzítenie kellett volna az általa elvégzett szerkesztéseket és azok okait, valamint arról teljes körűen tájékoztatnia kellett volna a feleket. Az összefonódás-ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatos gyorsasági követelmény valóban indokolhatja a hivatalból elvégzett szerkesztéseket, azonban nem indokolhatja azt, hogy az eljárásban részt vevő feleket nem tájékoztatják ezekről a szerkesztésekről és azok okairól (7). Amennyiben a feleket tájékoztatták volna az ügyről az ügyirathoz való hozzáférést megelőzően, a bejelentő fél külső tanácsadói számára titoktartási megállapodást követően biztosított teljes körű hozzáférést már akkor meg lehetett volna valósítani.

| (16) | Bár elmondható, hogy a jelen ügyet eljárási szabálytalanságok jellemzik, úgy gondolom, hogy ezek a szabálytalanságok valójában nem sértették meg a felek védelemhez való jogát ebben az ügyben, tekintettel arra, hogy i. a felek elfogadták a korlátozott hozzáférési eljárást, lehetővé téve ezáltal külső tanácsadóik számára, hogy megnézzék az e-kérdőívekre adott nem bizalmas válaszokat a Bizottsághoz az adatszolgáltatók által benyújtott eredeti formában, és azokkal kapcsolatban észrevételeket fogalmazzanak meg; ii. a felek nem kérték a határidő meghosszabbítását a további hozzáférés kapcsán; valamint iii. nincs arra utaló jel, hogy a feleknek nem volt alkalmuk teljes körűen észrevételeket tenni a hozzájuk beérkezett további információkra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(16)

Bár elmondható, hogy a jelen ügyet eljárási szabálytalanságok jellemzik, úgy gondolom, hogy ezek a szabálytalanságok valójában nem sértették meg a felek védelemhez való jogát ebben az ügyben, tekintettel arra, hogy i. a felek elfogadták a korlátozott hozzáférési eljárást, lehetővé téve ezáltal külső tanácsadóik számára, hogy megnézzék az e-kérdőívekre adott nem bizalmas válaszokat a Bizottsághoz az adatszolgáltatók által benyújtott eredeti formában, és azokkal kapcsolatban észrevételeket fogalmazzanak meg; ii. a felek nem kérték a határidő meghosszabbítását a további hozzáférés kapcsán; valamint iii. nincs arra utaló jel, hogy a feleknek nem volt alkalmuk teljes körűen észrevételeket tenni a hozzájuk beérkezett további információkra vonatkozóan.

2.2.   Tényállást közlő levél

| (17) | 2012. augusztus 23-án 17 óra 39 perckor – kevesebb mint 24 órával azelőtt, hogy a kifogásközlésre adott válaszadás határideje lejárt – a Versenypolitikai Főigazgatóság tényállást közlő levél elnevezésű dokumentumot küldött a bejelentő félnek, amelynek kifejezett célja a bejelentő fél tájékoztatása volt azon már fennálló meglévő ténybeli elemekről, amelyekre nem hivatkoztak kifejezetten a kifogásközlésben, de amelyek tekintetében a Bizottság az ügyirat további vizsgálatát követően azt a következtetést vonta le, hogy azok esetlegesen relevánsak lehettek a végleges határozata indokolásához. A fedőlap jelezte emellett, hogy a tényállást közlő levél számos korrekciót tartalmaz a kifogásközlésre vonatkozóan, bizonyos bekezdésekben előfordultak hibák, valamint a kifogásközlésben szereplő információk tisztázására is sor került, a benne szereplő következtetések módosítása nélkül. |
| --- | --- |

(17)

2012. augusztus 23-án 17 óra 39 perckor – kevesebb mint 24 órával azelőtt, hogy a kifogásközlésre adott válaszadás határideje lejárt – a Versenypolitikai Főigazgatóság tényállást közlő levél elnevezésű dokumentumot küldött a bejelentő félnek, amelynek kifejezett célja a bejelentő fél tájékoztatása volt azon már fennálló meglévő ténybeli elemekről, amelyekre nem hivatkoztak kifejezetten a kifogásközlésben, de amelyek tekintetében a Bizottság az ügyirat további vizsgálatát követően azt a következtetést vonta le, hogy azok esetlegesen relevánsak lehettek a végleges határozata indokolásához. A fedőlap jelezte emellett, hogy a tényállást közlő levél számos korrekciót tartalmaz a kifogásközlésre vonatkozóan, bizonyos bekezdésekben előfordultak hibák, valamint a kifogásközlésben szereplő információk tisztázására is sor került, a benne szereplő következtetések módosítása nélkül.

| (18) | A tényállást közlő levél két részből állt: annak első részében szerepelt az „Új információ/A kifogásközlésben már szereplő kifogásokat alátámasztó bizonyíték” című fejezet, valamint a bizottsági ügyiratban szereplő dokumentumokból származó idézetek listája, olyan fejezetek alá csoportosítva, mint a „Paras 318–328 (BA)” vagy a „Paras 383–403 ([bizalmas])”, amelyet kizárólag „a Bizottság felhívja [a bejelentő fél] figyelmét a következő kiegészítő bizonyítékokra az alább jelzett kifogásközlésben szereplő bekezdésekre vonatkozóan” állítás előzte meg. |
| --- | --- |

(18)

A tényállást közlő levél két részből állt: annak első részében szerepelt az „Új információ/A kifogásközlésben már szereplő kifogásokat alátámasztó bizonyíték” című fejezet, valamint a bizottsági ügyiratban szereplő dokumentumokból származó idézetek listája, olyan fejezetek alá csoportosítva, mint a „Paras 318–328 (BA)” vagy a „Paras 383–403 ([bizalmas])”, amelyet kizárólag „a Bizottság felhívja [a bejelentő fél] figyelmét a következő kiegészítő bizonyítékokra az alább jelzett kifogásközlésben szereplő bekezdésekre vonatkozóan” állítás előzte meg.

| (19) | A tényállást közlő levél második része „A kifogásközlésben szereplő információk pontosítása a kifogásközlésben szereplő levont következtetések módosítása nélkül” címet kapta, és főként a kifogásközlésben szereplő azon bekezdések módosított szövegét foglalta magában, amelyeket hibásnak ítéltek meg. |
| --- | --- |

(19)

A tényállást közlő levél második része „A kifogásközlésben szereplő információk pontosítása a kifogásközlésben szereplő levont következtetések módosítása nélkül” címet kapta, és főként a kifogásközlésben szereplő azon bekezdések módosított szövegét foglalta magában, amelyeket hibásnak ítéltek meg.

| (20) | A bejelentő félnek 2012. augusztus 28. déli 12 óráig (azaz másfél nappal a kifogásközlésre való válaszadás határidejét követően) volt lehetősége a kiegészítő ténybeli elemek megvizsgálására, valamint arra, hogy észrevételeket tegyen a tényekre és az ügyet vizsgáló csoport által a tényekből levont következtetésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(20)

A bejelentő félnek 2012. augusztus 28. déli 12 óráig (azaz másfél nappal a kifogásközlésre való válaszadás határidejét követően) volt lehetősége a kiegészítő ténybeli elemek megvizsgálására, valamint arra, hogy észrevételeket tegyen a tényekre és az ügyet vizsgáló csoport által a tényekből levont következtetésekre vonatkozóan.

A panasz

| (21) | A bejelentő fél 2012. augusztus 28-án válaszolt a tényállást közlő levélre. A bejelentő fél válaszában „súlyos eljárási kérdéseket” vetett fel az ügyet vizsgáló csoport által követett megközelítést illetően. A bejelentő fél 2012. augusztus 28-án külön levélben panasszal fordult hozzám „súlyos eljárási szabálytalanságok” miatt, nevezetesen i. a tényállást közlő levél nem tárt elő „új” bizonyítékot, azonban tartalmazott olyan elemeket, amelyek már a kifogásközlés összeállítása előtt is a Bizottság rendelkezésére álltak; ii. a tényállást közlő levél nem fejtette ki a Bizottság által az „új” bizonyítékok alapján levont következtetéseket; iii. a tényállást közlő levél második részében szereplő pontosítások módosították a kifogásközlésben szereplő következtetéseket; és iv. a kifogásközlés módosított új bekezdései szintén tartalmaztak hibákat (amelyeket a bejelentő fél korrigált). |
| --- | --- |

(21)

A bejelentő fél 2012. augusztus 28-án válaszolt a tényállást közlő levélre. A bejelentő fél válaszában „súlyos eljárási kérdéseket” vetett fel az ügyet vizsgáló csoport által követett megközelítést illetően. A bejelentő fél 2012. augusztus 28-án külön levélben panasszal fordult hozzám „súlyos eljárási szabálytalanságok” miatt, nevezetesen i. a tényállást közlő levél nem tárt elő „új” bizonyítékot, azonban tartalmazott olyan elemeket, amelyek már a kifogásközlés összeállítása előtt is a Bizottság rendelkezésére álltak; ii. a tényállást közlő levél nem fejtette ki a Bizottság által az „új” bizonyítékok alapján levont következtetéseket; iii. a tényállást közlő levél második részében szereplő pontosítások módosították a kifogásközlésben szereplő következtetéseket; és iv. a kifogásközlés módosított új bekezdései szintén tartalmaztak hibákat (amelyeket a bejelentő fél korrigált).

Álláspont

| (22) | A tényállást közlő levél második részét illetően (8) úgy gondolom, hogy amennyiben a Bizottság elírásból fakadó vagy számítási hibát fedez fel az általa küldött kifogásközlésben, akkor helyénvaló, ha tájékoztatja a kifogásközlés címzettjeit ezekről a hibákról, és azokat a lehető leghamarabb kijavítja. A körülményektől függően ez azt eredményezheti, hogy meg kell hosszabbítani a kifogásközlésre való válaszadás határidejét. Ebben az esetben a bejelentő fél nem kérte sem a kifogásközlésre való válaszadás határidejének, sem a tényállást közlő levélre való válaszadás további határidejének meghosszabbítását. A tényállást közlő levélre adott válaszból kiderül, hogy a bejelentő fél valójában maradéktalanul válaszolni tudott a helyesbítésre. |
| --- | --- |

(22)

A tényállást közlő levél második részét illetően (8) úgy gondolom, hogy amennyiben a Bizottság elírásból fakadó vagy számítási hibát fedez fel az általa küldött kifogásközlésben, akkor helyénvaló, ha tájékoztatja a kifogásközlés címzettjeit ezekről a hibákról, és azokat a lehető leghamarabb kijavítja. A körülményektől függően ez azt eredményezheti, hogy meg kell hosszabbítani a kifogásközlésre való válaszadás határidejét. Ebben az esetben a bejelentő fél nem kérte sem a kifogásközlésre való válaszadás határidejének, sem a tényállást közlő levélre való válaszadás további határidejének meghosszabbítását. A tényállást közlő levélre adott válaszból kiderül, hogy a bejelentő fél valójában maradéktalanul válaszolni tudott a helyesbítésre.

| (23) | A tényállást közlő levél első részére vonatkozóan két kérdést kell figyelembe venni: i. azt a tényt, hogy a tényállást közlő levelet azt megelőzően küldték, hogy a felek válaszoltak volna a kifogásközlésre, és az olyan információkat tartalmazott, amelyek már szerepeltek a Bizottság ügyiratában a kifogásközlés elkészítésekor; és ii. azon következtetések magyarázatainak hiányát, amelyeket a Bizottság a bizonyítékok alapján kívánt levonni. |
| --- | --- |

(23)

A tényállást közlő levél első részére vonatkozóan két kérdést kell figyelembe venni: i. azt a tényt, hogy a tényállást közlő levelet azt megelőzően küldték, hogy a felek válaszoltak volna a kifogásközlésre, és az olyan információkat tartalmazott, amelyek már szerepeltek a Bizottság ügyiratában a kifogásközlés elkészítésekor; és ii. azon következtetések magyarázatainak hiányát, amelyeket a Bizottság a bizonyítékok alapján kívánt levonni.

| (24) | Először, az uniós bíróságok elismerték, hogy semmilyen rendelkezés nem tiltja, hogy a Bizottság a kifogásközlés megküldését követően olyan új dokumentumokat küldjön a felek számára, amelyek megítélése szerint alátámasztják elméletét, feltéve, hogy a vállalkozásoknak megfelelő időt biztosít arra, hogy e tekintetben kifejtsék álláspontjukat (9). |
| --- | --- |

(24)

Először, az uniós bíróságok elismerték, hogy semmilyen rendelkezés nem tiltja, hogy a Bizottság a kifogásközlés megküldését követően olyan új dokumentumokat küldjön a felek számára, amelyek megítélése szerint alátámasztják elméletét, feltéve, hogy a vállalkozásoknak megfelelő időt biztosít arra, hogy e tekintetben kifejtsék álláspontjukat (9).

| (25) | Véleményem szerint azonban különbség van aközött, ha a Bizottság a felek által benyújtott kifogásközlésre adott válaszra való reakcióként határoz meg és hoz nyilvánosságra új bizonyítékot, és aközött, ha ezt azt megelőzően teszi, hogy a felek válaszoltak volna a kifogásközlésre. Szintén jelentős különbség van aközött, ha az új bizonyíték a kifogásközlés elküldését követően vált elérhetővé a Bizottság irányításán kívül eső okok miatt, például mert az információt szolgáltató harmadik fél későn küldte meg válaszát, vagy ha a bizonyíték már a kifogásközlés elkészítésekor is rendelkezésre állt. |
| --- | --- |

(25)

Véleményem szerint azonban különbség van aközött, ha a Bizottság a felek által benyújtott kifogásközlésre adott válaszra való reakcióként határoz meg és hoz nyilvánosságra új bizonyítékot, és aközött, ha ezt azt megelőzően teszi, hogy a felek válaszoltak volna a kifogásközlésre. Szintén jelentős különbség van aközött, ha az új bizonyíték a kifogásközlés elküldését követően vált elérhetővé a Bizottság irányításán kívül eső okok miatt, például mert az információt szolgáltató harmadik fél későn küldte meg válaszát, vagy ha a bizonyíték már a kifogásközlés elkészítésekor is rendelkezésre állt.

| (26) | A kifogásközlésre adott választ megelőzően olyan információt tartalmazó tényállást közlő levél küldése, amely már a kifogásközlés elkészítésekor is szerepelt az ügyiratban, anélkül, hogy a kifogásközlésre való válaszadás kapcsán az eredeti időkeret hosszával megegyező új időkeretet határoztunk volna meg, véleményem szerint a kifogásközlés elküldésére, illetve az arra adott válaszra vonatkozó rendes határidők kijátszását jelenti. Véleményem szerint ezt éppen ezért el kell kerülni. |
| --- | --- |

(26)

A kifogásközlésre adott választ megelőzően olyan információt tartalmazó tényállást közlő levél küldése, amely már a kifogásközlés elkészítésekor is szerepelt az ügyiratban, anélkül, hogy a kifogásközlésre való válaszadás kapcsán az eredeti időkeret hosszával megegyező új időkeretet határoztunk volna meg, véleményem szerint a kifogásközlés elküldésére, illetve az arra adott válaszra vonatkozó rendes határidők kijátszását jelenti. Véleményem szerint ezt éppen ezért el kell kerülni.

| (27) | Másodszor, egyértelmű, hogy a Bizottság végleges határozatában nem használhat olyan bizonyítékot, amelyre vonatkozóan a felek nem fejthették ki álláspontjukat. A vonatkozó esetjog szerint „nem maguk a dokumentumok, hanem a Bizottság által az azokból levont következtetések fontosak” (10). |
| --- | --- |

(27)

Másodszor, egyértelmű, hogy a Bizottság végleges határozatában nem használhat olyan bizonyítékot, amelyre vonatkozóan a felek nem fejthették ki álláspontjukat. A vonatkozó esetjog szerint „nem maguk a dokumentumok, hanem a Bizottság által az azokból levont következtetések fontosak” (10).

| (28) | Véleményem szerint a tényállást közlő levél első részében a kifogásközlésben szereplő bekezdésszámokra való hivatkozás (lásd a fenti 18. pontot) nem elegendő magyarázat arra vonatkozóan, hogy a Bizottság milyen következtetéseket kívánt levonni az idézett bizonyítékokból. |
| --- | --- |

(28)

Véleményem szerint a tényállást közlő levél első részében a kifogásközlésben szereplő bekezdésszámokra való hivatkozás (lásd a fenti 18. pontot) nem elegendő magyarázat arra vonatkozóan, hogy a Bizottság milyen következtetéseket kívánt levonni az idézett bizonyítékokból.

| (29) | A Bizottság ugyanakkor határozottan úgy véli, hogy a tényállást közlő levél első részében szereplő bizonyíték nem volt szükséges a határozattervezet támogatásához. Mivel a Bizottság nem támaszkodott erre a bizonyítékra a határozattervezetben, a felek eljárási jogai – és különösen a meghallgatáshoz való joguk – nem sérültek. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság ugyanakkor határozottan úgy véli, hogy a tényállást közlő levél első részében szereplő bizonyíték nem volt szükséges a határozattervezet támogatásához. Mivel a Bizottság nem támaszkodott erre a bizonyítékra a határozattervezetben, a felek eljárási jogai – és különösen a meghallgatáshoz való joguk – nem sérültek.

3.   SZÓBELI ELJÁRÁS

| (30) | A hivatalos szóbeli meghallgatásra 2012. augusztus 30-án került sor az alábbiak részvételével: a felek, valamint jogi és gazdasági tanácsadóik, az érintett bizottsági szolgálatok, hat tagállam – Németország, Franciaország, Magyarország, Lengyelország, Finnország és Svédország – illetékes hatóságainak képviselői. |
| --- | --- |

(30)

A hivatalos szóbeli meghallgatásra 2012. augusztus 30-án került sor az alábbiak részvételével: a felek, valamint jogi és gazdasági tanácsadóik, az érintett bizottsági szolgálatok, hat tagállam – Németország, Franciaország, Magyarország, Lengyelország, Finnország és Svédország – illetékes hatóságainak képviselői.

4.   A HIVATALOS SZÓBELI MEGHALLGATÁST KÖVETŐ ELJÁRÁS

4.1.   Jogorvoslatok

| (31) | Röviddel a kifogásközlés kibocsátása előtt a Bizottság és a felek tárgyalásokat kezdtek a lehetséges jogorvoslati lehetőségekről. 2012. szeptember 19-én a bejelentő fél hivatalos jogorvoslatcsomagot nyújtott be, amely az eszközcsoportjainak Svédországban, Olaszországban, Németországban, az Egyesült Királyságban és Franciaországban történő értékesítését tartalmazta. A Bizottság 2012. szeptember 20-án erről a jogorvoslati javaslatról szóló piaci tesztet indított el. A Bizottság javaslata alapján a felek szakértőket neveztek ki a jogorvoslatok független vizsgálatának elvégzése céljából. A Bizottság saját értékelése alapján azt a következtetést vonta le, hogy a 2012. szeptember 19-én benyújtott jogorvoslatok nem oldanák meg a Bizottság által meghatározott versenyjogi aggályokat, mivel komoly kételyek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az értékesítendő eszközök versenyképesek és életképesek lennének-e a felek által javasolt formában, találnának-e megfelelő vásárlót, és egy ilyen vásárló képes és kész lenne-e a hatékony versenyre hosszú távon az EGT-n belüli hidegen hengerelt termékek piacán. |
| --- | --- |

(31)

Röviddel a kifogásközlés kibocsátása előtt a Bizottság és a felek tárgyalásokat kezdtek a lehetséges jogorvoslati lehetőségekről. 2012. szeptember 19-én a bejelentő fél hivatalos jogorvoslatcsomagot nyújtott be, amely az eszközcsoportjainak Svédországban, Olaszországban, Németországban, az Egyesült Királyságban és Franciaországban történő értékesítését tartalmazta. A Bizottság 2012. szeptember 20-án erről a jogorvoslati javaslatról szóló piaci tesztet indított el. A Bizottság javaslata alapján a felek szakértőket neveztek ki a jogorvoslatok független vizsgálatának elvégzése céljából. A Bizottság saját értékelése alapján azt a következtetést vonta le, hogy a 2012. szeptember 19-én benyújtott jogorvoslatok nem oldanák meg a Bizottság által meghatározott versenyjogi aggályokat, mivel komoly kételyek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az értékesítendő eszközök versenyképesek és életképesek lennének-e a felek által javasolt formában, találnának-e megfelelő vásárlót, és egy ilyen vásárló képes és kész lenne-e a hatékony versenyre hosszú távon az EGT-n belüli hidegen hengerelt termékek piacán.

| (32) | A felek éppen ezért 2012. október 1-jén és 9-én felülvizsgált jogorvoslatokat nyújtottak be a Bizottsághoz. Ezek a felülvizsgált javaslatok azonban nem módosították a Bizottság előzetes értékelését. |
| --- | --- |

(32)

A felek éppen ezért 2012. október 1-jén és 9-én felülvizsgált jogorvoslatokat nyújtottak be a Bizottsághoz. Ezek a felülvizsgált javaslatok azonban nem módosították a Bizottság előzetes értékelését.

| (33) | 2012. október 19-én a bejelentő fél további felülvizsgált jogorvoslatokat nyújtott be, amelyek az eszközök értékesítésére vonatkozó kibővített ajánlatot tartalmaztak, nevezetesen az Inoxum olaszországi Terni városában lévő egyes gyártósorai tekintetében. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 2012. október 19-i felülvizsgált jogorvoslatok megfelelőek voltak azon aggályok eloszlatásához, amelyeket a Bizottság a tervezett ügylet belső piaccal való összeegyeztethetősége kapcsán vetett fel. |
| --- | --- |

(33)

2012. október 19-én a bejelentő fél további felülvizsgált jogorvoslatokat nyújtott be, amelyek az eszközök értékesítésére vonatkozó kibővített ajánlatot tartalmaztak, nevezetesen az Inoxum olaszországi Terni városában lévő egyes gyártósorai tekintetében. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 2012. október 19-i felülvizsgált jogorvoslatok megfelelőek voltak azon aggályok eloszlatásához, amelyeket a Bizottság a tervezett ügylet belső piaccal való összeegyeztethetősége kapcsán vetett fel.

5.   A HATÁROZATTERVEZET

| (34) | A 2011/695/EU határozat 16. cikkének (1) bekezdése alapján a zárójelentésnek mérlegelnie kell, hogy a határozattervezet csak azokkal a kifogásokkal foglalkozik-e, amelyek tekintetében a feleknek lehetőséget nyújtottak észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(34)

A 2011/695/EU határozat 16. cikkének (1) bekezdése alapján a zárójelentésnek mérlegelnie kell, hogy a határozattervezet csak azokkal a kifogásokkal foglalkozik-e, amelyek tekintetében a feleknek lehetőséget nyújtottak észrevételeik megtételére.

| (35) | A határozattervezet felülvizsgálatát követően megállapítom, hogy a határozattervezet nem érint olyan kifogásokat, amelyekkel kapcsolatban a feleknek nem nyílt lehetőségük saját álláspontjuk ismertetésére. |
| --- | --- |

(35)

A határozattervezet felülvizsgálatát követően megállapítom, hogy a határozattervezet nem érint olyan kifogásokat, amelyekkel kapcsolatban a feleknek nem nyílt lehetőségük saját álláspontjuk ismertetésére.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (36) | Megállapítom, hogy ebben az ügyben a felek hatékonyan tudták gyakorolni eljárási jogaikat. |
| --- | --- |

(36)

Megállapítom, hogy ebben az ügyben a felek hatékonyan tudták gyakorolni eljárási jogaikat.

Brüsszel, 2012. október 30-án.

Wouter WILS

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU bizottsági elnöki határozat 16. és 17. cikkével összhangban – (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.) (a továbbiakban: 2011/695/EU határozat).

1

(2)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

2

(3)  HL C 116., 2012.4.20., 4. o.

3

(4)  HL C 154., 2012.5.31., 2. o.

4

(5)  Az e-kérdőívek automatikusan másolják és beillesztik a bizalmasan kezelendő választ a nem bizalmas választ tartalmazó dobozba, amikor a válaszadó jelzi, hogy válasza bizalmasan kezelendő, ezt követően tehát a válaszadónak kell a bizalmasan kezelendő valamennyi információt szerkesztenie. Amennyiben a válaszadó nem reagál az e-kérdőívben szereplő felszólításra, a válasz nem bizalmas változata a bizalmasan kezelendő válasszal megegyező lesz.

5

(6)  Ahogy az uniós bíróságok elismerték, összefonódási ügyekben az eljárás menetét, beleértve a meghallgatás jogának gyakorlását, hozzá kell igazítani az összefonódás-ellenőrzési rendelet általános szerkezetét jellemző gyorsasági követelményhez, amely arra kötelezi a Bizottságot, hogy a végleges határozat elfogadására vonatkozóan előírt szoros határidőket betartsa: Az Elsőfokú Bíróságnak a T-290/94. sz., Kaysersberg kontra Bizottság ügyben 1997. november 27-én hozott ítéletének [EBHT 1997., II-2137. o.] 113. pontja, a T-221/95. sz., Endemol Entertainment kontra Bizottság ügyben 1999. április 28-án hozott ítéletének [EBHT 1999., II-1330. o.] 84. pontja, a T-310/01. sz., Schneider Electric kontra Bizottság ügyben 2002. október 22-én hozott ítéletének [EBHT 2002., II-4071. o.] 100. pontja, a T-145/06. sz., Omya kontra Bizottság ügyben 2009. február 4-én hozott ítéletének [EBHT 2009., II-145. o.] 33. pontja, valamint a Bíróságnak a C-413/06 P. sz., Bertelsmann and Sony Corporation of America kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének [EBHT 2008., I-4951. o.] 49. és 90–91. pontja.

6

Kaysersberg kontra Bizottság

Endemol Entertainment kontra Bizottság

Schneider Electric kontra Bizottság

Omya kontra Bizottság

Bertelsmann and Sony Corporation of America kontra Bizottság

(7)  Vesd össze a Törvényszéknek a T-5/02. sz., Tetra Laval kontra Bizottság ügyben 2002. október 25-én hozott ítéletének [EBHT 2002., II-4389. o.] 105. pontjával.

7

(8)  A „tényállást közlő levél” helytelen elnevezés, mivel az valójában a kifogásközlés helyesbítése volt.

8

(9)  A T-334/94. sz., Sarrió kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [EBHT 1998., II-1439. o.] 40–41. pontja, és a T23/99. sz., LR AF 1998 kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [EBHT 2002., II-1705. o.] 190. pontja.

9

Sarrió kontra Bizottság

LR AF 1998 kontra Bizottság

(10)  A 107/82. sz., AEG Telefunken kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [EBHT 1983., 3151. o.] 27. pontja.

10

AEG Telefunken kontra Bizottság

---

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/11

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2012. november 7.)

egy összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánításáról

(Ügyszám COMP/M.6471 – Outokumpu/Inoxum)

(az értesítés a C(2012) 7969. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 312/06

2012. november 7-én a Bizottság a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet
   (1)
  és különösen annak 8. cikke (2) bekezdése alapján határozatot fogadott el egy összefonódási ügyben. A határozat teljes szövegének nyilvános változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   A FELEK

| (1) | Az Outokumpu Oyj (a továbbiakban: Outokumpu, Finnország) a helsinki tőzsdén jegyzett finn állami vállalat. Az Outokumpu rozsdamentes acéltermékek előállítása, értékesítése és forgalmazása, valamint ferrokróm előállítása területén tevékenykedik. A rozsdamentes acéltermékek előállítását a következő telephelyein végzi: Tornio (Finnország), Avesta, Nyby, Degerfors és Kloster (Svédország), Sheffield (Egyesült Királyság), New Castle és Richburg (Amerikai Egyesült Államok, a továbbiakban: USA); ezenkívül ferrokrómbányával rendelkezik a finnországi Kemiben. |
| --- | --- |

(1)

Az Outokumpu Oyj (a továbbiakban: Outokumpu, Finnország) a helsinki tőzsdén jegyzett finn állami vállalat. Az Outokumpu rozsdamentes acéltermékek előállítása, értékesítése és forgalmazása, valamint ferrokróm előállítása területén tevékenykedik. A rozsdamentes acéltermékek előállítását a következő telephelyein végzi: Tornio (Finnország), Avesta, Nyby, Degerfors és Kloster (Svédország), Sheffield (Egyesült Királyság), New Castle és Richburg (Amerikai Egyesült Államok, a továbbiakban: USA); ezenkívül ferrokrómbányával rendelkezik a finnországi Kemiben.

| (2) | Az Inoxum GmbH és a Nirosta GmbH (a továbbiakban együttesen: Inoxum, Németország) a ThyssenKrupp AG (a továbbiakban: TK, Németország) rozsdamentesacél-részlege. Az Inoxum rozsdamentes acéltermékek, valamint nagy teljesítményű ötvözetek és kovácsolt termékek előállítása, értékesítése és forgalmazása területén tevékenykedik. Az Inoxum a rozsdamentes acél előállítását a következő fő telephelyein végzi: Krefeld, Bochum és Dillenburg (Németország), Terni (Olaszország), valamint Európán kívül San Luis Potosi („Mexinox”) (Mexikó), Calvert (USA) és Shanghai (Shanghai Krupp Stainless, „SKS”) (Kína). Az Inoxum jelenleg a TK kizárólagos irányítása alatt áll. |
| --- | --- |

(2)

Az Inoxum GmbH és a Nirosta GmbH (a továbbiakban együttesen: Inoxum, Németország) a ThyssenKrupp AG (a továbbiakban: TK, Németország) rozsdamentesacél-részlege. Az Inoxum rozsdamentes acéltermékek, valamint nagy teljesítményű ötvözetek és kovácsolt termékek előállítása, értékesítése és forgalmazása területén tevékenykedik. Az Inoxum a rozsdamentes acél előállítását a következő fő telephelyein végzi: Krefeld, Bochum és Dillenburg (Németország), Terni (Olaszország), valamint Európán kívül San Luis Potosi („Mexinox”) (Mexikó), Calvert (USA) és Shanghai (Shanghai Krupp Stainless, „SKS”) (Kína). Az Inoxum jelenleg a TK kizárólagos irányítása alatt áll.

II.   A MŰVELET

| (3) | 2012. április 10-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az Outokumpu által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Inoxum felett (2). Az Outokumpu és az Inoxum megnevezése a továbbiakban: a felek. |
| --- | --- |

(3)

2012. április 10-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az Outokumpu által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Inoxum felett (2). Az Outokumpu és az Inoxum megnevezése a továbbiakban: a felek.

III.   UNIÓS LÉPTÉK

| (4) | 2010-ben az érintett vállalkozások aggregált világméretű forgalma összesítve több mint 5 milliárd EUR-t (3) tett ki (Outokumpu: 4 229 millió EUR; Inoxum: 6 739 millió EUR). Az érintett vállalkozások aggregált uniós szintű forgalma egyenként meghaladta a 250 millió EUR-t (Outokumpu: [...] millió EUR; Inoxum: [...] millió EUR). Végül az érintett vállalkozások közül egyik sem egy és ugyanazon tagállamban éri el a teljes uniós szintű forgalmának több mint kétharmadát. A tervezett ügylet ezért az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke (2) bekezdésének értelmében uniós léptékű. |
| --- | --- |

(4)

2010-ben az érintett vállalkozások aggregált világméretű forgalma összesítve több mint 5 milliárd EUR-t (3) tett ki (Outokumpu: 4 229 millió EUR; Inoxum: 6 739 millió EUR). Az érintett vállalkozások aggregált uniós szintű forgalma egyenként meghaladta a 250 millió EUR-t (Outokumpu: [...] millió EUR; Inoxum: [...] millió EUR). Végül az érintett vállalkozások közül egyik sem egy és ugyanazon tagállamban éri el a teljes uniós szintű forgalmának több mint kétharmadát. A tervezett ügylet ezért az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke (2) bekezdésének értelmében uniós léptékű.

IV.   AZ ELJÁRÁS

| (5) | A Bizottság 2012. május 21-én a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozatot fogadott el, amelyben komoly aggályait fejezte ki az ügylet belső piaccal való összegyeztethetőségét illetően. Az Outokumpu 2012. június 4-én benyújtotta írásos észrevételeit a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2012. május 21-én a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozatot fogadott el, amelyben komoly aggályait fejezte ki az ügylet belső piaccal való összegyeztethetőségét illetően. Az Outokumpu 2012. június 4-én benyújtotta írásos észrevételeit a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozatra vonatkozóan.

| (6) | A Bizottság 2012. augusztus 9-én az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke szerinti kifogásközlést fogadott el. Az Outokumpu a kifogásközlésre 2012. augusztus 24-én válaszolt. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2012. augusztus 9-én az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke szerinti kifogásközlést fogadott el. Az Outokumpu a kifogásközlésre 2012. augusztus 24-én válaszolt.

| (7) | 2012. augusztus 30-án szóbeli meghallgatásra került sor. |
| --- | --- |

(7)

2012. augusztus 30-án szóbeli meghallgatásra került sor.

| (8) | 2012. szeptember 19-én az Outokumpu benyújtotta az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségvállalásait (a továbbiakban: a javasolt kötelezettségvállalások). A javasolt kötelezettségvállalások benyújtását követően a Bizottság piaci tesztet kezdeményezett annak céljából, hogy összegyűjtse a versenytársak, a vevők és az egyéb piaci szereplők e kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos véleményét. |
| --- | --- |

(8)

2012. szeptember 19-én az Outokumpu benyújtotta az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségvállalásait (a továbbiakban: a javasolt kötelezettségvállalások). A javasolt kötelezettségvállalások benyújtását követően a Bizottság piaci tesztet kezdeményezett annak céljából, hogy összegyűjtse a versenytársak, a vevők és az egyéb piaci szereplők e kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos véleményét.

| (9) | 2012. október 1-án az Outokumpu benyújtotta felülvizsgált kötelezettségvállalásait (a továbbiakban: a felülvizsgált kötelezettségvállalások). A Bizottság ugyanezen a napon piaci tesztet kezdeményezett a felülvizsgált kötelezettségvállalásokról. |
| --- | --- |

(9)

2012. október 1-án az Outokumpu benyújtotta felülvizsgált kötelezettségvállalásait (a továbbiakban: a felülvizsgált kötelezettségvállalások). A Bizottság ugyanezen a napon piaci tesztet kezdeményezett a felülvizsgált kötelezettségvállalásokról.

| (10) | 2012. október 9-én az Outokumpu benyújtotta kötelezettségvállalásainak kissé módosított változatát. |
| --- | --- |

(10)

2012. október 9-én az Outokumpu benyújtotta kötelezettségvállalásainak kissé módosított változatát.

| (11) | 2012. október 19-én az Outokumpu benyújtotta végleges kötelezettségvállalásait (a továbbiakban: a végleges kötelezettségvállalások). |
| --- | --- |

(11)

2012. október 19-én az Outokumpu benyújtotta végleges kötelezettségvállalásait (a továbbiakban: a végleges kötelezettségvállalások).

| (12) | A tanácsadó bizottság ülésére 2012. október 25-én került sor. A tanácsadó bizottság megbeszélést folytatott e határozat tervezetéről, és arról kedvező véleményt bocsátott ki. |
| --- | --- |

(12)

A tanácsadó bizottság ülésére 2012. október 25-én került sor. A tanácsadó bizottság megbeszélést folytatott e határozat tervezetéről, és arról kedvező véleményt bocsátott ki.

V.   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIACOK

| (13) | Az ügylet számos átfedést eredményez a rozsdamentes acél piacán. A felek tevékenysége különösen horizontálisan fedi egymást a i. lemezek, ii. melegen hengerelt termékek, iii. hidegen hengerelt termékek, iv. precíziós szalagok előállítása terén, valamint v. a rozsdamentes acéltermékek forgalmazási piacán. Továbbá az ügylet bizonyos vertikális kapcsolatokat is eredményez a felek között. |
| --- | --- |

(13)

Az ügylet számos átfedést eredményez a rozsdamentes acél piacán. A felek tevékenysége különösen horizontálisan fedi egymást a i. lemezek, ii. melegen hengerelt termékek, iii. hidegen hengerelt termékek, iv. precíziós szalagok előállítása terén, valamint v. a rozsdamentes acéltermékek forgalmazási piacán. Továbbá az ügylet bizonyos vertikális kapcsolatokat is eredményez a felek között.

| (14) | A Bizottság e határozatában az ügylet belső piaccal való összeegyeztethetősége tekintetében vet fel versennyel kapcsolatos aggályokat a hidegen hengerelt termékek EGT-n belüli piacára nézve. Következésképpen jelen összefoglaló jegyzéknek kizárólag ez a piac képezi a tárgyát. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság e határozatában az ügylet belső piaccal való összeegyeztethetősége tekintetében vet fel versennyel kapcsolatos aggályokat a hidegen hengerelt termékek EGT-n belüli piacára nézve. Következésképpen jelen összefoglaló jegyzéknek kizárólag ez a piac képezi a tárgyát.

Hidegen hengerelt lapos termékek

| (15) | A rozsdamentes acél olyan acélötvözet, amely legalább 10,5 % krómot és legfeljebb 1,2 % szenet tartalmaz. |
| --- | --- |

(15)

A rozsdamentes acél olyan acélötvözet, amely legalább 10,5 % krómot és legfeljebb 1,2 % szenet tartalmaz.

| (16) | Egyes alkalmazások esetében a rozsdamentes acél versenyben áll számos más anyaggal, köztük az alumíniummal, a rézzel, a műanyaggal, a kerámiával, a kompozitokkal vagy a szénacéllal. Mindazonáltal a rozsdamentes acél a tulajdonságainak köszönhetően egyedülállóan alkalmas bizonyos folyamatszervezési alkalmazások, gépjárművek, háztartási gépek stb. számára. A rozsdamentes acél egyik legfőbb tulajdonsága a korrózióval szembeni ellenállása. |
| --- | --- |

(16)

Egyes alkalmazások esetében a rozsdamentes acél versenyben áll számos más anyaggal, köztük az alumíniummal, a rézzel, a műanyaggal, a kerámiával, a kompozitokkal vagy a szénacéllal. Mindazonáltal a rozsdamentes acél a tulajdonságainak köszönhetően egyedülállóan alkalmas bizonyos folyamatszervezési alkalmazások, gépjárművek, háztartási gépek stb. számára. A rozsdamentes acél egyik legfőbb tulajdonsága a korrózióval szembeni ellenállása.

| (17) | A Bizottság korábbi határozataiban úgy tekintette, hogy a hidegen hengerelt termékeknek egyetlen átfogó piaca létezik (4). A Bizottság nem tartotta helyénvalónak a piac további szegmentálását, például a felületkiképzés típusa, a minőségi osztály, a szélesség vagy a végfelhasználás szerint. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság korábbi határozataiban úgy tekintette, hogy a hidegen hengerelt termékeknek egyetlen átfogó piaca létezik (4). A Bizottság nem tartotta helyénvalónak a piac további szegmentálását, például a felületkiképzés típusa, a minőségi osztály, a szélesség vagy a végfelhasználás szerint.

| (18) | Az I. és a II. szakaszban a Bizottság folytatta annak vizsgálatát, hogy lehetséges-e a hidegen hengerelt termékek piacának további szegmentációja. A piaci vizsgálat különösen arra összpontosult, hogy figyelembe lehet-e venni a minőségi osztály és családok, az alaptermékek, illetve különleges termékek, a felületkiképzés és a végfelhasználás alapján történő piaci szegmentációt. Az alábbiakban áttekintjük a piac fentiek szerinti esetleges felosztásának valamennyi említett módját. |
| --- | --- |

(18)

Az I. és a II. szakaszban a Bizottság folytatta annak vizsgálatát, hogy lehetséges-e a hidegen hengerelt termékek piacának további szegmentációja. A piaci vizsgálat különösen arra összpontosult, hogy figyelembe lehet-e venni a minőségi osztály és családok, az alaptermékek, illetve különleges termékek, a felületkiképzés és a végfelhasználás alapján történő piaci szegmentációt. Az alábbiakban áttekintjük a piac fentiek szerinti esetleges felosztásának valamennyi említett módját.

A rozsdamentes acél családjai és fajtái

| (19) | Vegyi összetételétől és kristályszerkezetétől függően a rozsdamentes acél négy fő családra osztható: i. ausztenites, ii. ferrites, iii. martenzites és iv. duplex. Minden egyes család különböző vegyi összetétellel és fizikai tulajdonságokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

(19)

Vegyi összetételétől és kristályszerkezetétől függően a rozsdamentes acél négy fő családra osztható: i. ausztenites, ii. ferrites, iii. martenzites és iv. duplex. Minden egyes család különböző vegyi összetétellel és fizikai tulajdonságokkal rendelkezik.

| (20) | Mindazonáltal tekintettel a különböző minőségi osztályok és családok közötti nagyfokú kínálati oldali helyettesíthetőségre, e határozat alkalmazásában az összes hidegen hengerelt terméket magában foglaló átfogó piacot vesszük tekintetbe. |
| --- | --- |

(20)

Mindazonáltal tekintettel a különböző minőségi osztályok és családok közötti nagyfokú kínálati oldali helyettesíthetőségre, e határozat alkalmazásában az összes hidegen hengerelt terméket magában foglaló átfogó piacot vesszük tekintetbe.

Alaptermékek és különleges termékek

| (21) | Az alaptermékek minőségi osztálya általában az alkalmazások igen széles körét (kb. a piac [70–80] %-át) teszi ki, míg a különleges termékek minőségi osztálya a piac mintegy [30–40] %-át képviseli. Nincs egyértelmű és az egész iparágra érvényes fogalommeghatározás arra, hogy mely termékfajták minősülnek különlegesnek. |
| --- | --- |

(21)

Az alaptermékek minőségi osztálya általában az alkalmazások igen széles körét (kb. a piac [70–80] %-át) teszi ki, míg a különleges termékek minőségi osztálya a piac mintegy [30–40] %-át képviseli. Nincs egyértelmű és az egész iparágra érvényes fogalommeghatározás arra, hogy mely termékfajták minősülnek különlegesnek.

| (22) | A piaci vizsgálat során összegyűjtött információk alapján a Bizottság megerősítette, hogy nagyfokú kínálati oldali helyettesíthetőség áll fenn a különböző minőségi osztályok és családok között, függetlenül attól, hogy alaptermékekről vagy különleges termékekről van szó. Következésképpen a Bizottság – a felek által benyújtott észrevételekkel összhangban – úgy tekinti, hogy jelen esetben nem helyénvaló a piacot az egyes minőségi osztályok szerint különválasztva figyelembe venni. |
| --- | --- |

(22)

A piaci vizsgálat során összegyűjtött információk alapján a Bizottság megerősítette, hogy nagyfokú kínálati oldali helyettesíthetőség áll fenn a különböző minőségi osztályok és családok között, függetlenül attól, hogy alaptermékekről vagy különleges termékekről van szó. Következésképpen a Bizottság – a felek által benyújtott észrevételekkel összhangban – úgy tekinti, hogy jelen esetben nem helyénvaló a piacot az egyes minőségi osztályok szerint különválasztva figyelembe venni.

A felületkiképzés szerinti megkülönböztetés

| (23) | Miközben hidegen hengerelt termékek felületi kiképzésének számos változata létezik, a leggyakoribb a 2D, 2D és BA típusú felületkiképzés. Léteznek továbbá egyéb, az iparban gyakran használatos felületkiképzési típusok is. A piaci vizsgálat megerősítette, hogy a legtöbb gyártó és forgalmazó megfelelő felszereléssel rendelkezik ahhoz, hogy a különböző felületkiképzési típusokat előállítsa. Ezek közül az egyedüli kivétel a BA felületkiképzési típus, amely speciális és külön erre a célra szolgáló berendezést tesz szükségessé, valamint mintegy 220 millió EUR összegű beruházást igényel a BA-gépsor beszerzése. |
| --- | --- |

(23)

Miközben hidegen hengerelt termékek felületi kiképzésének számos változata létezik, a leggyakoribb a 2D, 2D és BA típusú felületkiképzés. Léteznek továbbá egyéb, az iparban gyakran használatos felületkiképzési típusok is. A piaci vizsgálat megerősítette, hogy a legtöbb gyártó és forgalmazó megfelelő felszereléssel rendelkezik ahhoz, hogy a különböző felületkiképzési típusokat előállítsa. Ezek közül az egyedüli kivétel a BA felületkiképzési típus, amely speciális és külön erre a célra szolgáló berendezést tesz szükségessé, valamint mintegy 220 millió EUR összegű beruházást igényel a BA-gépsor beszerzése.

| (24) | E határozat alkalmazásában a hidegen hengerelt termékek előállításának és értékesítésének átfogó piacát, valamint az ügyletnek az esetleges BA- és nem BA-szegmensre gyakorolt hatásait vesszük figyelembe, a termékek felületkiképzésétől függetlenül. |
| --- | --- |

(24)

E határozat alkalmazásában a hidegen hengerelt termékek előállításának és értékesítésének átfogó piacát, valamint az ügyletnek az esetleges BA- és nem BA-szegmensre gyakorolt hatásait vesszük figyelembe, a termékek felületkiképzésétől függetlenül.

Végfelhasználás szerinti megkülönböztetés

| (25) | A végső felhasználástól vagy alkalmazástól függően bizonyos műszaki jellemzőkkel rendelkező minőségi osztályra van szükség. Általában véve egy adott végfelhasználáshoz vagy alkalmazáshoz a megfelelő minőségi osztály többek között a korrózióval szembeni ellenállás, a hőállóság, a szakítószilárdság, az esztétika és a megmunkálhatóság kritériuma alapján kerül kiválasztásra. |
| --- | --- |

(25)

A végső felhasználástól vagy alkalmazástól függően bizonyos műszaki jellemzőkkel rendelkező minőségi osztályra van szükség. Általában véve egy adott végfelhasználáshoz vagy alkalmazáshoz a megfelelő minőségi osztály többek között a korrózióval szembeni ellenállás, a hőállóság, a szakítószilárdság, az esztétika és a megmunkálhatóság kritériuma alapján kerül kiválasztásra.

| (26) | A bizottsági vizsgálat megerősítette, hogy ugyanazon végtermék előállításához különféle minőségi osztályokat és családokat használnak fel. Továbbá számos minőségi osztályt használnak fel különböző végső alkalmazásokhoz. Következésképpen a Bizottság – a felek által benyújtott észrevételekkel összhangban – úgy tekinti, hogy jelen esetben nem helyénvaló a piacot végfelhasználás szerint különválasztva figyelembe venni. |
| --- | --- |

(26)

A bizottsági vizsgálat megerősítette, hogy ugyanazon végtermék előállításához különféle minőségi osztályokat és családokat használnak fel. Továbbá számos minőségi osztályt használnak fel különböző végső alkalmazásokhoz. Következésképpen a Bizottság – a felek által benyújtott észrevételekkel összhangban – úgy tekinti, hogy jelen esetben nem helyénvaló a piacot végfelhasználás szerint különválasztva figyelembe venni.

VI.   AZ ÉRINTETT FÖLDRAJZI PIACOK

A hidegen hengerelt termékek piaca

| (27) | Korábbi határozataiban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hidegen hengerelt termékek piacának földrajzi hatálya vagy nem terjed túl Nyugat-Európán, vagy legalább közösségi szintű (5). Mindazonáltal az érintett földrajzi piac meghatározását végső soron nyitva hagyták. |
| --- | --- |

(27)

Korábbi határozataiban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hidegen hengerelt termékek piacának földrajzi hatálya vagy nem terjed túl Nyugat-Európán, vagy legalább közösségi szintű (5). Mindazonáltal az érintett földrajzi piac meghatározását végső soron nyitva hagyták.

| (28) | A felek megítélése szerint a valamennyi rozsdamentes terméket – köztük a hidegen hengerelt termékeket – magában foglaló földrajzi piacnak legalább EGT-szintűnek kell lennie. |
| --- | --- |

(28)

A felek megítélése szerint a valamennyi rozsdamentes terméket – köztük a hidegen hengerelt termékeket – magában foglaló földrajzi piacnak legalább EGT-szintűnek kell lennie.

| (29) | A Bizottság a vizsgálat első szakaszában olyan bizonyítékokat talált, amelyek alátámasztották, hogy a hidegen hengerelt termékek piaca nem terjed túl az EGT területén: i. továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a hidegen hengerelt termékek árában – még a leggyakoribb alaptermékek esetében is – a világ különböző részein, ami nem indokolható pusztán a szállítási költségekkel; ii. a vizsgálat első szakaszában a Bizottság információkérésére választ adó vevők több mint a fele közölte, hogy sohasem vásárolt még hidegen hengerelt terméket Európán kívüli gyártótól, bármilyen családról vagy a minőségi osztályról legyen is szó; iii. a felek ökonometrikus bizonyítékokat és kritikus rugalmassági elemzést nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a piac földrajzi hatálya nem terjed túl az EGT területén. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság a vizsgálat első szakaszában olyan bizonyítékokat talált, amelyek alátámasztották, hogy a hidegen hengerelt termékek piaca nem terjed túl az EGT területén: i. továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a hidegen hengerelt termékek árában – még a leggyakoribb alaptermékek esetében is – a világ különböző részein, ami nem indokolható pusztán a szállítási költségekkel; ii. a vizsgálat első szakaszában a Bizottság információkérésére választ adó vevők több mint a fele közölte, hogy sohasem vásárolt még hidegen hengerelt terméket Európán kívüli gyártótól, bármilyen családról vagy a minőségi osztályról legyen is szó; iii. a felek ökonometrikus bizonyítékokat és kritikus rugalmassági elemzést nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a piac földrajzi hatálya nem terjed túl az EGT területén.

| (30) | Ezenfelül a Bizottság piaci vizsgálatának második szakaszában adott válaszok alapján megállapítható, hogy a vevők szerint az Ázsiából származó hidegen hengerelt termékek nem helyettesítik teljes körűen az EGT-ből származó hasonló termékeket a következők miatt: i. hosszabb szállítási határidő; ii. a minőséggel kapcsolatos problémák; iii. eltérő fizetési feltételek és iv. a rendelkezésre álló termékskála (bizonyos termékek kizárólag az EGT-ben készülnek). |
| --- | --- |

(30)

Ezenfelül a Bizottság piaci vizsgálatának második szakaszában adott válaszok alapján megállapítható, hogy a vevők szerint az Ázsiából származó hidegen hengerelt termékek nem helyettesítik teljes körűen az EGT-ből származó hasonló termékeket a következők miatt: i. hosszabb szállítási határidő; ii. a minőséggel kapcsolatos problémák; iii. eltérő fizetési feltételek és iv. a rendelkezésre álló termékskála (bizonyos termékek kizárólag az EGT-ben készülnek).

| (31) | E határozat alkalmazásában a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a hidegen hengerelt termékek előállításának és értékesítésének piaca a földrajzi hatályát tekintve nem terjed túl az EGT területén. |
| --- | --- |

(31)

E határozat alkalmazásában a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a hidegen hengerelt termékek előállításának és értékesítésének piaca a földrajzi hatályát tekintve nem terjed túl az EGT területén.

VII.   ÉRTÉKELÉS

A hidegen hengerelt termékek EGT-piaca

i.   A javasolt ügylet piaci részesedésre és összefonódási szintekre gyakorolt hatásainak értékelése

| (32) | A javasolt ügylet következtében 4-ről 3-ra csökken az európai integrált piaci szereplők száma, mivel az 1. és 2. számú piaci szereplő összefonódik. Jelenleg az Inoxum a legnagyobb gyártó és beszállító az EGT-n belül; a piaci részesedése [30–40] %-ot tesz ki. Az Outokumpu ugyanezen a piacon a második legjelentősebb szereplő, [10–20] %-os piaci részesedéssel. Az ügylet így a hidegen hengerelt termékek előállításának és beszállításának átfogó piacán mintegy [50–60] %-os összesített piaci részesedést eredményez, sőt ez az összetett részesedés egyes fontos szegmensekben még számottevőbb, például az ausztenites acél 304. típusa esetében [50–60] %-ot, 316. típusa esetében [60–70] %-ot tesz ki. Az összetett kapacitás részesedése ugyancsak meghaladja majd az 50 %-ot. |
| --- | --- |

(32)

A javasolt ügylet következtében 4-ről 3-ra csökken az európai integrált piaci szereplők száma, mivel az 1. és 2. számú piaci szereplő összefonódik. Jelenleg az Inoxum a legnagyobb gyártó és beszállító az EGT-n belül; a piaci részesedése [30–40] %-ot tesz ki. Az Outokumpu ugyanezen a piacon a második legjelentősebb szereplő, [10–20] %-os piaci részesedéssel. Az ügylet így a hidegen hengerelt termékek előállításának és beszállításának átfogó piacán mintegy [50–60] %-os összesített piaci részesedést eredményez, sőt ez az összetett részesedés egyes fontos szegmensekben még számottevőbb, például az ausztenites acél 304. típusa esetében [50–60] %-ot, 316. típusa esetében [60–70] %-ot tesz ki. Az összetett kapacitás részesedése ugyancsak meghaladja majd az 50 %-ot.

| (33) | Ezenfelül az egyesített gazdálkodó egység az összefonódást követően háromszor olyan nagy lesz, mint az utána következő EGT-beli versenytárs, nevezetesen az Aperam ([10–20] %), illetve ötször olyan nagy lesz, mint a harmadik versenytárs, a [10–20] %-os piaci részesedéssel rendelkező Acerinox. Az összes többi versenytárs – ideértve az Európába importáló ázsiai gyártókat is – jóval kisebb, általában a [0–5] %-tól messze elmaradó piaci részesedéssel. |
| --- | --- |

(33)

Ezenfelül az egyesített gazdálkodó egység az összefonódást követően háromszor olyan nagy lesz, mint az utána következő EGT-beli versenytárs, nevezetesen az Aperam ([10–20] %), illetve ötször olyan nagy lesz, mint a harmadik versenytárs, a [10–20] %-os piaci részesedéssel rendelkező Acerinox. Az összes többi versenytárs – ideértve az Európába importáló ázsiai gyártókat is – jóval kisebb, általában a [0–5] %-tól messze elmaradó piaci részesedéssel.

| (34) | A kialakult joggyakorlat szerint a kiemelkedően nagy – 50 %-os vagy még nagyobb – piaci részesedések önmagukban is bizonyíthatják a piaci erőfölény meglétét (6). Jelen esetben a piaci részesedés, annak növekedése, valamint az összefonódott gazdálkodó egység és az utána következő versenytárs közötti különbség azonban rendkívül jelentős. Továbbá a rozsdamentesacél-ágazat olyan kiforrott szektor, amelyen belül a piaci részesedés és az összefonódási szint nagymértékben és megbízhatóan utal a piaci erőre. A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó esetben a magas piaci részesedés annak egyértelmű első jele, hogy a javasolt ügylet nyomán kialakuló erőfölényes helyzet nem egyeztetett hatásokhoz vezetne a hidegen hengerelt termékek EGT-piacán. |
| --- | --- |

(34)

A kialakult joggyakorlat szerint a kiemelkedően nagy – 50 %-os vagy még nagyobb – piaci részesedések önmagukban is bizonyíthatják a piaci erőfölény meglétét (6). Jelen esetben a piaci részesedés, annak növekedése, valamint az összefonódott gazdálkodó egység és az utána következő versenytárs közötti különbség azonban rendkívül jelentős. Továbbá a rozsdamentesacél-ágazat olyan kiforrott szektor, amelyen belül a piaci részesedés és az összefonódási szint nagymértékben és megbízhatóan utal a piaci erőre. A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó esetben a magas piaci részesedés annak egyértelmű első jele, hogy a javasolt ügylet nyomán kialakuló erőfölényes helyzet nem egyeztetett hatásokhoz vezetne a hidegen hengerelt termékek EGT-piacán.

ii.   Valószínűtlen a hidegen hengerelt termékek piacára való bejutás

| (35) | Jóllehet nincsenek jogi akadályai a hidegen hengerelt termékek EGT-piacára való bejutásnak, a piacra kerüléshez igen jelentős beruházások szükségesek, tekintettel arra, hogy rendkívül tőkeigényes üzletágról van szó. Így a jövőbeni piacra lépés valószínűtlen. |
| --- | --- |

(35)

Jóllehet nincsenek jogi akadályai a hidegen hengerelt termékek EGT-piacára való bejutásnak, a piacra kerüléshez igen jelentős beruházások szükségesek, tekintettel arra, hogy rendkívül tőkeigényes üzletágról van szó. Így a jövőbeni piacra lépés valószínűtlen.

iii.   A verseny sérülésével kapcsolatos feltevés

| (36) | A horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás 24. bekezdése szerinti értékelési kerettel összefüggésben a Bizottság értékelt minden olyan tényezőt, amely a javasolt ügyletnek a hidegen hengerelt termékek EGT-piacára gyakorolt hatása szempontjából releváns, és azt a következtetést vonta le, hogy a javasolt ügylet valószínűleg jelentősen akadályozná a hidegen hengerelt termékek EGT-piacán belüli tényleges versenyt, különösen a erőfölényes helyzet kialakulásából fakadó nem egyeztetett hatások által. |
| --- | --- |

(36)

A horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás 24. bekezdése szerinti értékelési kerettel összefüggésben a Bizottság értékelt minden olyan tényezőt, amely a javasolt ügyletnek a hidegen hengerelt termékek EGT-piacára gyakorolt hatása szempontjából releváns, és azt a következtetést vonta le, hogy a javasolt ügylet valószínűleg jelentősen akadályozná a hidegen hengerelt termékek EGT-piacán belüli tényleges versenyt, különösen a erőfölényes helyzet kialakulásából fakadó nem egyeztetett hatások által.

| (37) | A felek mindazonáltal azt állítják, hogy a Bizottságnak a verseny sérülésével kapcsolatos feltevése hibás, mivel a túlzott kapacitás azzal jár, hogy az összefonódás eredményeképpen létrejött gazdálkodó egység versenytársai reagálni fognak az összefonódott vállalkozás által alkalmazott áremelésre, ezáltal ellentételezve a javasolt ügylet esetleges versenyellenes hatásait. |
| --- | --- |

(37)

A felek mindazonáltal azt állítják, hogy a Bizottságnak a verseny sérülésével kapcsolatos feltevése hibás, mivel a túlzott kapacitás azzal jár, hogy az összefonódás eredményeképpen létrejött gazdálkodó egység versenytársai reagálni fognak az összefonódott vállalkozás által alkalmazott áremelésre, ezáltal ellentételezve a javasolt ügylet esetleges versenyellenes hatásait.

| (38) | A Bizottság megjegyzi, hogy még azokon a piacokon is, amelyekre ipari szinten a túlzott kapacitás jellemző, egy olyan összefonódás, amely a termelési kapacitás lényeges konszolidációjához vezet, várhatóan a horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás 24. bekezdésében szereplő nem egyeztetett hatásokkal jár. Ennek oka, hogy az összefonódó felek kapacitásainak összevonása révén az összefonódás következtében megszűnik az azt megelőzően a felek között meglévő versenykényszer, és ezáltal az összefonódott gazdálkodó egységnek kisebb versenykényszerrel kell szembenéznie, mint az összefonódás előtti két különálló vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság megjegyzi, hogy még azokon a piacokon is, amelyekre ipari szinten a túlzott kapacitás jellemző, egy olyan összefonódás, amely a termelési kapacitás lényeges konszolidációjához vezet, várhatóan a horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás 24. bekezdésében szereplő nem egyeztetett hatásokkal jár. Ennek oka, hogy az összefonódó felek kapacitásainak összevonása révén az összefonódás következtében megszűnik az azt megelőzően a felek között meglévő versenykényszer, és ezáltal az összefonódott gazdálkodó egységnek kisebb versenykényszerrel kell szembenéznie, mint az összefonódás előtti két különálló vállalkozásnak.

| (39) | A felek azt állítják továbbá, hogy a Bizottság versenysérüléssel kapcsolatos feltevése azon a mögöttes feltételezésen alapul, hogy a piac az összefonódás előtt a koordináció jeleit mutatja. A felek szerint a Bizottság azon következtetése, miszerint a versenytársak által kiváltott versenykényszer nem elegendő az összefonódást követő áremelkedés megakadályozásához, egyeztetett hatások meglétére támaszkodik. |
| --- | --- |

(39)

A felek azt állítják továbbá, hogy a Bizottság versenysérüléssel kapcsolatos feltevése azon a mögöttes feltételezésen alapul, hogy a piac az összefonódás előtt a koordináció jeleit mutatja. A felek szerint a Bizottság azon következtetése, miszerint a versenytársak által kiváltott versenykényszer nem elegendő az összefonódást követő áremelkedés megakadályozásához, egyeztetett hatások meglétére támaszkodik.

| (40) | A Bizottság megjegyzi, hogy a versenysérüléssel kapcsolatos feltevése teljes mértékben az összefonódás előtti és utáni nem egyeztetett hatásokon alapul, ideértve az összefonódott gazdálkodó egységre a versenytársai által gyakorolt versenykényszer értékelését is. A Bizottság az értékelésében mindazonáltal megjegyzi, hogy a hidegen hengerelt termékek EGT-piacán belüli verseny korántsem olyan kiélezett, mint ahogyan arra a felek érvei utalnak. Ez számos tényezőnek tudható be, nevezetesen: a vevők számára csekély költséggel jár, hogy új beszállítót keressenek vagy új beszállítóra váltsanak; a beszállítók számára csekély költséggel jár a termékösszetételük megváltoztatása; a vevők több forrásra támaszkodó stratégiája, valamint a beszállítók közötti földrajzi különbségtétel korlátozott, de érzékelhető szintje. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság megjegyzi, hogy a versenysérüléssel kapcsolatos feltevése teljes mértékben az összefonódás előtti és utáni nem egyeztetett hatásokon alapul, ideértve az összefonódott gazdálkodó egységre a versenytársai által gyakorolt versenykényszer értékelését is. A Bizottság az értékelésében mindazonáltal megjegyzi, hogy a hidegen hengerelt termékek EGT-piacán belüli verseny korántsem olyan kiélezett, mint ahogyan arra a felek érvei utalnak. Ez számos tényezőnek tudható be, nevezetesen: a vevők számára csekély költséggel jár, hogy új beszállítót keressenek vagy új beszállítóra váltsanak; a beszállítók számára csekély költséggel jár a termékösszetételük megváltoztatása; a vevők több forrásra támaszkodó stratégiája, valamint a beszállítók közötti földrajzi különbségtétel korlátozott, de érzékelhető szintje.

| (41) | A Bizottság megítélése szerint az összefonódást megelőző helyzet megfelel az EGT-beli gyártók közötti nem egyeztetett versenynek. A verseny sérülésével kapcsolatos feltevés nem az összefonódás előtti és utáni egyeztetett hatásokon alapul. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság megítélése szerint az összefonódást megelőző helyzet megfelel az EGT-beli gyártók közötti nem egyeztetett versenynek. A verseny sérülésével kapcsolatos feltevés nem az összefonódás előtti és utáni egyeztetett hatásokon alapul.

iv.   A felek közötti verseny csökkenése az ügylet következtében

| (42) | Az ügylet eredményeképpen jelentős átfedés alakul ki a jelenleg mindkét Fél ügyfélkörébe tartozó vevők között. Igen jelentős lenne a minőségi osztály szerinti családok, a felületkiképzés tekintetében, valamint egyes fontos vevői szegmensekben kialakuló átfedés is. |
| --- | --- |

(42)

Az ügylet eredményeképpen jelentős átfedés alakul ki a jelenleg mindkét Fél ügyfélkörébe tartozó vevők között. Igen jelentős lenne a minőségi osztály szerinti családok, a felületkiképzés tekintetében, valamint egyes fontos vevői szegmensekben kialakuló átfedés is.

| (43) | Az összefonódott gazdálkodó egység ereje növekedne a tárgyalások során az egymást átfedő vevőkör miatt. Továbbá a vevők több beszerzési forrásra támaszkodó stratégiája miatt az ügylet nagy valószínűséggel több kárt okoz a versenynek, mint egy olyan ágazatban okozna a nagy beszállítók 4-ről 3-ra történő csökkenését eredményező összefonódás, amelyen belül ilyen több forrásra való támaszkodás nem létezik. |
| --- | --- |

(43)

Az összefonódott gazdálkodó egység ereje növekedne a tárgyalások során az egymást átfedő vevőkör miatt. Továbbá a vevők több beszerzési forrásra támaszkodó stratégiája miatt az ügylet nagy valószínűséggel több kárt okoz a versenynek, mint egy olyan ágazatban okozna a nagy beszállítók 4-ről 3-ra történő csökkenését eredményező összefonódás, amelyen belül ilyen több forrásra való támaszkodás nem létezik.

| (44) | Ugyanakkor néhány vevő kizárólag a felektől tud vásárolni. E vevők számára a javasolt ügylet valószínűleg még több káros hatással jár. |
| --- | --- |

(44)

Ugyanakkor néhány vevő kizárólag a felektől tud vásárolni. E vevők számára a javasolt ügylet valószínűleg még több káros hatással jár.

| (45) | A tervezett ügylet ezért a felek közötti verseny jelentős csökkenéséhez vezet. |
| --- | --- |

(45)

A tervezett ügylet ezért a felek közötti verseny jelentős csökkenéséhez vezet.

v.   A tervezett ügylet következtében a hidegen hengerelt termékek EGT-n belüli áremelkedésének behozatalra gyakorolt valószínű hatása

| (46) | A behozatal az EGT-piac megközelítőleg [10–20] %-át teszi ki. 2011-ben a behozatal kissé alacsonyabb volt, mint az EGT-ből a világ többi részébe irányuló kivitel. Az EGT így a hidegen hengerelt termékek nettó exportőre. |
| --- | --- |

(46)

A behozatal az EGT-piac megközelítőleg [10–20] %-át teszi ki. 2011-ben a behozatal kissé alacsonyabb volt, mint az EGT-ből a világ többi részébe irányuló kivitel. Az EGT így a hidegen hengerelt termékek nettó exportőre.

| (47) | Az Európán kívüli versenytársak főleg független forgalmazókon keresztül importálnak az EGT-be (a behozatal kb. [90–100] %-a érkezik az EGT piacára forgalmazókon keresztül). Ezenfelül a behozatal a piaci szereplők egy olyan kategóriáját érinti, amely azt EGT-n belül csak korlátozott mértékben értékesít, illetve van jelen. |
| --- | --- |

(47)

Az Európán kívüli versenytársak főleg független forgalmazókon keresztül importálnak az EGT-be (a behozatal kb. [90–100] %-a érkezik az EGT piacára forgalmazókon keresztül). Ezenfelül a behozatal a piaci szereplők egy olyan kategóriáját érinti, amely azt EGT-n belül csak korlátozott mértékben értékesít, illetve van jelen.

| (48) | A Bizottság piaci vizsgálatára beérkezett válaszokból kitűnik, hogy a vevők szerint az Ázsiából származó hidegen hengerelt termékek nem helyettesítik teljes körűen az EGT-ből származó hasonló termékeket. Ennek oka a hosszabb szállítási határidő, a minőséggel kapcsolatos problémák, a fizetési feltételek és a rendelkezésre álló termékskála. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság piaci vizsgálatára beérkezett válaszokból kitűnik, hogy a vevők szerint az Ázsiából származó hidegen hengerelt termékek nem helyettesítik teljes körűen az EGT-ből származó hasonló termékeket. Ennek oka a hosszabb szállítási határidő, a minőséggel kapcsolatos problémák, a fizetési feltételek és a rendelkezésre álló termékskála.

| (49) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy az importtermékek versenyképes ára számos változó tényező függvénye, ideértve a nikkel árának ingadozását, a valutaárfolyamokat és a nikkel–nyersvas relatív kapcsolatos költséghatékonyságát. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy az importtermékek versenyképes ára számos változó tényező függvénye, ideértve a nikkel árának ingadozását, a valutaárfolyamokat és a nikkel–nyersvas relatív kapcsolatos költséghatékonyságát.

| (50) | A piaci vizsgálat feltárta továbbá, hogy az ázsiai behozatal a közeljövőben várhatóan nem gyakorol majd jelentősebb nyomást az európai gyártókra. Ennek elsősorban az az oka, hogy noha a POSCO – az egyik erős koreai versenytárs – a hidegen hengerelt termékek előállítására alkalmas új telephelyet épít Törökországban, ez elsődlegesen a török piacot látja majd el, és nem valószínű, hogy az EGT-piacra jelentős hatást gyakorolna. Másodsorban az ázsiai piaci szereplők költség-versenyképessége a jövőben várhatóan csökkenni fog. Többek között az Indonéziából származó nikkelérc kiviteli tilalma vélhetően negatívan érinti a kínai piaci szereplők versenyképességét. Harmadsorban az ázsiai és a kínai szereplők tartalékkapacitása a jelek szerint a jövőben várhatóan csökkenni fog. |
| --- | --- |

(50)

A piaci vizsgálat feltárta továbbá, hogy az ázsiai behozatal a közeljövőben várhatóan nem gyakorol majd jelentősebb nyomást az európai gyártókra. Ennek elsősorban az az oka, hogy noha a POSCO – az egyik erős koreai versenytárs – a hidegen hengerelt termékek előállítására alkalmas új telephelyet épít Törökországban, ez elsődlegesen a török piacot látja majd el, és nem valószínű, hogy az EGT-piacra jelentős hatást gyakorolna. Másodsorban az ázsiai piaci szereplők költség-versenyképessége a jövőben várhatóan csökkenni fog. Többek között az Indonéziából származó nikkelérc kiviteli tilalma vélhetően negatívan érinti a kínai piaci szereplők versenyképességét. Harmadsorban az ázsiai és a kínai szereplők tartalékkapacitása a jelek szerint a jövőben várhatóan csökkenni fog.

| (51) | A mennyiségi adatok ugyancsak azt mutatják, hogy az ázsiai behozatal valószínűleg nem okoz majd akkora versenykényszert, ami az áremelést megakadályozná. A Bizottság elismeri, hogy az Ázsiából származó behozatal bizonyos fokú versenykényszert eredményez az EGT-n belüli gyártók számára. Mindazonáltal a mennyiségi adatok szerint a behozatalnak sokkal határozottabban kellene reagálnia az áremelésre ahhoz, hogy annak veszélye elhárítható legyen. Így a behozatal valószínűleg nem jelent elég erős kényszert az összefonódást követő áremelések kiküszöböléséhez. |
| --- | --- |

(51)

A mennyiségi adatok ugyancsak azt mutatják, hogy az ázsiai behozatal valószínűleg nem okoz majd akkora versenykényszert, ami az áremelést megakadályozná. A Bizottság elismeri, hogy az Ázsiából származó behozatal bizonyos fokú versenykényszert eredményez az EGT-n belüli gyártók számára. Mindazonáltal a mennyiségi adatok szerint a behozatalnak sokkal határozottabban kellene reagálnia az áremelésre ahhoz, hogy annak veszélye elhárítható legyen. Így a behozatal valószínűleg nem jelent elég erős kényszert az összefonódást követő áremelések kiküszöböléséhez.

vi.   Az összefonódott gazdálkodó egységre az európai versenytársai (Aperam és Acerinox) által gyakorolt versenykényszer értékelése

| (52) | A felek EGT-n belüli versenytársai jelentős szintű tartalékkapacitással rendelkeznek, ami a felek szerint lehetővé és kívánatossá teheti számukra, hogy az összefonódást követően – az összefonódott gazdálkodó egység számára veszteséget okozó – áremelést hajtsanak végre. |
| --- | --- |

(52)

A felek EGT-n belüli versenytársai jelentős szintű tartalékkapacitással rendelkeznek, ami a felek szerint lehetővé és kívánatossá teheti számukra, hogy az összefonódást követően – az összefonódott gazdálkodó egység számára veszteséget okozó – áremelést hajtsanak végre.

| (53) | Ami a kapacitást illeti, a Bizottság értékelése rávilágított, hogy a versenytársak névleges kapacitáskihasználása nagy valószínűséggel túlértékeli a tartalékkapacitás szintjét, tekintettel a következőkre: i. a 100 %-os névleges kapacitáskihasználás hosszú távon nem teljesíthető és nem fenntartható; ii. a versenytársak tényleges terjeszkedési lehetőségei tovább csökkentek a termelés időszakos leállítása és a kapacitás felfüggesztése miatt; és iii. a túlzott kapacitás a következő években valószínűleg természetes módon csökkenni fog a növekvő kereslet eredményeként. Mindazonáltal a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az Aperam és az Acerinox rendelkezik bizonyos fokú tartalékkapacitással, amely esetleg elegendő lehet arra, hogy e vállalkozások kellő mértékben bővítsék termelésüket ahhoz, hogy az összefonódás után az összefonódott gazdálkodó egységek számára veszteséget okozó áremelést hajtsanak végre. |
| --- | --- |

(53)

Ami a kapacitást illeti, a Bizottság értékelése rávilágított, hogy a versenytársak névleges kapacitáskihasználása nagy valószínűséggel túlértékeli a tartalékkapacitás szintjét, tekintettel a következőkre: i. a 100 %-os névleges kapacitáskihasználás hosszú távon nem teljesíthető és nem fenntartható; ii. a versenytársak tényleges terjeszkedési lehetőségei tovább csökkentek a termelés időszakos leállítása és a kapacitás felfüggesztése miatt; és iii. a túlzott kapacitás a következő években valószínűleg természetes módon csökkenni fog a növekvő kereslet eredményeként. Mindazonáltal a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az Aperam és az Acerinox rendelkezik bizonyos fokú tartalékkapacitással, amely esetleg elegendő lehet arra, hogy e vállalkozások kellő mértékben bővítsék termelésüket ahhoz, hogy az összefonódás után az összefonódott gazdálkodó egységek számára veszteséget okozó áremelést hajtsanak végre.

| (54) | A Bizottság megítélése szerint azonban sem az Aperam, sem az Acerinox nem motivált abban, hogy az ügyletet követően agresszív versenyt folytasson az összefonódott vállalkozással szemben. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság megítélése szerint azonban sem az Aperam, sem az Acerinox nem motivált abban, hogy az ügyletet követően agresszív versenyt folytasson az összefonódott vállalkozással szemben.

| (55) | A horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás (9. bekezdés) és a nem egyeztetett hatások értékelésére vonatkozó gazdasági elmélet szerint az összefonódást megelőző helyzet megfelelő alternatív forgatókönyvet képez az összefonódások értékeléséhez. |
| --- | --- |

(55)

A horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás (9. bekezdés) és a nem egyeztetett hatások értékelésére vonatkozó gazdasági elmélet szerint az összefonódást megelőző helyzet megfelelő alternatív forgatókönyvet képez az összefonódások értékeléséhez.

| (56) | A szóban forgó esetben az európai gyártók közötti, összefonódás előtti árverseny nem tekinthető rendkívül kiélezettnek, ahogyan azt a pozitív üzleti eredmény és a túlzott kapacitás együttes megléte is jelzi. Ez egy bizonyos fokú, már korábban is létező piaci erőt feltételez. A piaci szereplők állításai megerősítik azt a véleményt, miszerint az összefonódás előtti verseny nem intenzív. A felek versenytársai különösen nem folytatnak agresszív versenyt annak érdekében, hogy tartalékkapacitásukat kihasználják. |
| --- | --- |

(56)

A szóban forgó esetben az európai gyártók közötti, összefonódás előtti árverseny nem tekinthető rendkívül kiélezettnek, ahogyan azt a pozitív üzleti eredmény és a túlzott kapacitás együttes megléte is jelzi. Ez egy bizonyos fokú, már korábban is létező piaci erőt feltételez. A piaci szereplők állításai megerősítik azt a véleményt, miszerint az összefonódás előtti verseny nem intenzív. A felek versenytársai különösen nem folytatnak agresszív versenyt annak érdekében, hogy tartalékkapacitásukat kihasználják.

| (57) | Továbbá semmi nem utal arra, hogy az Aperam és az Acerinox az összefonódást követően agresszívabb versenybe kezd majd. Az Aperam és az Acerinox nyilvánosan üdvözölte az ügyletet, ami összhangban áll azzal a véleménnyel, miszerint e vállalkozások az összefonódást követően áremelésre számítanak. |
| --- | --- |

(57)

Továbbá semmi nem utal arra, hogy az Aperam és az Acerinox az összefonódást követően agresszívabb versenybe kezd majd. Az Aperam és az Acerinox nyilvánosan üdvözölte az ügyletet, ami összhangban áll azzal a véleménnyel, miszerint e vállalkozások az összefonódást követően áremelésre számítanak.

| (58) | Épp ellenkezőleg, előfordulhat, hogy az Aperam és az Acerinox az összefonódást követően kevésbé agresszív versenyt folytat majd. Elsősorban az összefonódott gazdálkodó egység által végrehajtott áremelés következtében csökkenni fog a versenytársakra nehezedő versenykényszer. Másodsorban a beszállítók számának csökkenése miatt gyengül a vevők alkupozíciója a beszállítókkal folytatott tárgyalások során. Harmadsorban a vevők több forrásra támaszkodó beszerzési stratégiájának köszönhetően az Aperam és az Acerinox új vevőkre tehet szert, és ezáltal növelheti bevételeit. Negyedsorban a kereslet várható növekedése minden valószínűség szerint csökkenti majd a versenytársak rendelkezésére álló tartalékkapacitást, és így azok kevésbé éreznek ösztönzést arra, hogy agresszív versenyt folytassanak. |
| --- | --- |

(58)

Épp ellenkezőleg, előfordulhat, hogy az Aperam és az Acerinox az összefonódást követően kevésbé agresszív versenyt folytat majd. Elsősorban az összefonódott gazdálkodó egység által végrehajtott áremelés következtében csökkenni fog a versenytársakra nehezedő versenykényszer. Másodsorban a beszállítók számának csökkenése miatt gyengül a vevők alkupozíciója a beszállítókkal folytatott tárgyalások során. Harmadsorban a vevők több forrásra támaszkodó beszerzési stratégiájának köszönhetően az Aperam és az Acerinox új vevőkre tehet szert, és ezáltal növelheti bevételeit. Negyedsorban a kereslet várható növekedése minden valószínűség szerint csökkenti majd a versenytársak rendelkezésére álló tartalékkapacitást, és így azok kevésbé éreznek ösztönzést arra, hogy agresszív versenyt folytassanak.

| (59) | A felek versenytársainak piaci magatartását befolyásoló ösztönző tényezőkről készített részletes értékelés alátámasztja, hogy az Aperam és az Acerinox számára nem lenne nyereséges az összefonódott gazdálkodó egység által végrehajtott áremelés ellentételezése. Ez az oka annak, hogy a felek versenytársai az összefonódás előtt nem folytatnak agresszív versenyt, és valószínűleg ezt az összefonódást követően sem teszik majd. |
| --- | --- |

(59)

A felek versenytársainak piaci magatartását befolyásoló ösztönző tényezőkről készített részletes értékelés alátámasztja, hogy az Aperam és az Acerinox számára nem lenne nyereséges az összefonódott gazdálkodó egység által végrehajtott áremelés ellentételezése. Ez az oka annak, hogy a felek versenytársai az összefonódás előtt nem folytatnak agresszív versenyt, és valószínűleg ezt az összefonódást követően sem teszik majd.

| (60) | Fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az európai versenytársak nem motiváltak arra, hogy termelésüket kellő mértékben bővítsék ahhoz, hogy ezáltal az összefonódást követő áremelés az összefonódott gazdálkodó egység számára veszteséges legyen. Következésképpen e vállalkozások nem fejtenek ki olyan erős versenykényszert, amely alkalmas lenne az összefonódás utáni áremelések megakadályozására. |
| --- | --- |

(60)

Fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az európai versenytársak nem motiváltak arra, hogy termelésüket kellő mértékben bővítsék ahhoz, hogy ezáltal az összefonódást követő áremelés az összefonódott gazdálkodó egység számára veszteséges legyen. Következésképpen e vállalkozások nem fejtenek ki olyan erős versenykényszert, amely alkalmas lenne az összefonódás utáni áremelések megakadályozására.

vii.   A vevők és független forgalmazók reakcióinak és vevői erejének értékelése

| (61) | Ami a független forgalmazóknak a hidegen hengerelt termékek EGT-n belüli áremelésével kapcsolatos valószínű reakcióit illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az érintett független forgalmazók – a felek érvelésével ellentétben – nem gyakorolnak erős versenykényszert az összefonódott gazdálkodó egységre. |
| --- | --- |

(61)

Ami a független forgalmazóknak a hidegen hengerelt termékek EGT-n belüli áremelésével kapcsolatos valószínű reakcióit illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az érintett független forgalmazók – a felek érvelésével ellentétben – nem gyakorolnak erős versenykényszert az összefonódott gazdálkodó egységre.

| (62) | A vevői erő tekintetében a Bizottság piaci vizsgálata rávilágított, hogy a rozsdamentes acél keresleti oldala rendkívül szétaprózott. Következésképpen a vevők általában nem vásárolnak nagy mennyiségű rozsdamentes acélt, vagy amennyiben igen, nem képviselnek jelentős hányadot a gyártók eladási forgalmán belül. |
| --- | --- |

(62)

A vevői erő tekintetében a Bizottság piaci vizsgálata rávilágított, hogy a rozsdamentes acél keresleti oldala rendkívül szétaprózott. Következésképpen a vevők általában nem vásárolnak nagy mennyiségű rozsdamentes acélt, vagy amennyiben igen, nem képviselnek jelentős hányadot a gyártók eladási forgalmán belül.

viii.   Szinergiák

| (63) | A fent említett érvek mellett a Bizottság elemezte az ügylet által kiváltott potenciális szinergiák hatásait is. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szinergiák – még ha léteznek is – nem lennének elegendőek, mivel azoknak az összefonódott gazdálkodó egység határköltségeire gyakorolt hatása viszonylag csekély. |
| --- | --- |

(63)

A fent említett érvek mellett a Bizottság elemezte az ügylet által kiváltott potenciális szinergiák hatásait is. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szinergiák – még ha léteznek is – nem lennének elegendőek, mivel azoknak az összefonódott gazdálkodó egység határköltségeire gyakorolt hatása viszonylag csekély.

ix.   A felek érveinek együttes értékelése

| (64) | A felek védekező érvelésének prima facie történő együttes értékelése megerősíti, hogy az említett érvek nem elegendőek azon következtetés levonásához, hogy az ügylet nem vezet a hatékony verseny jelentős akadályozásához. |
| --- | --- |

(64)

A felek védekező érvelésének prima facie történő együttes értékelése megerősíti, hogy az említett érvek nem elegendőek azon következtetés levonásához, hogy az ügylet nem vezet a hatékony verseny jelentős akadályozásához.

| (65) | Ezért továbbá a Bizottság kidolgozott egy összefüggő gazdasági értékelési keretet, amely a felek fő érveit értékeli a nem egyeztetett hatások hiányával szemben. |
| --- | --- |

(65)

Ezért továbbá a Bizottság kidolgozott egy összefüggő gazdasági értékelési keretet, amely a felek fő érveit értékeli a nem egyeztetett hatások hiányával szemben.

| (66) | A modell a felek fő érveit és bizonyítékait változtatás nélkül elfogadva veszi alapul a legversenyképesebb értelmezésben, és egy, a határköltségek szinergiáira vonatkozó teljes mérlegelési tesztet is tartalmaz. A modell semmilyen formában nem utal arra, hogy a felek érvei együttesen elegendőek lennének a fenti értékelés következtetéseinek megcáfolásához. |
| --- | --- |

(66)

A modell a felek fő érveit és bizonyítékait változtatás nélkül elfogadva veszi alapul a legversenyképesebb értelmezésben, és egy, a határköltségek szinergiáira vonatkozó teljes mérlegelési tesztet is tartalmaz. A modell semmilyen formában nem utal arra, hogy a felek érvei együttesen elegendőek lennének a fenti értékelés következtetéseinek megcáfolásához.

x.   Következtetés

| (67) | Fenti elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az összefonódó felek közötti verseny megszűnése az összefonódott gazdálkodó egység piaci erejének növekedését eredményezi. A kiegyenlítő tényezők (például a behozatallal járó versenykényszer, a versenytársak válaszlépései az összefonódást követő esetleges áremelésre, a független forgalmazók válaszlépései, az ügyletből potenciálisan fakadó határköltség-szinergiák, a vevői erő és a piacra jutás) nem elegendőek az összefonódott gazdasági egység által végrehajtott összefonódás utáni áremelések megakadályozásához. |
| --- | --- |

(67)

Fenti elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az összefonódó felek közötti verseny megszűnése az összefonódott gazdálkodó egység piaci erejének növekedését eredményezi. A kiegyenlítő tényezők (például a behozatallal járó versenykényszer, a versenytársak válaszlépései az összefonódást követő esetleges áremelésre, a független forgalmazók válaszlépései, az ügyletből potenciálisan fakadó határköltség-szinergiák, a vevői erő és a piacra jutás) nem elegendőek az összefonódott gazdasági egység által végrehajtott összefonódás utáni áremelések megakadályozásához.

| (68) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az ügylet jelentősen akadályozza majd a hatékony versenyt, mivel erőfölényt teremt a hidegen hengerelt termékek EGT-piacán. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az ügylet jelentősen akadályozza majd a hatékony versenyt, mivel erőfölényt teremt a hidegen hengerelt termékek EGT-piacán.

VIII.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (69) | 2012. október 19-én az Outokumpu benyújtotta végleges kötelezettségvállalásait, amelyek a következőkre terjednek ki:






  a) | Az Inoxum Terniben található, rozsdamentes acél előállítására szolgáló telephelyének termelési egységeinek átruházása (beleértve valamennyi kapcsolódó eladási és marketingtevékenységet és a személyi állományt); |
| --- | --- | --- |

(69)

2012. október 19-én az Outokumpu benyújtotta végleges kötelezettségvállalásait, amelyek a következőkre terjednek ki:

a)

Az Inoxum Terniben található, rozsdamentes acél előállítására szolgáló telephelyének termelési egységeinek átruházása (beleértve valamennyi kapcsolódó eladási és marketingtevékenységet és a személyi állományt);

| b) | Az Inoxum Terninox Ceriano Laghettóban (Olaszország) található rozsdamentesacél-vállalkozásának átruházása; |
| --- | --- |

b)

Az Inoxum Terninox Ceriano Laghettóban (Olaszország) található rozsdamentesacél-vállalkozásának átruházása;

| c) | Az Outokumpu Willichben (Németország) található rozsdamentesacél-vállalkozásának átruházása; |
| --- | --- |

c)

Az Outokumpu Willichben (Németország) található rozsdamentesacél-vállalkozásának átruházása;

| d) | A vevő választása szerint egy vagy több rozsdamentesacél-vállalkozás átruházása a következő helyszíneken: Franciaország (az Inoxum tekintetében Tours) és/vagy az Egyesült Királyság (az Outokumpu tekintetében Birmingham), valamint a Terninox raktárai Padovában, Anconában, Firenzében és Bolognában (Olaszország); |
| --- | --- |

d)

A vevő választása szerint egy vagy több rozsdamentesacél-vállalkozás átruházása a következő helyszíneken: Franciaország (az Inoxum tekintetében Tours) és/vagy az Egyesült Királyság (az Outokumpu tekintetében Birmingham), valamint a Terninox raktárai Padovában, Anconában, Firenzében és Bolognában (Olaszország);

| e) | A vevő választása szerint az átruházási csomag magában foglalja majd a Terniben található kovácsoló üzletágat (Societa delle Fucine), valamint |
| --- | --- |

e)

A vevő választása szerint az átruházási csomag magában foglalja majd a Terniben található kovácsoló üzletágat (Societa delle Fucine), valamint

| f) | A vevő választása szerint az Outokumpu kötelezettséget vállal arra, hogy a beruházásból kivonja a Terniben található LBA2 hőkezelő gépsorát. |
| --- | --- |

f)

A vevő választása szerint az Outokumpu kötelezettséget vállal arra, hogy a beruházásból kivonja a Terniben található LBA2 hőkezelő gépsorát.

| (70) | Továbbá az Outokumpu választása szerint az Outokumpu és a vevő piaci feltételek szerinti szerződést köt, amelynek értelmében a vevő kötelességet vállal arra, hogy fekete melegen hengerelt szalagacélt szállít Terniből az Outokumpu Calvert/Mexinox számára. |
| --- | --- |

(70)

Továbbá az Outokumpu választása szerint az Outokumpu és a vevő piaci feltételek szerinti szerződést köt, amelynek értelmében a vevő kötelességet vállal arra, hogy fekete melegen hengerelt szalagacélt szállít Terniből az Outokumpu Calvert/Mexinox számára.

| (71) | Az átruházási csomag nem foglalja magában a Terniben található acélcsőgyártó üzletágat (Tubificio di Terni). |
| --- | --- |

(71)

Az átruházási csomag nem foglalja magában a Terniben található acélcsőgyártó üzletágat (Tubificio di Terni).

| (72) | A Bizottság megítélése szerint a 2012. október 19-én benyújtott kötelezettségvállalások elegendőek ahhoz, hogy biztosítsák az átruházásra kerülő üzletágak életképességét, és ugyanakkor eloszlassák a javasolt ügylet kapcsán felmerült versenyjogi aggályokat is. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság megítélése szerint a 2012. október 19-én benyújtott kötelezettségvállalások elegendőek ahhoz, hogy biztosítsák az átruházásra kerülő üzletágak életképességét, és ugyanakkor eloszlassák a javasolt ügylet kapcsán felmerült versenyjogi aggályokat is.

IX.   KÖVETKEZTETÉS

| (73) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy – amennyiben a felek teljes mértékben tiszteletben tartják kötelezettségvállalásaikat – a tervezett összefonódás nem vezet olyan erőfölény kialakulásához, amely jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak egy lényeges részén. Következésképpen a Bizottság az összefonódást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (2) bekezdésével, illetve az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy – amennyiben a felek teljes mértékben tiszteletben tartják kötelezettségvállalásaikat – a tervezett összefonódás nem vezet olyan erőfölény kialakulásához, amely jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak egy lényeges részén. Következésképpen a Bizottság az összefonódást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (2) bekezdésével, illetve az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 116., 2012.4.20., 4. o.

(3)  Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével és a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egységes jogalkalmazásról szóló bizottsági közleménnyel (HL C 95., 2008.4.16., 1. o.) összhangban kiszámított forgalom.

(4)  IV/M.239. Avesta/British Steel/NCC/AGA/Axel Johnson ügy, 1992. szeptember 4; IV/M.484. Krupp/Thyssen/Riva/Falck/Tadfin/AST ügy, 1994. december 21.

(5)  COMP/M.5211. – Outokumpu/SoGePar ügy (2008. június 25.); COMP/ECSC.1351. – Usinor/Arbed/Aceralia ügy (a szénacél termékekre vonatkozóan) (2011. november 21.).

(6)  Lásd a horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás 17. bekezdését. A 20. lábjegyzet mindazonáltal pontosítja azt is, hogy az külön kérdés, vajon az erőfölényes helyzet létrejön-e vagy megerősödik az összefonódás eredményeként.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/18

---

Bejelentés a litván nemzeti szabályozó hatóság – nemzeti árképzési és energiaügyi ellenőrzőbizottság (a továbbiakban: ellenőrzőbizottság) – részéről a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének (2) bekezdése alapján a LITGRID AB Litvániában működő átvitelirendszer-üzemeltetőként való kijelöléséről

2013/C 312/07

A litván szabályozó hatóság 2013. augusztus 27-én kelt, a LITGRID AB vállalatot a villamosenergia-irányelv 9. cikke értelmében tulajdonjogi szempontból szétválasztott átvitelirendszer-üzemeltetőként tanúsító végleges határozata nyomán (az ellenőrzőbizottság 2013. augusztus 27-i O3-325 sz. állásfoglalása) Litvánia értesítette az Európai Bizottságot a szóban forgó vállalatnak a Litvániában működő átvitelirendszer-üzemeltetőként, a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének megfelelően történt hivatalos jóváhagyásáról és kijelöléséről.

További információk az alábbi címen kérhetők:

| — | Rimgailė Baliūnaitė, az ellenőrzőbizottság jogi osztályának vezető szakértője, tel. +370 52397821, e-mail: rimgaile.baliunaite@regula.lt |
| --- | --- |

—

Rimgailė Baliūnaitė, az ellenőrzőbizottság jogi osztályának vezető szakértője, tel. +370 52397821, e-mail: rimgaile.baliunaite@regula.lt

| — | Aistija Zubavičiūtė, az ellenőrzőbizottság gáz- és villamosenergia-osztályának tanácsadója, tel. +370 52135342, e-mail: aistija.zubaviciute@regula.lt |
| --- | --- |

—

Aistija Zubavičiūtė, az ellenőrzőbizottság gáz- és villamosenergia-osztályának tanácsadója, tel. +370 52135342, e-mail: aistija.zubaviciute@regula.lt

A LITGRID AB tanúsítványa az ellenőrzőbizottság honlapján:

http://www.regula.lt/lt/naujienos/index.php?full=yes&id=25278

---

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/19

---

Bejelentés a német kormány részéről a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („földgázpiaci irányelv”) 10. cikkének (2) bekezdése alapján a bayernets GmbH, a GRTgaz Deutschland GmbH, a terranets bw GmbH, a Nowega GmbH, a jordgasTransport GmbH, a Fluxys TENP GmbH, a Gastransport Nord GmbH, a Gasunie Deutschland Transport Services GmbH, a GASCADE Gastransport GmbH, az ONTRAS-VNG Gastransport GmbH és a Thyssengas GmbH Németországban működő szállításirendszer-üzemeltetőként való kijelöléséről

2013/C 312/08

A német szabályozó hatóság 2012. november 9-én, 2013. február 5-én, illetve 2013. március 12-én kelt, a bayernets GmbH, a GRTgaz Deutschland GmbH, a terranets bw GmbH, a Nowega GmbH, a jordgasTransport GmbH, a Gastransport Nord GmbH, a GASCADE Gastransport GmbH, az ONTRAS-VNG Gastransport GmbH és a Thyssengas GmbH vállalatot a földgázpiaci irányelv IV. fejezete értelmében független szállításirendszer-üzemeltetőként tanúsító, illetőleg a Fluxys TENP GmbH és a Gasunie Deutschland Transport Services GmbH vállalatot a földgázpiaci irányelv 9. cikke értelmében tulajdonjogilag szétválasztott szállításirendszer-üzemeltetőként tanúsító végleges határozata nyomán Németország értesítette a Bizottságot az említett vállalatok Németországban működő szállításirendszer-üzemeltetőként, a földgázpiaci irányelv 10. cikkének megfelelően történt hivatalos jóváhagyásáról és kijelöléséről.

További információk az alábbi e-mail címen, illetve weboldalon keresztül érhetők el:

| Bundesnetzagentur |
| --- |
| Referat 313 — Koordinierung Internationales Energie |
| Tulpenfeld 4 |
| 53113 Bonn |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: 313-Postfach@bnetza.de |
| http://www.bundesnetzagentur.de |

Bundesnetzagentur

Referat 313 — Koordinierung Internationales Energie

Tulpenfeld 4

53113 Bonn

DEUTSCHLAND

E-mail: 313-Postfach@bnetza.de

http://www.bundesnetzagentur.de

---

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/20

---

Bejelentés a német kormány részéről a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („villamosenergia-piaci irányelv”) 10. cikkének (2) bekezdése alapján az 50 Hertz Transmission GmbH, az Amprion GmbH és a TransnetBW GmbH Németországban működő átvitelirendszer-üzemeltetőként való kijelöléséről

2013/C 312/09

A német szabályozó hatóság 2012. november 9-én és 2013. április 11-én kelt, az Amprion GmbH és a TransnetBW GmbH vállalatot a villamosenergia-piaci irányelv V. fejezete értelmében független átvitelirendszer-üzemeltetőként tanúsító, illetőleg az 50 Hertz Transmission GmbH vállalatot a villamosenergia-piaci irányelv 9. cikke értelmében tulajdonjogilag szétválasztott átvitelirendszer-üzemeltetőként tanúsító végleges határozata nyomán Németország értesítette a Bizottságot az említett vállalatok Németországban működő átvitelirendszer-üzemeltetőként, a villamosenergia-piaci irányelv 10. cikkének megfelelően történt hivatalos jóváhagyásáról és kijelöléséről.

További információk az alábbi e-mail címen, illetve weboldalon keresztül érhetők el:

| Bundesnetzagentur |
| --- |
| Referat 313 — Koordinierung Internationales Energie |
| Tulpenfeld 4 |
| 53113 Bonn |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: 313-Postfach@bnetza.de |
| http://www.bundesnetzagentur.de |

Bundesnetzagentur

Referat 313 — Koordinierung Internationales Energie

Tulpenfeld 4

53113 Bonn

DEUTSCHLAND

E-mail: 313-Postfach@bnetza.de

http://www.bundesnetzagentur.de

---

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/21

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2013/C 312/10

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2013.9.29. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2013.9.29–2013.12.31. |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány vagy állománycsoport | LIN/05EI. |
| Faj | Északi menyhal (Molva molva) |
| Övezet | Az V övezet uniós és nemzetközi vizei |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 58/TQ40 |

A tilalom dátuma és időpontja

2013.9.29.

Időtartam

2013.9.29–2013.12.31.

Tagállam

Franciaország

Állomány vagy állománycsoport

LIN/05EI.

Faj

Északi menyhal (Molva molva)

Övezet

Az V övezet uniós és nemzetközi vizei

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

58/TQ40

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/22

---

Közlemény gazdálkodók részére – Egyes ipari és mezőgazdasági termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésére vonatkozóan benyújtott kérelmek új fordulója

2013/C 312/11

Tájékoztatjuk a gazdálkodókat, hogy az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló (2011/C 363/02) bizottsági közleményben (1) előírt adminisztratív szabályokkal összhangban vámfelfüggesztési kérelmek érkeztek be a Bizottsághoz a 2014. júliusi fordulóra.

A vámfelfüggesztési kérelmek tárgyát képező termékek listája mostantól a Bizottság tematikus (Europa) portálján, az autonómvám-felfüggesztésekkel foglalkozó weboldalon (2) elérhető.

Felkérjük a gazdálkodókat, hogy amennyiben kifogással kívánnak élni az új kérelmekkel kapcsolatban, azokat nemzeti hatóságaikon keresztül 2013. december 9-ig juttassák el a Bizottsághoz, akkor kerül sor ugyanis a gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoport második ülésére.

A kérelmek állapotával kapcsolatos friss információkért érdemes a listát rendszeresen tanulmányozni.

Az autonómvám-felfüggesztési eljárással kapcsolatban bővebb információ az Europa portálon olvasható:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  HL C 363., 2011.12.13., 6. o.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=hu

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/23

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.7067 – 3i/Scandferries Holdings)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 312/12

| 1. | 2013. október 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a 3i Group plc (a továbbiakban: 3i csoport, Egyesült Királyság) és a 3i Investments által kezelt befektetési gazdálkodó egységek (a továbbiakban együttesen: 3i) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján teljes irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Scandferries Holding GmBH (a továbbiakban: Scandferries, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2013. október 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a 3i Group plc (a továbbiakban: 3i csoport, Egyesült Királyság) és a 3i Investments által kezelt befektetési gazdálkodó egységek (a továbbiakban együttesen: 3i) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján teljes irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Scandferries Holding GmBH (a továbbiakban: Scandferries, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a 3i esetében: beruházásokkal rendelkezik különböző ipari és szolgáltatási ágazatban, többek között az üzleti és pénzügyi szolgáltatások, a fogyasztási és egészségügyi cikkek, valamint az infrastruktúrák, az információtechnológia, a média és a távközlés területén. A 3i csoport vezető nemzetközi beruházó, amely elsősorban a magántőke, az infrastruktúra és az adósságkezelés területén beruházásokat hajt végre, továbbá irányítási tanácsokat nyújt befektetési alapok számára, illetve azok befektetéseit kezeli, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a 3i esetében: beruházásokkal rendelkezik különböző ipari és szolgáltatási ágazatban, többek között az üzleti és pénzügyi szolgáltatások, a fogyasztási és egészségügyi cikkek, valamint az infrastruktúrák, az információtechnológia, a média és a távközlés területén. A 3i csoport vezető nemzetközi beruházó, amely elsősorban a magántőke, az infrastruktúra és az adósságkezelés területén beruházásokat hajt végre, továbbá irányítási tanácsokat nyújt befektetési alapok számára, illetve azok befektetéseit kezeli,

| — | a Scandferries esetében: a Scandlines csoport legmagasabb szintű holdingtársaságaként tengeri összeköttetést biztosít három útvonalon Németország, Dánia és Svédország között. |
| --- | --- |

—

a Scandferries esetében: a Scandlines csoport legmagasabb szintű holdingtársaságaként tengeri összeköttetést biztosít három útvonalon Németország, Dánia és Svédország között.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tiz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7067 – 3i/Scandferries Holdings hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tiz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7067 – 3i/Scandferries Holdings hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/24

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.7051 – Goldman Sachs/Hastings Insurance Group)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 312/13

| 1. | 2013. október 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Goldman Sachs Group, Inc. (a továbbiakban: Goldman Sachs, USA) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján közvetett irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Hastings Insurance Group Limited (a továbbiakban: HIG, Jersey) egésze felett. |
| --- | --- |

1.

2013. október 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Goldman Sachs Group, Inc. (a továbbiakban: Goldman Sachs, USA) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján közvetett irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Hastings Insurance Group Limited (a továbbiakban: HIG, Jersey) egésze felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Goldman Sachs globális szolgáltatásokat nyújtó vállalat a befektetési bankügyletek, az értékpapír- és befektetés-kezelés területén, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Goldman Sachs globális szolgáltatásokat nyújtó vállalat a befektetési bankügyletek, az értékpapír- és befektetés-kezelés területén,

| — | a HIG az Egyesült Királyságban működő nem-életbiztosításokat nyújtó biztosítótársaság. |
| --- | --- |

—

a HIG az Egyesült Királyságban működő nem-életbiztosításokat nyújtó biztosítótársaság.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tiz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7051 – Goldman Sachs/Hastings Insurance Group hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tiz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7051 – Goldman Sachs/Hastings Insurance Group hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.7031 – EURENCO/MAXAMCHEM/MANUCO)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 312/14

| 1. | 2013. október 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az SNPE csoporthoz tartozó EURENCO SA (a továbbiakban: EURENCO, Franciaország) és a Maxam csoporthoz tartozó MAXAMCHEM S.L. (a továbbiakban: MAXAMCHEM, Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások megállapodás útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az önálló gazdasági egység összes funkcióját tartósan ellátó, MANUCO SA (a továbbiakban MANUCO, Franciaország) nevű közös vállalkozás felett. |
| --- | --- |

1.

2013. október 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az SNPE csoporthoz tartozó EURENCO SA (a továbbiakban: EURENCO, Franciaország) és a Maxam csoporthoz tartozó MAXAMCHEM S.L. (a továbbiakban: MAXAMCHEM, Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások megállapodás útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az önálló gazdasági egység összes funkcióját tartósan ellátó, MANUCO SA (a továbbiakban MANUCO, Franciaország) nevű közös vállalkozás felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az EURENCO esetében: katonai és polgári felhasználásra szánt robbanótöltetek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök gyártásához energiahordozó anyagok előállítása és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az EURENCO esetében: katonai és polgári felhasználásra szánt robbanótöltetek, robbanóanyagok és pirotechnikai eszközök gyártásához energiahordozó anyagok előállítása és értékesítése,

| — | a MAXAMCHEM esetében: vegyipari termékek gyártása, beszerzése és értékesítése. A vállalkozás a Maxam csoporthoz tartozik, amely elsősorban polgári felhasználású robbanóanyagokkal, vadász- és sportfegyverekhez való töltényekkel, valamint védelmi rendszerekkel foglalkozik, |
| --- | --- |

—

a MAXAMCHEM esetében: vegyipari termékek gyártása, beszerzése és értékesítése. A vállalkozás a Maxam csoporthoz tartozik, amely elsősorban polgári felhasználású robbanóanyagokkal, vadász- és sportfegyverekhez való töltényekkel, valamint védelmi rendszerekkel foglalkozik,

| — | a MANUCO esetében: nitrocellulóz előállítása és értékesítése. |
| --- | --- |

—

a MANUCO esetében: nitrocellulóz előállítása és értékesítése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7031 – EURENCO/MAXAMCHEM/MANUCO hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7031 – EURENCO/MAXAMCHEM/MANUCO hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/26

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 312/15

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„REQUEIJÃO DA BEIRA BAIXA”

EK-sz.: PT-PDO-0005-0847-10.01.2011

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Requeijão da Beira Baixa”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Portugália

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.4. osztály: | Egyéb állati eredetű termékek (tojás, méz, különböző tejtermékek a vaj kivételével stb.) |
| --- | --- |

1.4. osztály:

Egyéb állati eredetű termékek (tojás, méz, különböző tejtermékek a vaj kivételével stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Requeijão da Beira Baixa” a Queijo da Beira Baixa sajtok (Queijo de Castelo Branco OEM, Queijo Amarelo da Beira Baixa OEM, Queijo Picante da Beira Baixa OEM) előállítása folyamán a lecsepegtetés vagy az oltás során a tejsavóban keletkező laktalbumin és laktoglobulin hevítése útján nyert termék. Erjesztés nélkül előállított friss termék.

3.2.1.   Kémiai jellemzők

A termék felépítése heterogén, mivel kétfajta kérődző állat – juh és kecske – tejéből származik, illetve különböző típusú sajtok eltérő előállítási folyamatának eredménye.

Nedvességtartalom: 60–70 %

Zsírtartalom 100 g termékben: 14–19 g

Fehérjék 100 g termékben: 10–13 g

Hamutartalom 100 g termékben: 1,4–1,8 g

3.2.2.   Fizikai jellemzők

Alak: A „Requeijão da Beira Baixa” felveszi a massza lecsepegtetésére szolgáló, hagyományos fonott vagy műanyag kosár csonka gúla alakját és jellegzetes rácsos mintázatát. Az egyes egységek tömege 150 g és 400 g között változhat.

Állag: A terméken nincs kéreg. A massza lágy szerkezetű és könnyű, szemcsés állagú; szeletelhető vagy kenhető, könnyen vágható; színe fehér.

Íz és aroma: A termék édes tejes ízű, kellemes illatú, a szájban könnyen elomlik.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Requeijão da Beira Baixa” túrót a Queijo da Beira Baixa sajtok előállításakor keletkezett tejsavó, ezenkívül ivóvíz és az alább meghatározott földrajzi területről származó nyers juh- vagy kecsketej felhasználásával állítják elő.

A víz, valamint a juh- és kecsketej a felhasznált savó teljes mennyiségének legfeljebb 10 %-át alkothatja.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Az egyetlen elfogadott tenyésztési rendszer a kis állománysűrűségen alapuló hagyományos külterjes gazdálkodás, amelynek lényege, hogy az állatok egész évben a nap nagy részét a legelőn töltik, a nap végén visszatérnek az istállóba, ahol megfejik őket, és legalább a téli időszakban éjszakára is ott maradnak. A takarmányozás alapja kizárólag a természetes takarmány vagy a terület talajtani és éghajlati adottságaihoz alkalmazkodva meghonosodott legelői növényfajokkal kiegészített takarmány, amely így hatással van a külterjes gazdálkodásra, és amelyet szükség esetén kizárólag az előállítás helyszínéül szolgáló – a 4. pontban meghatározott – földrajzi területről betakarított, tárolt takarmánnyal (szénával és szalmával) egészítenek ki.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Requeijão da Beira Baixa” az azonos földrajzi területen készülő Queijos da Beira Baixa OEM sajtok előállítása során keletkező melléktermék.

Habár a „Requeijão da Beira Baixa” előállítása magas hőfokon történik, magas fehérje-, laktóz- és nedvességtartalma előidézi a mikroorganizmusok számának növekedését az előállítás utáni műveletek során. A mikroflóra ezen minőségi és mennyiségi változásai a fizikai-kémiai jellemzők módosulását eredményezik, ami jelentősen befolyásolja a termék végső fogyasztók általi elfogadottságát.

Mindennek előfeltétele, hogy a „Requeijão da Beira Baixa” előállításának teljes folyamata, beleértve a csomagolást is, a Queijos da Beira Baixa OEM sajtok előállítási létesítményében, következésképpen ugyanazon a földrajzi területen valósuljon meg. Máskülönben a térben és időben eltérő körülmények között végzett előállítási műveletek a termék minőségének romlásához és hitelességének csorbulásához vezetnének, hátrányosan érintve mind az előállítók, mind a fogyasztók érdekeit.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

Habár a „Requeijão da Beira Baixa” előállítása magas hőfokon történik, magas fehérje-, laktóz- és nedvességtartalma előidézi a mikroorganizmusok számának növekedését az előállítás utáni műveletek során. A mikroflóra ezen minőségi és mennyiségi változásai a fizikai-kémiai jellemzők módosulását eredményezik, ami jelentősen befolyásolja a termék végső fogyasztók általi elfogadottságát.

Ezért a „Requeijão da Beira Baixa” csomagolása során felhasznált, vagy azzal érintkezésbe kerülő anyagoknak ártalmatlan és semleges szerkezeti anyagokból kell állniuk. Kizárólag olyan vákuumos vagy egyéb csomagolási mód alkalmazható, amely bizonyítottan garantálja a termék tárolásához szükséges feltételeket és a termék általános minőségét.

Ezen túlmenően annak elkerülésére, hogy a termék többszöri ismételt kezelése esetleg minőségromlást idézzen elő, a termék csomagolására kizárólag a 4. pontban meghatározott területen kerülhet sor.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkézésre vonatkozó valamennyi jogszabályi követelmény betartása mellett az alábbi logót is fel kell tüntetni a termék címkéjén.

Image

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Az alapanyagok előállításának, a feldolgozásnak és a csomagolásnak a földrajzi területe megegyezik a Queijos de Beira Baixa sajtok előállításának földrajzi területével, nevezetesen: Belmonte, Castelo Branco, Fundão, Idanha-a-Nova, Mação, Oleiros, Penamacor, Proença-a-Nova, Sertã, Vila de Rei, Vila Velha de Ródão megyék, valamint a Covilhã megyei Aldeia de São Francisco, Aldeia do Souto, Barco, Boidobra, Casegas, Conceição, Covilhã, Dominguiso, Ferro, Orjais, Ourondo, Peraboa, Peso, Santa Maria, São Jorge da Beira, São Martinho, São Pedro, Sobral de São Miguel, Teixoso, Tortosendo, Vale Formoso és Vales do Rio községek.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A területre jellemző hagyományos és külterjes gazdálkodási mód szoros kapcsolatban áll az uralkodó éghajlati viszonyokkal és a legelterjedtebb talajtípusokkal, mivel ezek nagy mértékben befolyásolják a takarmánynövények fejlődését. Az érintett térség éghajlatát magas évi átlaghőmérséklet, hosszú, meleg, száraz nyár és enyhe tél jellemzi, viszonylag alacsony átlagos csapadékmennyiséggel és időnként előforduló fagyokkal. A terület uralkodó jellemzője a szárazság, amely északról dél felé és nyugatról kelet felé haladva erősödik.

A homokos talajon kialakult természetes legelőket a nagyobb teherbírású, jól bokrosodó pázsitfűfélék (Agrostis, Poa stb.) és a magasabb takarmányértékű egynyári réti hüvelyesek (Ornitopus, T. Cherleri, T. Arvense stb.) jellemzik. A gránit eredetű, laza szerkezetű talajon a lassan fejlődő egynyári fűfélék (Vulpia, Periballia) és alacsony tápanyagtartalmú hüvelyes növények (Trifolium angustifolium és T. Stellatum) jellemezte legelők minősége gyenge, termékenységi foka alacsony. A jó víztartó képességű palás eredetű talajokon kielégítő minőségű legelők találhatók, amelyeken elsősorban pázsitfűfélék – leginkább évelő fajták (Lolium spp.) – tenyésznek. A hüvelyes növények (Trifolium spp. és Ornithopus) takarmányértéke általában jó.

Ennélfogva egyértelmű, hogy ilyen sokféleség mellett a „Requeijão da Beira Baixa” hírneve részben az azon közösségek által bevált gyakorlatok formájában átadott tudásnak köszönhető, amelyek az év adott időszakában rendelkezésre álló nyersanyagok, a tejelő fajok, az alkalmazott technológiák és a savót biztosító sajttípusok különbözősége ellenére is kiváló minőségű, egységes ízű terméket képesek előállítani.

5.2.   A termék sajátosságai

A termék sajátosságai és jellemzői a felhasznált alapanyagoknak és azok előállítási módjának eredménye, valamint – amint arról korábban már szó esett – nagyrészt azon közösségek bevált gyakorlatainak köszönhető, amelyek az elődeik által továbbadott módszerek és tudás alkalmazásával sikeresen megőrizték a terméket.

A „Requeijão da Beira Baixa” túrót a Queijos da Beira Baixa sajtok feldolgozásakor keletkező tejsavó felhasználásával állítják elő. Az alvadék maradványainak eltávolítása érdekében a tejsavót lecsepegtetik, és ha a tejben só képződik, vizet adnak hozzá. Ezt követően a tejsavót folyamatos, lassú kevergetés mellett 80–90 °C-ra felhevítik, amíg meg nem kezdődik az alvadás, amit az alacsony sűrűségük miatt a felszínre emelkedő zsírrögök megjelenése jelez. A forráspont elérése előtt csökkentik a keverék hőmérsékletét és abbahagyják a kevergetését; a teljes művelet 15–30 percet vesz igénybe. A nagyobb mennyiség és a szilárdabb állag elérése érdekében közvetlenül a forráspont elérése előtt kis mennyiségű juh- vagy kecsketejet adnak hozzá. Az alvasztásra használt edényből merőkanállal átfejtik a masszát kisméretű fonott vagy műanyag kosarakba, ahol a termék elnyeri kívánt formáját, méretét és állagát. E folyamatok a terméken a térségben hosszú évek óta végzett folyamatos munka eredményei, és ezeknek köszönhető, hogy kialakult a terméknek a térségre jellemző különleges állaga, alakja és mérete.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Requeijão da Beira Baixa” előállításához felhasznált alapanyagok alapjául szolgáló Queijos da Beira Baixa sajtok elkészítésekor felhasznált juh- és kecsketej kizárólag az előállítás földrajzi területén található állattartó gazdaságokból származhat. A tenyésztési rendszer a kis állománysűrűségen alapuló hagyományos külterjes gazdálkodás, amelynek lényege, hogy az állatok a nap nagy részét a legelőn töltik, a nap végén visszatérnek az istállóba, ahol megfejik őket, és legalább a téli időszakban éjszakára is ott maradnak.

A takarmány alapját a természetes takarmánynövények vagy a terület talajtani és éghajlati adottságaihoz alkalmazkodva meghonosodott legelői növényfajokkal kiegészített takarmánynövények képezik. A szénának szánt takarmánynövények termesztése, valamint a második kaszálásból származó (sarjú-) széna használata az egész térségben régóta alkalmazott gyakorlat. Következésképpen az ezen a vidéken legelő juhok és kecskék teje egyedi tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek összefüggnek a helyi környezettel, valamint a juh- és kecsketenyésztés módjával.

E földrajzi és emberi tényezőknek köszönhetően a termék számos különleges tulajdonságra tett szert, amelyeket a nemzedékről nemzedékre öröklődő tudásból származó ősi technikákkal és szakismerettel együtt olyan módon alakítottak, hogy az előállítási és csomagolási eljárások ma is lehetővé teszik a fogyasztók által a származási terület nevével összekapcsolt, elismert, különleges termék előállítását.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.dgadr.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_Requeijao_BB.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3)  L. 2. lábjegyzet.

---

26.10.2013

| 26.10.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/s3

---

KÖZLEMÉNY

A „Zöldségfajok Közös Fajtajegyzéke – 32. teljes kiadás”2013. október 26-án az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 312. A számában jelenik meg.

A Hivatalos Lap előfizetői ingyenesen megkapják az előfizetésük darabszámának/nyelvének (nyelveinek) megfelelő példány(oka)t. Kérjük, hogy az alábbi megrendelőlapot értelemszerűen kitöltve és nyilvántartási számával ellátva (kódszám, amely a címke bal oldalán található és O/...-val kezdődik) küldje vissza címünkre. A Hivatalos Lapnak e száma a megjelenést követő egy évig ingyen beszerezhető.

Nem előfizetők ezt a Hivatalos Lapot költségtérítés ellenében forgalmazó partnereinktől (lásd http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm) szerezhetik be.

A Hivatalos Lapnak ez a száma – mint valamennyi Hivatalos Lap (L, C, CA, CE) – ingyen elérhető a http://eur-lex.europa.eu internetcímen.

Image

---